bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — Utskottet framhåller att faktapromemorior är viktiga underlag i utskottens beredning av EU-ärenden och tjänar syftet både att på ett tidigt stadium identifiera de förslag till rättsakter och andra EU-dokument som är av större betydelse, att beskriva förhandlingsläget och att analysera förslagets konsekvenser. I ett tidigare betänkande (2007/08:UU10) gjorde utskottet en genomgång av inkomna faktapromemorior och fann att av det totala antalet faktapromemorior[1] kom in för sent till , vilket fick utskottet att ifrågasätta om regeringen uppfyllt sin informations- och samrådsskyldighet bl.a. genom tidig information genom faktapromemorior. En ny genomgång av inkomna faktapromemorior riksmötena /14–2015/16 (t.o.m. ) som EU-samordning har låtit göra visar att totalt 200 av 238 faktapromemorior – dvs. – kommit in till . [2] Av de 38 faktapromemorior som lämnades sent meddelade i 5 fall att faktapromemorian skulle bli försenad och angav en ny tid för dess avlämnande. Utskottet välkomnar denna betydande förbättring av antalet faktapromemorior som kommit in till och uppmuntrar att fortsätta de ansträngningar som har visat tydliga framsteg. Med det som utskottet anför i detta betänkande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna och avstyrker motion 2015/16:2332 yrkandena 9 och 14. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen för stärkt ekonomisk samordning (s. 26–28). Avsnittet behandlar även nationella reformprogram . föreslår i motion 2015/16:3360 av m.fl. yrkande 3 att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. I yrkande 4 föreslår partiet att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. Vidare anför motionärerna i samma motion (yrkande 5) att det är av avgörande vikt att regeringens förslag till nationellt reformprogram tillställs i en särskild skrivelse för att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av det och bilda opinion om hur EU påverkar medlemsstaterna. resonerar även om den inre marknadens utveckling och betonar i yrkande 39 att strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande och därmed få negativa budgetära konsekvenser på EU-nivå eller nationell nivå. anger i sitt yttrande att , i egenskap av medlem i EU, har åtagit sig att nå 2020-målen och att omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. Tillväxteffekten blir dock störst om alla länders enskilda insatser samordnas och inriktas mot samma mål, varför har infört en återkommande cykel för samordning av ekonomi- och finanspolitiken – den europeiska planeringsterminen. Arbetet med terminen är en del av reformen av om samordning av medlemsländernas ekonomiska politik som har sin grund i stabilitets- och tillväxtpakten. Reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten behöver dock stramas åt så att alla länder för en ansvarsfull finanspolitik över hela konjunkturcykeln, och fokusera mer på tillväxt. En positiv ekonomisk utveckling förutsätter att stabilitet och tillväxt går hand i hand. välkomnar att kommissionen i sin lägesrapport om 2020 identifierar tillvaratagandet av kvinnors arbetskraftspotential som nödvändigt för framsteg mot sysselsättningsmålet. Utskottet har tidigare, bl.a. i utlåtande /10:FiU40 om samordning av den ekonomiska politiken, framhållit vikten för hela av att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara finanspolitikens trovärdighet. Utskottet håller fast vid denna uppfattning och anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2015/16:3360 yrkande 3 om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. Det ligger i intresse att även andra länder har finanspolitiska ramverk och regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. Det är bra för att sådana ram- och regelverk både finns och i fortsättningen tillämpas effektivt. Med den europeiska planeringsterminen finns nu även en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken, och terminen bidrar till att öka kraven på EU-ländernas budgetdisciplin. Enligt utskottet ska rådet och kommissionen, när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 4 i motion 2015/16:3360 om att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. Regeringen presenterar det nationella reformprogrammet i utskottet varje vår och ger ledamöter av alla partier möjlighet att framföra sina åsikter. Det nationella reformprogrammet blir på så sätt politiskt förankrat i . Denna ordning tycker utskottet är bra. anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2015/16:3360 yrkande 5 om att regeringen ska presentera förslaget till ett nationellt reformprogram i en särskild skrivelse till . betonar vikten av att fortsätta arbetet med beslutade reformer för att stödja en ekonomisk återhämtning i . Genomförandet av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi, 2020, är centralt för att främja ekonomisk samordning och en stabil och hållbar ekonomisk utveckling. Vidare betonar utrikesutskottet vikten av att arbetet med jämställdhet drivs framåt inom EU-samarbetet och välkomnar, i likhet med finansutskottet, att kommissionen i sin lägesrapport om 2020 identifierar tillvaratagandet av kvinnors arbetskraftspotential som nödvändigt för framsteg mot sysselsättningsmålet. Ökad jämställdhet på arbetsmarknaden är en viktig tillväxtfaktor, och utskottet konstaterar att om kvinnor yrkesarbetade i samma utsträckning som män skulle bruttonationalprodukten kunna öka betydligt. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i finansutskottets yttrande (2015/16:FiU3y) om 2020. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 yrkandena 3–5 och 39. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om EU:s anslutningsförhandlingar. Jämför reservation 3 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvidgningsprocessens utveckling (s. 29–33). anför i motion 2015/16:3360 av m.fl. yrkande 6 att regeringen bör använda sitt veto för att stoppa att anslutningsförhandlingar inleds med ett land till dess att alla inre konflikter är lösta, landet i fråga har uppnått en BNP som inte väsentligt understiger EU:s genomsnitt, landet kan garantera det yttre gränsskyddet samt påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Dessa krav bör även gälla viseringsfrihet, menar motionärerna. framhåller även att innan ett nytt kandidatland godkänns måste Köpenhamnskriterierna vara uppfyllda i realiteten. Vidare uppmanar motionärerna regeringen att verka för att stoppa alla steg mot ett turkiskt medlemskap (yrkande 7). Utskottet vill, liksom i tidigare betänkanden, betona att EU:s engagemang för utvidgningsprocessen gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap. Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar. Den har medverkat till att stärka säkerhet, ekonomiska utveckling och stabilitet. Utskottet välkomnar att regeringen i skrivelsen framhåller att värnar att utvidgningens principer upprätthålls och att unionens åtaganden fullföljs. Utskottet anser att en trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden och principer. Utskottet vill i detta sammanhang också betona vikten av att motverka krafter som vänder sig bort från öppenhet och samarbete. måste fortsätta att vara en stark kraft för öppna samhällen, för ett öppet och för en öppen värld. Utskottet välkomnar de rådsslutsatser som antogs vid rådet för allmänna frågor där rådet upprepar att utvidgningen är och förblir ett centralt politikområde för Europeiska unionen och en investering i fred, demokrati, välstånd, säkerhet och stabilitet på vår kontinent. Utskottet understryker att unionens åtgärder i internationella sammanhang, inklusive utvidgningsprocessen, ska utgå från de principer som legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstatens principer, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors lika värde, jämlikhet och solidaritet, respekt för principerna i stadga samt folkrätten. Utskottet konstaterar att alla länder som vill ansluta sig till EU måste respektera anslutningskriterierna, de s.k. Köpenhamnskriterierna. Utskottet har inom ramen för ärendets beredning tagit del av kommissionens årliga uppföljning av EU:s utvidgningspolitik (KOM(2015) 611). Utskottet noterar att framgångar bl.a. var att ett stabiliserings- och associeringsavtal () trädde i kraft med , att ett med Kosovo undertecknades, fortsatta framsteg i normaliseringsdialogen mellan och liksom en fortsatt dynamik i utvecklingen av det regionala samarbetet på västra . konstaterar utskottet att betydande utmaningar kvarstår. Kommissionen gör i sin uppföljning bedömningen att alla länder står inför stora utmaningar när det gäller rättsstatsprincipen. Rättsväsendena är inte tillräckligt oberoende, effektiva eller ansvariga. Det krävs fortfarande seriösa ansträngningar för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption. Även om grundläggande rättigheter i hög grad regleras i lag kvarstår brister i praktiken, bedömer kommissionen. Att säkerställa yttrandefriheten är en särskild utmaning, och utvecklingen går i negativ riktning i ett antal länder. Vidare måste reformen av den offentliga förvaltningen fortsätta med kraft för att trygga nödvändig administrativ kapacitet och åtgärda de höga nivåerna av politisering och bristen på insyn. Utskottet välkomnar att kommissionen avser att fortsätta att inrikta sina ansträngningar på att se till att länderna prioriterar reformer på nyckelområden som rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och fungerande demokratiska institutioner. Kommissionen kommer också att fortsätta att främja ekonomisk utveckling och stärkt konkurrenskraft. Utskottet välkomnar att kommissionen i årsrapporterna nu använder sig av en utvecklad metodologi som bl.a. möjliggjort ökad transparens, tydlighet och enhetliga bedömningar. Som komplement till rapporteringen om vilka framsteg som gjorts har rapporterna även ett tydligare fokus på specifika bedömningar av vilka åtgärder som länderna behöver vidta för att uppnå kriterierna för EU-medlemskap samt vilka förväntningar som finns från EU:s sida vad gäller respektive lands utveckling på såväl kort som lång sikt. Utskottet noterar att kommissionen i sin översynsrapport, liksom i slutsatser från rådet för allmänna frågor , riktade skarp kritik mot inrikespolitiska utveckling, bl.a. på yttrandefrihetsområdet. EU uppmanade också att återuppta den kurdiska fredsprocessen. Utskottet välkomnar att regeringen fortsatte att understryka vikten av samarbete med , men betonade vikten av att bygga detta samarbete på den formella EU-anslutningsprocessen. På så sätt säkerställs konditionalitet och möjlighet att ställa krav på interna reformer i mot ökad rättssäkerhet, yttrandefrihet och respekt för minoriteter. Utskottet anser att EU blir en starkare union såväl politiskt som ekonomiskt med ett demokratiskt som medlem . Utskottet återkommer till EU:s förbindelser med i avsnittet EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 yrkandena 6 och 7. EU:s förbindelser med omvärlden Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, EU:s grannskapspolitik, den gemensamma handelspolitiken, EU:s utvecklingsarbete samt EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Jämför reservationerna 4 (M), 5 (SD), 6 (L), 7 (KD), 8 (V), 9 (M, L, KD), 10 (SD), 11 (V), 12 (M), 13 (SD), 14 (L), 15 (V), 16 (M), 17 (SD), 18 (V), 19 (SD) och 20 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s förbindelser med omvärlden (s. 39–91). Avsnittet behandlar EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, den gemensamma handelspolitiken, EU som global utvecklingsaktör samt EU:s bilaterala och regionala förbindelser. EU:s utrikes- och säkerhetspolitik I partimotion 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att den europeiska utrikestjänsten måste stärkas för att få genomslag. menar att EU:s medlemsländer behöver utveckla en starkare militär och civil koordinerande förmåga att hantera kriser och konflikter och framhåller att ska vara pådrivande inom EU i det arbete som just nu pågår med en ny global strategi. I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del menar motionärerna att det är viktigt att verka för EU-stridsgruppernas användbarhet och ett bredare nyttjande av denna förmåga inom EU:s och FNs ram. ska fortsätta att bidra regelbundet till EU:s stridsgrupper samt fortsatt verka för att stärka och utveckla EU:s partnersamarbete i säkerhets- och försvarsfrågor, inklusive bättre förutsättningar för tredjelandsdeltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser. Särskild tonvikt ska läggas vid samarbetet med Nato, länderna inom östliga partnerskapet samt europeiska Natomedlemmar som inte är medlemmar i . I motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 1 vill motionärerna se en förstärkt utrikespolitik som tar sin utgångspunkt i det gemensamma europeiska intresset. En stärkt gemensam politik kräver kompetens, kunnande och ett stärkt förtroende för EU:s institutioner. Motionärerna framhåller att ska spela en ledande roll inom EU för att utveckla och förstärka den gemensamma utrikespolitiken och den europeiska utrikestjänsten. I yrkande 6 anför att EU behöver ett samlat strategiskt ramverk som ger långsiktig och övergripande vägledning för EU:s internationella agerande och att ska vara pådrivande i arbetet med en ny global strategi. Slutligen betonas i yrkande 7 att bör fortsätta att bidra regelbundet till EU:s stridsgrupper samt fortsatt verka för att stärka och utveckla EU:s partnersamarbete i säkerhets- och försvarsfrågor. anför i motion 2015/16:3360 av m.fl. yrkande 11 att den europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. Partiet anser att bör verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska ligga på respektive medlemsland och motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Motionärerna framhåller att det för det svenska försvarets framtida utveckling är nödvändigt att ha tillgång till en tekniskt väl utvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i 346 § i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer med viktig försvarsindustri (yrkande 12). Vidare menar i yrkande 13 att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs, alternativt begränsas, för att inte inskränka medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. I kommittémotion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 14 anför motionärerna att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och lämna alla eventuellt pågående förberedelser för att delta. Liberalerna anför i partimotion 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 7 i denna del att EU bör eftersträva en mer samordnad och gemensam utrikespolitik och att mer medel från EU:s budget bör tilldelas EU:s utrikestjänst. anför i kommittémotion 2015/16:2714 av m.fl. yrkande 3 att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och slagkraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. I yrkande 4 menar motionärerna att EU:s delegationer i omvärlden måste stärkas och samordningen mellan tredjeländer och EU:s medlemsländer förbättras. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 5 att EU:s utrikespolitik ska främja en multilateral världsordning och att samarbetet med FN samt med regionala organisationer i andra världsdelar bör stärkas. I yrkande 6 betonar motionärerna att bör vara pådrivande inom EU för att få till stånd en översyn av . Efter en översyn bör beslut fattas om dessa styrkor ska få en mer aktiv och framträdande roll, något som skulle välkomna. I kommittémotion 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 7 anför motionärerna att inom ramen för EU-samarbetet ska trycka på för att EU:s utrikestjänst ska få ökade resurser på området religions- och övertygelsefrihet. I kommittémotion 2015/16:2333 av m.fl. (M, C, FP, KD) beskriver motionärerna sina förslag för att uppnå en stärkt politik för EU:s östliga partnerskap. Motionärerna framhåller i yrkande 1 att ska arbeta för en ambitiös strategi för hur det östliga partnerskapet ska utvecklas, ta nya initiativ i syfte att bredda och fördjupa samarbetet och vara det mest pådrivande landet i EU för partnerskapet. För de länder som genomför politiska och ekonomiska reformer ska det finnas ett tydligt EU-medlemskapsperspektiv (yrkande 2), och ska ha ett långsiktigt engagemang för fortsatt reformering av länderna inom det östliga partnerskapet (yrkande 3). Vidare betonar motionärerna i yrkande 4 vikten av att EU ger partnerländerna ett starkt stöd i deras ansträngningar att närma sig EU och att EU erbjuder bistånd i det reformarbete som detta medför. och EU bör synliggöra fördelarna med partnerskapet för medborgarna i respektive land samt verka för att involvera och engagera medborgarna i processen, menar motionärerna i yrkande 5. I yrkande 6 framhålls att och EU tydligare måste synliggöra de problem och möjligheter som finns med partnerskapet och hitta nya lösningar och en väg för att snabbare nå målen med partnerskapet. Motionärerna betonar vidare att bör fördjupa och stärka samarbetet med för att föra processen vidare i enlighet med de mål som sattes upp vid bildandet av partnerskapet (yrkande 7) och att ska verka för möjligheteten till differentiering mellan partnerskapsländerna (yrkande 8). I yrkande 9 understryks att det östliga partnerskapet ska grunda sig i ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna, respekt för skyddet av minoriteter samt principerna om marknadsekonomi och hållbar tillväxt. Slutligen framhåller motionärerna i yrkande 10 vikten av att fördjupa samarbetet mellan EU och partnerländerna inom energisäkerhet, och i yrkande 11 att fortsatt ska utveckla bilaterala kontakter och utbyten med länderna inom det östliga partnerskapet. I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 10 betonar motionärerna att det östliga partnerskapet har varit viktigare än . måste genom EU stötta mot och bidra till att hitta en fredlig lösning samt arbeta för en fortsatt stark satsning på länderna i det östliga partnerskapet. Det är genom ekonomiskt och politiskt stöd samt dialog som vi kan främja en positiv utveckling i regionen. och EU måste tydligare synliggöra de problem och möjligheter som finns med partnerskapet och hitta nya lösningar och en väg fram för att snabbare nå målen med partnerskapet. Vidare bör EU fortsätta att understryka vikten av genomförandet av gjorda åtaganden, inte minst långtgående reformer i partnerländerna. Synliga resultat är centrala för att bevara och stärka stödet. I fråga om EU:s grannskapspolitik anför i motion 2015/16:3360 av m.fl. yrkande 23 att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterligare medlemsstater. Om ändå associeringsavtal ska tecknas anser att kraven måste skärpas och vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås t.ex. vad gäller arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Motionärerna anser vidare (yrkande 28) att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket, särskilt för det södra grannskapet, eftersom omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. linje i frågan bör därför vara att ytterligare avtal om närmare associering inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. I kommittémotion 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkandena 3 och 4 betonar motionärerna att nya orientering västerut helhjärtat bör stödjas och att bör driva att EU tar fram en vägkarta för ett ukrainskt EU-medlemskap. Vidare framhåller motionärerna i yrkande 5 att fortsatt måste visa ett särskilt engagemang för de östliga partnerskapet och driva på för att EU ska visa högre ambitioner i relationen till östliga partnerskapsländerna t.ex. i frågan om medlemskapsperspektiv. Liberalerna framhåller i partimotion 2015/16:2261 av m.fl. yrkande 7 i denna del att reformvillighet ska premieras i EU:s grannskapspolitik och politik mot omvärlden. En högre och mer ambitiös reformtakt i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter ska resultera i generösare villkor i samarbetet med EU. EU bör också använda s.k. demokratistödsmissioner som stöttar genomförandet av fria, öppna och rättvisa val i länder som är i demokratisk transition, menar motionärerna. betonar i kommittémotion 2015/16:2714 yrkande 7 vikten av att EU fortsätter att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till samt bistår landet med kraftfullt stöd i kampen mot terrorism. EU:s bilaterala och regionala förbindelser I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del anför motionärerna att relationen mellan och måste vila på respekt för internationella regler, institutioner och principer. Åtaganden inom () och måste följas och uppmuntra till en utveckling mot ett pluralistiskt och mer demokratiskt . EU måste påtala de oacceptabla övergreppen mot de mänskliga rättigheterna inte minst mot hbtq-personer och den ökade repressionen mot det civila samhället i landet. Vidare framhåller att EU bör utveckla närmare relationer med länderna på den afrikanska kontinenten och att det behövs ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). Kampen mot fattigdom, främjandet av hållbar utveckling och arbetet för frihandel är prioriterade områden för detta partnerskap. Slutligen anför motionärerna att EU måste fortsätta att driva på fredsprocessen mellan och baserat på en tvåstatslösning där båda parter kan leva med säkra och erkända gränser med utgångspunkt gränser och FN:s resolution 242. I motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 14 argumenterar motionärerna för att EU borde anta riktade sanktioner mot . Regeringen bör därför driva som ett första krav att landet ratificerar utan geografiska begränsningar och börjar prestera enligt det befintliga, bilaterala återvändandeavtalet med samt tar kontroll över sina gränser och bekämpar den illegala flyktingsmugglingen på turkisk mark. vill även att regeringen inför ett ensidigt visumtvång gentemot om EU beslutar om visumfrihet (yrkande 8). I yrkande 24 anför motionärerna att det är nödvändigt att regeringen sätter press på genom att erkänna som stat och genom att verka för detta inom EU, samt att arbeta för att möjliggöra en folkomröstning om självständighet.