bet · H301KrU4 · 2016-01-29 00:00:00 — m.fl. (S) anför i motion 2015/16:2524 att förutsättningarna för att se över hur stödet till ungdomsverksamhet är utformat och fördelat såväl nationellt som regionalt och lokalt utifrån ett jämställdhetsperspektiv bör studeras. Motionärerna anför att civilsamhället och föreningslivet har en mycket värdefull funktion för barns och ungdomars uppväxtvillkor. I översynen bör man även se hur man kan jämna ut skillnaderna mellan tjejers och killars möjligheter till rättvist deltagande i barn- och ungdomsorganisationerna. Översynen bör också komma fram till en riksnorm för nivåer och form av stöd till ungdomars organisering. Bidrag fördelas enligt förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. För alla barn- och ungdomsorganisationer krävs för organisationsbidrag att medlemskapet är frivilligt, organisationen har haft verksamhet i under före ansökan, av organisationens medlemmar är från 6 till , organisationen har minst 1 000 medlemmar samt att det finns medlemsföreningar i minst fem län. För de barn- och ungdomsorganisationer som företräder personer med funktionsnedsättning gäller delvis andra regler för medlemskap och geografisk spridning. Då krävs att organisationen ska ha minst 200 medlemmar som är och att medlemsföreningar finns i minst tre län. Barn- och ungdomsorganisationer som företräder nationella minoriteter i ska ha minst 200 medlemmar som är och organisationen ska ha lokalt förankrad verksamhet med tillfredsställande geografisk spridning i förhållande till organisationens medlemmar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor genomför en fördjupad granskning där de bl.a. tittar på om de organisationer som fått organisationsbidrag lever upp till kraven om demokratisk uppbyggnad. Motionsyrkande 2015/16:2524 (S) avstyrks därmed. Utvidgning av Skapande skola till gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvidgning av satsningen Skapande skola till gymnasieskolan. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). (M) anför i motion 2015/16:1187 att Skapande skola bör utvecklas till att även omfatta gymnasieskolan. I motionen framförs att skolan spelar roll som ingen annan institution i samhället, då den möter alla barn och unga oavsett familjers resurser eller bakgrund. Motionären menar vidare att en större samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet är viktig. Vidare kan exempelvis musik användas som ett verktyg för social och mänsklig utveckling samt för ökad integration. Dessutom kan musik och kultur vara ett effektivt redskap i arbetet mot mobbning och kränkande behandling. El Sistema är ett exempel på detta. Också m.fl. (KD) begär i motion 2015/16:2258 yrkande 19 att man ser över möjligheterna att förlänga projektet för att också låta gymnasieskolan ta del av det. I motionen anförs bl.a. att forskningen visar att barn som regelbundet har kontakt med kulturell verksamhet får en större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan är avgörande för att förstå andra människors känslor och känna empati. På så sätt utvecklas barnets kognitiva kompetens. Satsningen Skapande skola inrättades 2008 av den dåvarande regeringen i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. –2018 avsätts för verksamhet riktad mot förskolan. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår 2016 till ca . Bidrag fördelas av i enlighet med förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med statsbidraget är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskoleklass och årskurs 1–9 med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag som i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet anges som en del i skolans måluppfyllelse. Bidraget syftar också till att öka tillgången till kulturens alla uttrycksformer för eleverna och öka möjligheterna till eget skapande. sammanställning visar att av alla elever i förskoleklass till årskurs 9 /15 deltog i insatser inom . beviljades totalt 375 skolhuvudmän bidrag. Totalt har drygt 3 200 skolor deltagit i de insatser som skolhuvudmännen genomfört med stöd av Skapande skola-bidraget. Antalet barn och elever som deltagit i Skapande skola-insatser uppgår 2014 till knappt 694 000, vilket är en ökning med drygt 50 000 barn och elever i jämförelse med året innan. Gymnasieskolan är en frivillig skolform vars syfte bl.a. är att vara en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolan. Estetisk verksamhet var obligatorisk i gymnasieskolan (gymnasieförordning 2010:2039). En särskild utredare har i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier (dir. 2015:31). Utredaren ska bl.a. analysera och föreslå hur alla nationella program i gymnasieskolan kan innefatta ett estetiskt ämne. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare i många sammanhang uttryckt uppfattningen att satsningen Skapande skola är mycket angelägen, inte minst mot bakgrund av att satsningen når barn oavsett bakgrund runt om i landet. I likhet med motionärerna vill utskottet framhålla kulturens och musikens betydelse för social integration samt som redskap i arbetet mot mobbning och kränkande behandling. Utskottet anser att kulturen i dess olika former kan bidra till en bättre förståelse för komplexa frågeställningar i samhället. Utskottet konstaterar dock att det inom ramen för det nationella estetiska programmet, de individuella fördjupningarna och elevens val finns möjligheter till kultur och eget skapande för de elever som så önskar. Utskottet är inte berett att förorda en utvidgning av Skapande skola till att även omfatta gymnasieskolan. Motionerna 2015/16:1187 (M) och 2015/16:2258 (KD) yrkande 19 avstyrks därmed. Verksamhet vid teknik- och naturvetenskapscentrum Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om verksamhet vid teknik- och naturvetenskapscentrum. I motion 2015/16:308 av m.fl. (S) anförs att behoven av långsiktiga villkor för verksamheten vid landets teknik- och naturvetenskapscentrum, s.k. science centers, behöver beaktas för att bl.a. bidra till landets kompetensförsörjning. I motionen konstateras att vi lever i då samhället är mer teknikberoende än någonsin och att vi står inför globala utmaningar där kompetens inom teknik, naturvetenskap och innovationsförmåga kommer att vara avgörande. Motionärerna konstaterar att science centers har unika förutsättningar att möta barn och ungdomar både i skolan och samt att kompetensutveckla lärare. I motionen anförs vidare att det statliga stödet inte omfattar alla teknik- och naturvetenskapscentrum och inte heller har ökat i takt med att fler teknik- och naturvetenskapscentrum tillkommit. Motionärerna menar att grundfinansieringen urholkats i då samhällets behov av att stärka intresset för naturvetenskap, teknik och entreprenörskap har ökat. För att landets teknik- och naturvetenskapscentrum ska kunna verka långsiktigt och säkra annan avgörande medfinansiering från regionala och kommunala instanser, näringsliv m.fl. bör regeringen därför se över hur verksamhetsstödet till dem kan stärkas långsiktigt. Teknik- och naturvetenskapscentrum, science centers, är interaktiva anläggningar som sprider kunskap om och skapar intresse för naturvetenskap och teknik. De riktar sig både till skolan och den breda allmänheten. Skolan erbjuds pedagogiska program, och kompetensutvecklas flera tusen lärare. Den finns 18 sådana teknik- och naturvetenskapscentrum i . Alla samarbetar med ortens och regionens skolor, företag, universitet och högskolor samt organisationer. Vissa teknik- och naturvetenskapscentrum stöds av bl.a. Europeiska regionala utvecklingsfonden med motsvarande nationell offentlig finansiering (exempelvis Science Center ). Statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum lämnas i enlighet med förordningen (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum samt föreskrifter om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum (SKOLFS 2010:8). Det statliga bidraget är ett generellt verksamhetsstöd som ges i taget. fördelade som verksamhetsstöd till sammanlagt 15 teknik- och naturvetenskapscentrum. Statsbidraget utgör av de totala intäkterna, vilket motsvarar förordningens krav på att teknik- och naturvetenskapscentrum som får statsbidrag i huvudsak ska finansieras på annat sätt. har granskat verksamheten och kvaliteten vid alla teknik- och naturvetenskapscentrum (Science centers – PM om en utvärdering av naturvetenskap och teknik, 2013). konstaterar att centrumens samlade skolinsatser har utvecklats –2011 i både omfattning och bredd. Det finns dock vissa områden där man menar att en fortsatt utveckling är önskvärd. Centrumen bör bredda och fördjupa kompetensen inom naturvetenskap och teknik för att kunna möta allmänhetens intresse och skolans behov, attrahera nya målgrupper och satsa på de äldre eleverna inom naturvetenskap och naturkunskap. Dessutom bör samarbetet mellan olika centrum vidareutvecklas för en ökad kompetens, den lokala skolutvecklingen stödjas samt det tematiska arbetssättet utvecklas på ett mer systematiskt sätt. Utskottet konstaterar att statsbidrag ges till olika teknik- och naturvetenskapscentrum, men att de i huvudsak finansieras på annat sätt. Utskottet har tidigare ansett att verksamheten i första hand är en fråga för skolor, företag, universitet, högskolor och organisationer. Utskottet har ingen annan uppfattning . Motion 2015/16:308 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om motorsportens betydelse. I motion 2015/16:2060 av (SD) yrkande 3 lyfts värdet av motorsport och motorhobby för teknikutveckling, entreprenörskap och kompetensutveckling fram. Det är många som på sin fritid, utanför utbildningssystemet, lär sig och utvecklar yrken som kommer samhället till del såsom svetsning, lackering, elektronik och mekanik. I motionen anförs vidare att har varit ett mycket framgångsrikt land vad det gäller fordonsindustri och detta har varit en betydande del i svensk välvärd. Utan alla duktiga entusiaster hade dessa fantastiska industriframgångar enligt motionären knappast varit möjliga. Motionären anför att om vi också ska vara en ledande nation på utveckling inom fordonsindustrin måste motorsporten hållas levande. I samma motions yrkande 5 lyfts vikten av att fånga ungdomars teknikintresse fram. Motorintresse är tätt kopplat till teknikintresse. Motorhobby kan för många vara en viktig ingång till högre studier inom ingenjörsvetenskaperna. För andra ungdomar kan motorhobbyn vara en ingång till viktiga yrken som svetsning, lackering, elektronik och mekanik, inte minst för ungdomar som inte kan eller vill söka sig till högre utbildning. Om även framgent ska vara en högteknologisk kunskapsnation är det därför av yttersta vikt att fånga ungdomars teknikintresse. Motionären påtalar också vikten av en meningsfull fritidssysselsättning och menar att motorintresset bland ungdomar också därför måste värnas redan från väldigt unga år. Svensk Bilsport är medlem i (). Inom Svensk Bilsport bedrivs flera olika projekt inom utbildning och utveckling. Svensk Bilsport fördelar pengar inom satsningen Idrottslyftet. Ett fokus är att behålla ungdomar i föreningsverksamhet, t.ex. att vidareutbilda unga funktionärer. Vidare ska verksamheten bidra till att rekrytera barn och ungdomar i föreningsverksamhet samt bidra till att fler flickor kan ägna sig åt bilsport. Bidrag ges också till skolsamverkan med fordonsgymnasium. Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av att fånga ungdomars teknikintresse både för ungdomen i fråga själv och för som kunskapsnation. Utskottet är dock inte berett att ge något tillkännagivande i frågan. Motion 2015/16:2060 (SD) yrkandena 3 och 5 avstyrks därmed. Barns rätt till kunskap om , punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:2427 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:2427 av m.fl. (S) yrkande 2. För att kunna påverka sin situation och vara delaktig är det viktigt att ha tillgång till information, inte minst gällande vilka rättigheter man har. Barn vet sällan vad deras rättigheter innebär eller hur de ska få information. Vi som vuxna bär ansvaret för att säkerställa att det finns målgruppsanpassad och tillgänglig information, dels om barnets rättigheter, dels kring den situation barnet befinner sig i. Barn har rätt att komma till tals i frågor som rör dem och åsikterna ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Denna rätt finns inskriven i , vilket innebär att de stater som skrivit under också ska se till att barnen de facto har en möjlighet att utnyttja sina rättigheter. Det kan handla om rätten att få komma till tals i frågor som rör barnet som person, t.ex. umgänge, vårdnad och boende eller rätten att få veta vad som ska hända och varför. För att ska kunna leva upp till bör barn erbjudas stöd av personer som har särskild kompetens för att arbeta med barn i exempelvis rättsprocesser eller utredningar. Den som hör eller förhör ett barn bör ha särskild utbildning för detta, och de instanser som har ärenden som rör barn bör ha rutiner för att säkerställa att barnet får komma till tals. Information till barn och unga om vart de kan vända sig om de behöver hjälp eller stöd, anpassad för målgruppen, ska finnas tillgänglig där barn och unga är, exempelvis skolan, idrottsplatsen och ungdomsgården. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:1481 (FP) yrkande 3, bifalla delvis motion 2015/16:2427 (S) yrkande 1 och avslå motion 2015/16:2427 (S) yrkande 2. Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 48. Att själv ha rätten att bestämma vem man ska gifta sig med är en grundläggande rättighet i . Trots det har vi kunnat se en utveckling där allt fler unga känner att de inte kan välja partner fritt. En undersökning visade på att det kunde vara över 70 000 unga i som kände av begränsningar vad gäller val av partner, begränsningar som oftast kom från den närmaste familjens förväntningar eller krav. För att motverka detta vill vi införa en 24-års gräns liknande den som bl.a. införts i , där båda parter måste vara för att få gifta sig och använda detta som skäl för uppehållstillstånd i landet. Med en sådan ordning blir det, enligt danska partier, färre som utsätts för tvångsäktenskap för att ge släktingar eller vänner uppehållstillstånd i landet. Några nyare siffror eller undersökningar än den utredning som (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) gjorde 2009 är svårt att hitta. Det finns inga återkommande undersökningar som kan visa på hur läget förändras eller utvecklar sig. Vi anser dock att det är viktigt att få grepp om situationen och kunna sätta in åtgärder för att hindra att unga tvingas gifta sig med någon de inte själva valt. i har förvisso ett uppdrag att arbeta med bl.a. dessa frågor och i Delrapport – nationella kompetensteamet (2014:31) redovisar man resultatet av en begränsad undersökning. visar färsk statistik från Brå att problematiken fortgår, vilket visar på behovet av löpande, nationella undersökningar på området. Därför anser vi att regeringen bör uppdra åt relevant myndighet att återkommande göra undersökningar på området. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:3095 (SD) yrkande 48. Barn och unga på nätet, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:114 av (M), 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2015/16:1569 av (M). Barn och unga tillbringar alltmer tid på internet. De flesta unga är uppkopplade både i skolan och hemma med sina telefoner och datorer. Mobbning sker bl.a. i skolan och också på internet. Det gör att många som utsätts för mobbning aldrig slipper undan sina plågoandar. Det sker såväl anonyma som öppna kränkningar av barn och unga som ett led i pågående mobbning och trakasserier i skolan. Detta är fullständigt oacceptabelt. Internet har blivit ytterligare ett forum och redskap för dem som håller på med mobbning. Möjligen driver själva tekniken fram ett nytt beteende och nya konflikter bland barn. I en undersökning (2012) från organisationen uppgav var sjätte barn och ungdom mellan tolv och att de var rädda för att bli kränkta och mobbade på internet. Det är ännu mer utbrett bland unga tjejer där en av fyra uppgav att de är rädda för att bli kränkta. En viktig signal i denna undersökning är att över fyra av tio barn efterlyser mer vuxenstöd, hjälp att lära sig ett bra beteende på internet samt tydlig information om vad man ska göra om man blir utsatt för kränkningar. Denna utveckling är en växande utmaning. Såväl bland barn och unga som vuxna blir mobbningen allt grövre. Tydliga strategier mot mobbning i skolan och på internet måste därför fortsätta att utvecklas och finna sin grund i forskning som visar på vilka insatser som fungerar och kan göra skillnad. Vårt samhälle behöver kunna motverka och tydligt åtgärda de kränkningar och trakasserier som alltmer förekommer inte minst via internet bland barn och ungdomar. Det är helt oacceptabelt och riskerar ytterst barns och ungas liv och hälsa. Kränkningar, mobbning och trakasserier är en del i varför den psykiska ohälsan tär på många barn och unga. Det är ett gemensamt ansvar att tydligt säga ifrån och snabbt ta fram konkreta åtgärder. Vi föreslår därför att arbete påbörjas för att skyndsamt ta fram en strategi för att stärka arbetet med att åtgärda kränkningar och trakasserier som barn och unga utsätts för. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna 2015/16:114 (M), 2015/16:2481 (M) yrkande 7 och 2015/16:2482 (M) yrkande 25 och delvis bifalla motion 2015/16:1569 (M). Skolresor m.m., punkt 4 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:105 av (M) och 2015/16:1599 av (M). som går blir det allt färre överlevare kvar från de nazistiska koncentrationslägren. Det gör att det kollektiva minnet riskerar att glömma de hemskheter som begicks där. För att fortsätta hålla liv i minnet av vad som hände och vaccinera kommande generationer mot totalitära ideologier behöver även dagens unga besöka koncentrationsläger som . Vi anser att möjligheten till bidrag för att uppmuntra skolresor till koncentrationsläger bör utredas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:105 (M) och avslå motion 2015/16:1599 (M). Barns och ungas rätt till kultur, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Barns och ungas rätt till kultur var högt prioriterat under Alliansens i regeringsställning. Barn ska få uppleva kultur och växa genom eget skapande. Kulturupplevelser tidigt i livet stärker och utvecklar barns och ungas kunskaper samt stimulerar deras nyfikenhet och kreativitet. Skapande skola är alliansregeringens största kulturpolitiska reform och tillhör kärnan i Alliansens kulturpolitik. Reformen ger barn och unga tillgång till kultur och eget kreativt skapande, som satsningen breddat arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare. Skapande skola har successivt byggts ut från att först omfatta årskurserna 7–9 till att nu omfatta hela , inklusive förskoleklass. Alla kommuner har sökt och beviljats medel från , två tredjedelar av alla kommuner har beviljats bidrag under fem av de som satsningen har funnits. omfattade Skapande skola drygt 770 000 elever, vilket innebär att cirka en halv miljon fler barn tar del av Skapande skola jämfört med de kommunala kulturskolornas verksamhet. Dessa två verksamheter får dock aldrig ställas mot varandra utan är i stället kompletterande delar av Alliansens gemensamma ambition att ge alla barn, oavsett socioekonomisk och kulturell bakgrund, tillgång till kulturupplevelser. Skolan spelar en unik roll genom att den som ingen annan institution når alla barn och ungdomar. I skollagen står att läsa följande: ”Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som både har en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som arbetar där.” Kulturen stimulerar lusten till kreativt tänkande och inbegriper både barns rätt till att uppleva professionell kultur och tillgången till eget skapande. Att få skapa, uttrycka sig och ta del av andras skapande, bidrar till att öka såväl vår förståelse för omvärlden som oss själva, vilket bidrar till reflektion och kritiskt tänkande. Kunskap om kulturarv och historiska sammanhang stärker barns identitet och ger perspektiv på tillvaron. Att skolan introducerar barn och ungdomar till musik, teater, konst och kulturarv är viktigt. Erfarenheten visar att skolor som arbetar med skapande och konstnärlig verksamhet berikar och förstärker det pedagogiska uppdraget. Barns och ungas läsande är på många sätt en viktig frihets- och demokratifråga och en prioriterad fråga för Alliansen. Läsande ger barn och unga ett språk och intellektuell utveckling att kunna klara av studierna, ta del av samhällsdebatten och att långsiktigt hävda sig på arbetsmarknaden. I Alliansens budget gjordes betydande satsningar på läsfrämjande. Folkbildningen fick ett tydligare uppdrag att prioritera denna fråga, Utbildningsradions (UR) budget stärktes och en tjänst för ändamålet skapades vid . Tillsammans med skolsatsningar på att läsa, skriva och räkna lades en grund för att bryta den pågående utvecklingen där barn och unga läser allt mindre och har sämre läsförståelse. Alliansen vill fortsätta arbetet med att utveckla barns och ungas läsande. Detta sker bl.a. genom att säkerställa bibliotekspropositionens krav på skolbibliotek för alla och ett fortsatt nära samarbete mellan kultur och utbildningssektorn. Vi anser sammanfattningsvis att erfarenheterna från Alliansregeringens olika satsningar på kultur för barn och unga bör beaktas i utformningen av den framtida politiken. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2137 (M, C, FP, KD) yrkande 2. Barns och ungas möjligheter att uppleva scenkonst, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: