bet · H301UbU15 · 2016-04-21 00:00:00 — Enligt lagen måste utbildningen vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och bedrivas så att den uppfyller de krav som ställs på utbildning i högskolelagens (1992:1434) första kapitel. En utbildningsanordnare med examenstillstånd måste även medverka i uppföljning och utvärdering av utbildningen och står under tillsyn på samma sätt som statliga lärosäten. Det innebär att utbildningsanordnare som inte uppfyller kraven i lagen om tillstånd att utfärda vissa examina kan få sitt tillstånd återkallat. infördes en möjlighet för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att utfärda en gemensam examen tillsammans med ett eller flera svenska eller utländska lärosäten (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282). Med gemensam examen avses examina som får utfärdas av de lärosäten som tillsammans har anordnat en utbildning som kan leda till dessa examina. När det gäller lärosätessamarbeten ser utskottet positivt på att lärosäten samverkar och samarbetar med varandra i syfte att uppnå hög kvalitet i utbildning och forskning. Utskottet kan konstatera att det även är möjligt för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att vid svenska eller internationella utbildningssamarbeten utfärda en gemensam examen tillsammans med ett eller flera svenska eller utländska lärosäten. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:167 (SD) och 2015/16:2770 (M) yrkandena 12 och 13. När det gäller frågan om högre utbildning i hela landet vill utskottet understryka att utbildning och forskning av hög kvalitet kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Vidare underlättar det enligt utskottets mening för fler att studera om utbildning finns på många platser i landet. Utskottet anser att den geografiska spridningen av lärosäten över landet är god och vill i sammanhanget även peka på möjligheten till distansutbildning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:1777 (C) yrkande 1 och 2014/15:2587 (C) yrkande 18. När det gäller frågan om lättnader i reglerna för utländska lärosätens etablering i kan utskottet konstatera att de krav som en enskild utbildningsanordnare måste uppfylla för att få examenstillstånd regleras i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Lagen omfattar alla enskilda utbildningsanordnare, såväl svenska som utländska, och utskottet ser inte något skäl att ändra på denna ordning. Utskottet anser att det är viktigt att säkerställa utbildningens kvalitet genom att ställa krav för att få bedriva högskoleutbildning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2402 (C) yrkande 4, 2015/16:2770 (M) yrkande 11 och 2015/16:3073 (M) yrkande 31. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nuvarande resurstilldelningssystem, resursfördelning baserad på samverkan och ett reformerat resurstilldelningssystem. Jämför reservationerna 13 (M), 14 (SD), 15 (C) och 16 (KD). I kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 1 vill motionärerna införa mer lärarledd undervisning för att stärka den högre utbildningen när ekonomin så tillåter. I motion 2014/15:655 av (FP) yrkande 1 anser motionären att de lärosäten som bedriver läkarutbildning bör ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar efter en uppstartsfas. I yrkande 2 anser motionären att regeringen bör se över möjligheten för full finansiering av läkarutbildningen vid . I motion 2014/15:1046 av (KD) vill motionären se över möjligheten att finansiera läkarutbildningen vid fullt ut. I motion 2015/16:1 av (KD) vill motionären se ett likvärdigt statligt ansvar för finansieringen av den läkarutbildning som bedrivs vid landets universitet. Resursfördelning baserad på samverkan I kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 16 efterlyser motionärerna en översyn av möjligheterna att i större utsträckning fördela resurser till lärosätena efter kvalitet och regional samverkan. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 15 anser motionären att samverkanskriterier bör ingå som en del i resursfördelningssystemet för högre utbildning. I motion 2014/15:545 av och (båda C) yrkande 1 och i motion 2015/16:3008 av och (båda C) yrkande 1 anser motionärerna att anslagen till universitet och högskolor i fortsättningen bör öronmärkas med ett anslag som avser fullföljandet av uppgiften om samverkan med näringslivet. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 18 anser motionärerna att högskolans samverkansuppdrag behöver tydliggöras och följas upp. Resurstilldelningen bör belöna såväl vetenskaplig kvalitet som kvalitet i samverkan och nyttiggörande för samhället, anser motionärerna. I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 30 anser motionärerna att det bör utredas hur resurstilldelningssystemet skulle kunna reformeras för att ytterligare stärka kvaliteten i den svenska högskolan. I kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 3 efterlyser motionärerna en översyn av möjligheterna att reformera resurstilldelningssystemet ur kvalitets- och effektivitetssynpunkt. I kommittémotion 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 7 anser motionärerna att det finns ett behov av att utreda ett system där lärosätena tilldelas resurser i ett samlat anslag, dvs. till såväl utbildning som forskning. I motion 2014/15:594 av (M) begär motionären en översyn av samverkan mellan skolor, forskare och näringslivet. Denna samverkan skulle enligt motionären kunna öka med en ekonomisk premie till mindre högskolor för både grundforskning och spetsforskning. I kommittémotion 2014/15:2938 av m.fl. (SD) anser motionärerna att möjligheterna att fördela resurser i enlighet med ett förslag i motionen som baseras på fyra parametrar – en studentpeng, en examenspeng, en etableringspeng och en kvalitetspeng – bör utredas. I motion 2015/16:165 av och (båda SD) anser motionärerna att en del av studentpengen för högskolestudier bör betalas ut när studenten har fått en anställning. Bakgrund och pågående arbete har universitet och högskolor dels ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, dels ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå är baserat på antalet helårsstudenter och antalet helårsprestationer (begreppet ”platser” finns inte). Resurstilldelningssystemet, som infördes i samband med högskolereform, har enligt Utredningen om högskolans utbildningsutbud varit föremål för två större offentliga utredningar, Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48) och Resurser för kvalitet (SOU 2007:81). Enligt Utredningen om högskolans utbildningsutbud har inga av förslagen till förändringar av systemet genomförts (SOU 2015:70 s. 76). En andel av anslaget för forskning och utbildning på forskarnivå tilldelas utifrån en prestationsbaserad modell som infördes (se prop. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation). omfattas av modellen, men inte alla högskolor. Modellen utgår från kvalitetsindikatorerna externa medel respektive vetenskaplig produktion och citeringar. har fått i uppdrag att föreslå justeringar av indikatorerna för vetenskaplig produktion och citeringar (U2016/01350/F). Uppdraget ska redovisas . I universitetens och högskolornas uppgifter att utbilda och forska ingår enligt högskolelagen (1992:1434) att samverka med det omgivande samhället, att informera om sin verksamhet och att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Av regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor framgår att intäkter och kostnader för sådan verksamhet får belasta anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå respektive anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå. Av regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor framgår att den särskilda höjning av ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, teologi, juridik, samhällsvetenskap, undervisning och verksamhetsförlagd utbildning som redovisades i budgetpropositionen ska användas för kvalitetsförstärkande åtgärder. De medel som avsatts för humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskapskap ska i första hand användas för att öka andelen lärarledd tid på utbildningar inom dessa områden. Den förra utbildningsministern anförde i svar på skriftlig fråga 2012/13:593 att regeringen avser att påbörja en ökning av utbildningsanslaget till . har också fått del av den utökning av antalet platser på läkarutbildningen som har beslutat för att möta det framtida behovet av läkare i hälso- och sjukvården. omfattas läns landsting av det s.k. (avtal mellan staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården) och får därmed medel till klinisk utbildning från anslaget 2:66 Ersättning för klinisk utbildning och forskning. anordnade den kliniska utbildningen inom ramen för ett eget avtal med läns landsting och fick då del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Uppdrag om resursfördelning baserad på samverkan Verket för innovationssystem () fick i uppdrag att, i samråd med , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation av universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN). Syftet är att testa en modell för bedömning av samverkansarbetet som kan användas i ett framtida resursfördelningssystem. Uppdraget fortsätter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 162). För uppdraget har totalt avsatts för åren 2013–2016. gjordes en första pilotmodell där medel har fördelats till 27 universitet och högskolor baserat på prestation och kvalitet i samverkan som avser samverkanstrategier och implementering. Bedömningen har byggt på lärosätenas egna beskrivningar. Modellen som testats innebär att en del av medlen fördelats efter betyg på samverkansarbetet vid de universitet och högskolor som deltagit. Vid fördelningen har även hänsyn tagits till lärosätenas storlek. Totalt har fördelats i pilotmodellen. I nästa pilotmodell som genomförs kommer samverkansaktiviteter och resultat att utvärderas som även inkluderar involvering och resultat hos externa parter. Enligt uppgift från kommer erfarenheterna från dessa pilotmodeller att användas vid det slutliga förslaget till regeringen. Uppdrag om resursfördelning baserad på kollegial bedömning redovisades utredningen i – Fokus (U2014/07505/F) som svar på regeringens uppdrag till att i samråd med för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Verket för innovationssystem () utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. Förslaget bereds inom (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 154–155.). I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att ett system som innefattar kollegial bedömning skulle kunna ge en mer sammantagen bedömning där även ett forskningsområdes aktuella potential kan vägas in i stället för att enbart grunda resursfördelningen på historiska data (bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). När det gäller frågan om att införa mer lärarledd undervisning kan utskottet konstatera att den särskilda höjning av ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap som redovisades i budgetpropositionen i första hand ska användas för att öka andelen lärarledd tid på utbildningar inom dessa områden. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:2402 (C) yrkande 1. När det gäller frågan om ökade medel för läkarutbildningen vid kan utskottet inledningsvis konstatera att universitet och högskolor på egen hand beslutar vilka utbildningar de vill erbjuda studenter, under förutsättning att lärosätet har rätt att utfärda examen för den aktuella utbildningen. Det är lärosätets ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas och besluta hur tilldelade medel ska fördelas internt. inser utskottet att den framtida personalförsörjningen inom hälso- och sjukvården är en mycket angelägen fråga och vill peka på att också har fått del av den utökning av antalet platser på läkarutbildningen som har beslutat för att möta det framtida behovet av läkare i hälso- och sjukvården. Utskottet kan också konstatera att det har påbörjats en ökning av utbildningsanslaget till med motsvarande närmare hälften av den beräknade kostnaden för läkarutbildningen. Utskottet anser således att någon åtgärd från inte är motiverad med anledning av det som motionärerna föreslår och avstyrker därmed motionerna 2014/15:655 (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1046 (KD) och 2015/16:1 (KD). Resursfördelning baserad på samverkan Utskottet kan konstatera att det i flera motioner efterfrågas en resursfördelning baserad på samverkan. Med hänvisning till det pågående uppdrag om en modell för resursfördelning baserad på samverkan som ansvarar för avstyrker utskottet motionerna 2014/15:545 (C) yrkande 1, 2014/15:2457 (C) yrkande 15, 2015/16:2402 (C) yrkande 16, 2015/16:3008 (C) yrkande 1 och 2015/16:3207 (KD) yrkande 18. Med hänvisning till att uppdrag om en modell för resursfördelning baserad på samverkan fortfarande pågår och till att förslag till en modell för resursfördelning baserad på kollegial bedömning bereds i avstyrker utskottet ett antal motioner om att reformera resurstilldelningssystemet, motionerna 2014/15:594 (M), 2014/15:2938 (SD), 2015/16:165 (SD), 2015/16:2770 (M) yrkande 3, 2015/16:2772 (M) yrkande 7 och 2015/16:3073 (M) yrkande 30. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studieavgifter för tredjelandsstudenter m.m. Jämför reservation 17 (C). I motion 2015/16:947 av (M) anser motionären att man borde få ta ut en avgift av den som tackar ja till en plats på en utbildning men sedan inte skriver in sig (en s.k. no show-avgift). Det skulle minska byråkratin för lärosätena, menar motionären, och göra att fler studenter får läsa den utbildning de önskar i första hand. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 28 framför motionärerna att möjligheten att ta bort studieavgifter för utländska studenter bör utredas. Motionärerna anser att konsekvenserna av att utländska studenter måste betala för sin utbildning i har varit olyckliga. En mindre avgift bör däremot få tas ut av de utländska studenterna för att finansiera antagningsförfarandet för dem, anser motionärerna. I motion 2014/15:1972 av och (båda MP) och i motion 2015/16:1593 av och (båda MP) framhåller motionärerna vikten av en avgiftsfri utbildning för alla. Motionärerna menar att det länge har varit en grundpelare i det svenska utbildningsystemet att utbildning ska vara avgiftsfri. Samhället ska stå för kostnaden, anser motionärerna, eftersom de som väljer att studera vidare gynnar hela samhället med sin kunskap. Bakgrund och gällande rätt infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i (s.k. tredjelandsmedborgare). Syftet med införandet av studieavgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet och inte främst med avgiftsfri utbildning (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Av budgetpropositionen framgår att ca 1 900 studenter betalade studieavgift som nybörjare i svensk högskoleutbildning /14, vilket var en ökning från föregående år. Det totala antalet avgiftsbetalande studenter i svensk högskoleutbildning uppgick /14 till ca 3 200. Av de studieavgiftsbetalande fritt inresande studenterna kom de flesta från , , , och . Av budgetpropositionen framgår också att sammanlagt anvisades för stipendier till avgiftsskyldiga studenter (). Av dessa medel avsåg stipendier inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Vidare avsåg medel inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Internationella program. Universitets- och högskolerådet fördelar de ovan nämnda medlen, , från utgiftsområde 16 till statliga universitet och högskolor och vissa enskilda utbildningsanordnare. Universitets- och högskolerådet uppskattar att lärosätena under /14 beviljade totalt ca 560 nya stipendier. Stipendieprogrammen som finansieras med medel från utgiftsområde 7 administreras av . beviljade 447 stipendier till studenter från de långsiktiga samarbetsländerna. beviljade även 157 stipendier till studenter från /DAC-länder. har beslutat att utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i , se 4 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Universitet och högskolor får ta ut och disponera avgifter för verksamheter enligt bilaga 4 till regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor. Exempel på avgiftsfinansierad verksamhet är uppdragsutbildning, utbildning av studieavgiftsskyldiga studenter, högskoleprov och upplåtelse av bostadslägenhet. Vissa lärosäten får bedriva ytterligare avgiftsfinansierad verksamhet. Detta framgår av respektive lärosätes regleringsbrev. Budget för den avgiftsbelagda verksamheten framgår under respektive lärosätes anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå i budgetpropositionen. () har i uppgift att redovisa den statliga avgiftsbelagda verksamhetens utvecklingstendenser. Anmälnings- och studieavgifter för tredjelandsstudenter I förordning (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor finns det bestämmelser om anmälningsavgift och studieavgift för studenter vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). För sin prövning av en anmälan om utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska högskolan ta ut en anmälningsavgift om av den som för anmälan inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i (tredjelandsmedborgare) (2 §). En högskola ska ta ut en studieavgift för utbildning på grundnivå och avancerad nivå av den som inte är medborgare i en stat inom EES eller i (tredjelandsmedborgare) (5 §). Högskolan ska beräkna studieavgifterna så att full kostnadstäckning uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i dess helhet (6 §). Högskolan får meddela föreskrifter om studieavgiftens storlek (6 a §). Av regleringsbrevet för för universitet och högskolor framgår att den studieavgiftsfinansierade verksamhetens omfattning ska redovisas i årsredovisningen. Årsredovisningen ska även innehålla en redogörelse för den studieavgiftsfinansierade verksamhetens eventuella påverkan på ett universitets eller en högskolas övriga verksamhet. Universitet och högskolor ska redovisa antalet tredjelandsstudenter som har deltagit i utbildning inom ett utbytesavtal och de eventuella förändringar som har skett i denna verksamhet. Vidare ska universitet och högskolor redovisa hur samarbetet med har fungerat. När det gäller frågan om att införa en avgift för den som inte påbörjar en utbildning som den har antagits till vill utskottet påminna om att införde principen om avgiftsfri högskoleutbildning för studenter som är medborgare i en EES-stat eller i . Utskottet menar att denna princip är viktig och kan inte heller se att okynnesansökningar till högskolan är ett så stort problem att det finns ett behov av att vidta åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:947 (M). infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för s.k. tredjelandsmedborgare, dvs. personer som inte är medborgare i en EES-stat eller i . Utskottet ansåg då, i likhet med regeringen, att det saknades tillräckligt starka skäl att erbjuda samtliga tredjelandsstudenter skattefinansierad avgiftsfri utbildning och att svenska universitet och högskolor i högre utsträckning borde konkurrera med utländska lärosäten genom hög kvalitet och inte genom avgiftsfri utbildning (bet. 2009/10:UbU15 s. 14–15). Utskottet kan konstatera att antalet inresande studenter nu ökar, om än från en låg nivå, och att de medel som anvisas för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter har ökat sedan stipendierna infördes . Mot denna bakgrund ser utskottet inte något skäl att ändra den ordning som infördes och avstyrker därmed motionerna 2014/15:1972 (MP), 2015/16:1593 (MP) och 2015/16:3048 (C) yrkande 28. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa internationella frågor. I motion 2014/15:541 av (C) yrkande 1 framhåller motionären behovet av att säkerställa att lyckas attrahera internationella talanger till svenska universitet och högskolor. Motionären menar att det krävs ett samlat grepp för att lyckas nå ut och kunna attrahera studenter i konkurrens med andra. I motion 2015/16:841 av Serkan Köse (S) framhåller motionären vikten av att internationella studenter attraheras till svenska högskolor och universitet. Motionären menar att vi kan stärka framtida forsknings- och innovationsmöjligheter och i förlängningen konkurrenskraft genom en ökad internationalisering av den högre utbildningen. Erkännande av utländska examina I motion 2015/16:696 av (M) framför motionären att det bör utredas hur man bättre kan ta till vara de kunskaper som hemvändande studenter och nyanlända skaffat genom studier i andra länder. Motionären menar att det måste bli enklare för den som har en yrkeslegitimation från ett annat land att få den översatt. I motion 2015/16:667 av (L) yrkande 3 anser motionären att hela ansvaret för bedömning och validering av den enskilda individens akademiska examen bör samlas hos Universitets- och högskolerådet (UHR). Enligt motionären delas uppdraget mellan UHR och . En samordning av uppdraget skulle enligt motionären underlätta proceduren och korta hanteringstiden. Därmed skulle utländska akademikers inträde på arbetsmarknaden snabbas på, menar motionären. I motion 2015/16:1580 av (M) yrkande 1 framför motionären att det bör införas en enhetlig definition av begreppet universitet. Orden ”universitet” och ”högskola” är inte namnskyddade, påpekar motionären. Motionären påminner också om att det krävs tillstånd från () för att få utfärda högskoleexamina. I annat fall kan en utbildning leda till t.ex. ett diplom eller ett certifikat, enligt motionären. I yrkande 2 anför motionären att UKÄ och andra relevanta myndigheter bör få i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för att i samhället upplysa om och motverka förekomsten av s.k. bluffuniversitet. Ett bluffuniversitet är enligt motionären en organisation eller individ som utfärdar falska eller värdelösa betyg eller examensbevis utan att ställa egentliga krav på studier och utan att någon erkänd myndighet eller organisation utövar tillsyn över universitetens verksamhet. I yrkande 3 framför motionären att det behövs internationellt samordnade insatser för att försvåra möjligheterna att bedriva bluffuniversitet. Motionären menar att spridningen av köpta och värdelösa betygshandlingar från bluffuniversitet skadar medborgarnas tilltro till utbildningssystemet och urholkar värdet av en riktig utbildning. Förlorarna är enligt motionären arbetsgivare, studenter, universiteten och samhället i stort. I motion 2014/15:2624 av (C) framhålls vikten av svenskundervisning vid universitet i . Motionären anser att bör bidra till svenskundervisning vid i stället för att minska stödet till svenskundervisning i utlandet. Bakgrund och gällande rätt I budgetpropositionen pekar regeringen på några områden som inte har varit tillräckligt i fokus inom högre utbildning. Ett sådant område är enligt regeringen internationalisering av universitet och högskolor. Ambitionen är att internationaliseringen ska kunna fortsätta att utvecklas. Som ett första steg genomförs möten med ett antal intressenter för att utifrån olika perspektiv identifiera områden att utveckla, men också för att identifiera hinder för internationalisering (prop.