bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — För att förbättra förutsättningarna för sociala företag bör regeringen se över möjligheten att utforma en nationell strategi för socialt företagande, framhålls det i motion 2015/16:629 av m.fl. (S). Det sociala företagandet har stora möjligheter att skapa nya hållbara företag och utveckla affärsområden som ger nya arbetstillfällen som nya grupper integreras på arbetsmarknaden. I motion 2015/16:1019 av och (båda S) framförs att det sociala företagandet och arbetsintegrerande sociala företag bör främjas då dessa företag erbjuder en möjlighet för personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Ett sätt att främja dessa företag skulle vara att öka samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen (yrkande 2). Regeringen bör även se över behovet av att ge det sociala företagandet samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag (yrkande 3). Motionärerna framhåller vidare att det sociala företagandet och dess utvecklingsmöjligheter berör många politikområden och för att få ett samlat grepp bör regeringen överväga möjligheterna att skapa ett samarbetsorgan som består av representanter dels för de berörda politikområdena, dels för de sociala företagen och de berörda intresseorganisationerna (yrkande 5). Den sociala ekonomin behöver ges bättre förutsättningar att verka i samhället utifrån sina egna unika förutsättningar, framförs det i motion 2015/16:2194 av (S). Regeringen bör bl.a. se över möjligheten att utarbeta ett nationellt program för framväxten av den sociala ekonomin. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) framhålls att alliansregeringen gav , Kommuner och Landsting, Arbetsförmedlingen och i uppdrag att göra en gemensam informationssatsning om arbetsintegrerande sociala företag. Syftet var att fler skulle få chansen att upptäcka möjligheten att tillsammans med andra starta och driva företag. Men dessa företag upplever bl.a. bristande extern finansiering och möjlighet att delta i offentliga upphandlingar. Regeringen bör därför utreda möjligheten att etablera ett program för främjande och utveckling av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 31). Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen, och inom ramen för , utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer för att därigenom öka antalet sysselsatta (A2016/00424/A). Målet är att skapa fler möjligheter till arbete för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Vidare fick enheten för främjande och förenkling vid i uppgift att se över hur man kan stärka socialt företagande och sociala innovationer. Syftet är att främja den sociala ekonomin och stärka social innovationskraft. Målet är att ta fram förslag på hur näringspolitiken kan bidra till att stärka det sociala företagandet, och arbetet beräknas vara klart . Enhetens uppgift är att • kartlägga befintliga statliga insatser • identifiera de huvudsakliga flaskhalsarna • beakta områdena kapitalförsörjning, företagsrådgivning, informations- och kunskapsutveckling samt innovationsfrämjande • analysera och ge förslag på och/eller ändra näringspolitisk samt arbetsmarknadspolitisk inriktning • ge förslag på omfördelning av stöd, ansvar och insatser mellan de båda politikområdena och deras myndigheter. Statsrådet besvarade en interpellation (ip. 2015/16:168) från (M) om hur regeringen säkerställer att de sociala företagens verksamhet kan fortsätta växa när sysselsättningsfasen avvecklas. Statsrådet nämnde att staten på olika sätt har gett finansieringsstöd till kooperativ utveckling i enlighet med förordningen (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling, m.m. lämnades i enlighet med denna förordning. Vidare tog statsrådet upp det nationella socialfondsprogrammet 2014–2020, som möjliggör insatser som breddar arbetsmarknaden bl.a. genom socialt företagande i syfte att skapa nya innovativa vägar in i arbetslivet för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Därtill anförde statsrådet att regeringen i en lagrådsremiss om det nya upphandlingsregelverket föreslagit att en upphandlande myndighet ska få reservera deltagandet i ett upphandlingsförfarande för vissa s.k. sociala företag. Det finns inte i den nuvarande upphandlingslagstiftningen. Regeringen arbetar med att ta fram en proposition baserad på detta. beslutade om en ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (prop. 2015/16:4, bet. 2015/16:CU10). Syftet med ändringarna är att göra det enklare att driva kooperativa företag. Lagen har anpassats till dagens förutsättningar vad gäller verksamhet, organisation och kapital. Lagen börjar gälla . På förslag från civilutskottet gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma med ett lagförslag som rör arbetskooperativa föreningar. Till skillnad från regeringen anser civilutskottet att en medlemsinsats ska kunna betalas tillbaka med ett högre belopp än andelens nominella värde. Som redogjordes för i utskottets betänkande 2014/15:10 Näringspolitik fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att tillsammans med Arbetsförmedlingen och utforma och genomföra ett program för att stödja utvecklingen av arbetsintegrerande sociala företag. Som framgår av Arbetsförmedlingens och regleringsbrev fick ingen av dessa myndigheter något liknande uppdrag av regeringen. Regeringen återkallade uppdrag för fortsatt beredning av frågan. gav med stöd av förordningen (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling ekonomiskt stöd till organisationen . Organisationen har 25 regionala utvecklingscentrum och ger utbildning, rådgivning och information om start och utveckling av kooperativt företagande och arbetsintegrerande sociala företag. På webbplatsen beskrivs regelverken och finns information till de som vill starta eller driva arbetsintegrerande sociala företag. Webbplatsen förvaltas av , och och togs fram i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och Skoopi (de arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation). Tillkännagivanden om att främja sociala företag efterfrågas i motionerna 2015/16:602 (S), 2015/16:629 (S), 2015/16:1019 (S), 2015/16:2194 (S) och 2015/16:3207 (KD). Motionärerna förordar bl.a. en nationell strategi för socialt företagande, ett program för främjande och utveckling av arbetsintegrerande sociala företag samt satsningar på företagsrådgivning, kompetensutveckling och att underlätta finansiering. Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande (senast i bet. 2014/15:NU10). Utskottet kan konstatera att regeringen beslutat att ge , i samverkan med Arbetsförmedlingen, i uppdrag att utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer. Vidare ska se över hur man kan stärka socialt företagande och sociala innovationer med särskilt fokus på att bl.a. identifiera de huvudsakliga flaskhalsarna och ge förslag på omfördelning av stöd, ansvar och insatser. Utskottet ser ingen anledning att förekomma utredningens och arbete och avstyrker därmed samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för företagens uppgiftslämnande. Utskottet konstaterar att det bl.a. utvecklats en tjänst för förenklat uppgiftslämnande för företag. Jämför reservation 10 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:815 av och (båda S). förordas att regeringen ska överväga möjligheten att införa ett gemensamt register för företagsdata så att samma eller liknande uppgifter inte behöver lämnas till olika myndigheter (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) framhålls att regelkrångel, inte minst inom skatteområdet, är något som orsakar extra arbete för företagare och som hindrar tillväxt. Regeringen bör därför införa en garanti om att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2455 av m.fl. (M) framhålls att en plattform, ”En dörr in”, där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats och att uppgifterna därefter slussas till aktuell myndighet påtagligt skulle minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet: att skapa värde och jobb. Motionärerna anser därför att regeringen bör införa en garanti så att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna (yrkande 8). I motion 2015/16:419 av (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra förslag som presenterades i betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80) (yrkande 1). Vidare menar motionären att det krävs att myndigheterna ansluter sig till det system som utredningen föreslår. Regeringen bör därför säkerställa att de statliga myndigheterna ansluter sig till Uppgiftlämnarservice (yrkande 2). m.fl. (C) framför i kommittémotion 2015/16:3018 att regeringen bör fortsätta att minska regelkrånglet och administrationen, bl.a. genom att reformen ”En dörr in” utvecklas så att uppgifter om företaget endast måste lämnas en gång och till ett ställe (yrkande 1). I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) framhålls att regeringen bör införa en garanti så att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, och att uppgiften sedan slussas vidare till aktuell myndighet (yrkande 14). Detta skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att digitalt framstående myndigheter ger en grund för att förenkla för företag. Företagen bör lämna sina uppgifter till statliga myndigheter i huvudsak elektroniskt. En elektronisk hantering skulle i många fall medföra färre felaktiga uppgiftslämningar, göra det lättare för ett företag att få besked om status för ärenden och bidra till kortare handläggningstider. Elektronisk hantering medför således fördelar både för myndigheter och för företag. Regeringen beslutade att underteckna en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL). Syftet är att samverka för att skapa en offentlig e-förvaltning som möter medborgares, organisationers och företags förväntningar i ett alltmer digitaliserat samhälle. tillsätts också ett särskilt råd för digitaliseringen av det offentliga . Rådet kommer att fungera som ett forum för samordning på flera nivåer, dels mellan myndigheter och mellan kommuner och landsting, dels inom . Ett av de prioriterade områdena är att förenkla för företag genom t.ex. minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Rådet kommer att bestå av statsrådet (MP) och representanter från bl.a. , och . Vidare beslutade regeringen om att underteckna en överenskommelse med SKL för att förenkla företagandet med hjälp av nya gemensamma nationella digitala lösningar. Inledningsvis fokuseras arbetet mot restaurangbranschen. Inom branschen ses lagar och myndighetsregler som ett hinder för företagens utveckling, varför regeringen hoppas att initiativet ska medföra att det blir enklare att starta och driva restaurangföretag. Målsättningen med överenskommelsen är att 2017 kunna erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare i digitala tjänster för att starta och driva sina verksamheter. Den myndighetsgemensamma webbportalen drivs av tillsammans med och i syfte att göra det enklare att starta och driva företag. Portalen ska möta företagares behov av samlad information och myndighetsservice på webben. har en tjänst för förenklat uppgiftslämnande utvecklats. Ett förenklat uppgiftslämnande förväntas minska företagens kostnader men även den arbetsbörda som uppstår när snarlika uppgifter behöver lämnas till olika myndigheter. För att företagen ska uppleva påtagliga lättnader krävs att många myndigheter ansluter sig till Uppgiftslämnarservice. För myndigheterna innebär arbetet med ett minskat och förenklat uppgiftslämnande, och särskilt med Uppgiftslämnarservice, större företagsfokus med bättre service till företagen. Genom Uppgiftslämnarservice får myndigheterna även ett redskap för att förenkla för företagen genom samordning och minskning av antalet uppgiftskrav, där ett av de prioriterade målen är att förenkla för företag genom minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Ett fortsatt arbete med att förenkla företagens uppgiftslämnande föreslås i motionerna 2015/16:419 (M), 2015/16:815 (S), 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2455 (M), 2015/16:3018 (C) och 2015/16:3207 (KD). Bland annat föreslås att regeringen ska införa en garanti om att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna och att regeringen bör säkerställa att myndigheterna ansluter sig till systemet Uppgiftslämnarservice. Utskottet instämmer med motionärerna i att det är angeläget att förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheterna. Utskottet kan konstatera att det utvecklats en tjänst för förenklat uppgiftslämnande för företag som är knuten till den myndighetsgemensamma webbportalen . Vidare noterar utskottet att regeringen ingått ett avtal med Kommuner och Landsting (SKL) om digital förnyelse av det offentliga , där ett av de prioriterade områdena är att förenkla för företag genom bl.a. minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Samarbetet med SKL har inledningsvis riktats mot restaurangföretagare, som är en regeltung bransch som kräver omfattande kontakter med myndigheter och kommuner. Målsättningen är att 2017 kunna erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare digitala tjänster för att starta och driva sin verksamhet. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga här nämnda motioner i aktuella delar. Övriga insatser för regelförenkling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör regelförenkling för företag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser på området. Jämför reservationerna 11 (M), 12 (SD) och 13 (C). Företagsklimatet behöver förbättras om ska nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020, anförs det i motion 2015/16:815 av och (båda S). För att kunna minska företagens regelbörda är det viktigt att alltid granska nya förslags effekter för företagen. Det är därför viktigt att belysa ett förslags effekter för företag i de konsekvensutredningar som utförs (yrkande 1). Vidare menar motionärerna att för varje regelgivning ska det alternativ som innebär lägst kostnad för företagen men ändå uppfyller syftet väljas (yrkande 3). En förutsättning för att företag ska kunna växa och anställa är att de inte har fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga, framhålls det i kommittémotion 2015/16:2448 av m.fl. (M). Ett viktigt led i att effektivisera och underlätta för företagare är att de statliga myndigheterna ständigt arbetar för att bli effektivare och mer användarvänliga (yrkande 3). Vidare framhåller motionärerna att de svenska företagens konkurrenskraft i stor utsträckning baseras på hur regler och byråkrati står sig gentemot andra länder. Motionärerna anser därför att det bl.a. bör införas ett system för genomförande av EU-direktiv. Om en miniminivå anges i ett direktiv bör det motiveras särskilt i konsekvensutredningen om det svenska genomförandet av direktivet går utöver mininivån. Vidare bör regeringen se över möjligheten till benchmarking mellan länders skatter, regler och kostnader inom respektive bransch för att fortsätta arbetet för att ska kunna ligga i världstoppen när det gäller företagsamhet och konkurrensvillkor (yrkande 4). Därtill vill motionärerna införa ett antal regelförenklande åtgärder för nya entreprenörer och mindre företag (yrkande 5). Bland annat bör kravet på aktiekapital halveras från till , och s.k. mikroföretag bör undantas från viss administration. ”En väg in” är en servicetjänst som gör det möjligt för företagen att bara lämna in uppgifter en gång och till ett ställe, framhålls det i kommittémotion 2015/16:2701 av m.fl. (M). Dock anser motionärerna att det finns mer att göra för att minska företagarnas administrativa börda. Motionärerna vill fortsätta sänka kostnader och lätta på regelbördan, bl.a. genom att s.k. mikroaktiebolag undantas från en del administration. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande till regeringen om att regelförenklingsarbetet måste fortsätta och möta företagarnas vardagliga behov (yrkande 1). En politik som gynnar mindre företag är en politik som säkerställer möjligheter till sysselsättning och försörjning på landsbygden, framhålls det i motion 2015/16:106 av (M). Allt fler småföretagare upplever nu att de tas på allvar, men fler förbättringar måste dock göras. Bland annat vill motionären att beskattningen ska bli mer gynnsam och att det ska bli mindre krångligt att driva och starta företag. Motionären efterfrågar således ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att förbättra regelverken för småföretag (yrkande 1). I motion 2015/16:224 av (M) anges att majoriteten av alla företagare är skötsamma och laglydiga. Dessa företagare bör premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. Myndigheterna kan då effektivisera sin verksamhet och kontrollera att mindre nogräknade företag följer reglerna. Regeringen bör därför se över möjligheten att premiera skötsamma företagare. I motion 2015/16:225 av (M) argumenteras det för att regeringen bör se över möjligheten att ge dispenser vid uppstarten av företag för att stimulera nyföretagandet. Dispenserna bör finnas de två tre första åren och omfatta exempelvis lägre avgifter och mindre nitiska tillstånd. Efter den initiala dispenstiden bör de tillstånd, avgifter och regler som ska tillgodoses kunna läggas på en normal nivå. I motion 2015/16:275 av Finn (M) konstateras att regelbördan för företagare bör fortsätta att minska. Motionären föreslår att när nya regler som påverkar företag införs bör en s.k. solnedgångsparagraf införas . Detta innebär att dessa regleringar är temporära och således löper ut ifall inte något annat beslutas. För gamla regler bör en s.k. regleringsgiljotin införas. Detta innebär att de regler som påverkar företag ska identifieras och granskas utifrån om de anses vara nödvändiga, lagliga och företagsvänliga. Alla regler som anses vara detta behålls, medan de regler som inte anses vara nödvändiga eller lagliga avskaffas. De regler som anses vara nödvändiga och lagliga men inte företagsvänliga revideras. Motionären konstaterar vidare att när utskottet behandlade en motion på samma tema förra (bet. 2014/15:NU10) avstyrkte utskottet motionen med motiveringen att bl.a. har i uppdrag att arbeta för enklare regler och bl.a. ska mäta utvecklingen av andra kostnader än de administrativa. Motionären anser att detta är vällovligt men att det inte räcker för att påskynda utvecklingen av enklare regler för företagare och anser därför att införandet av solnedgångsparagrafer och en regleringsgiljotin bör införas omgående. Regelbördan för företag måste fortsätta att minska, konstateras det i motion 2015/16:765 av (M). Motionären föreslår att när en företagare behöver lämna in vissa uppgifter bör frågan ställas om de begärda uppgifterna är betydelsefulla. Om de anses vara det bör frågan ställas om uppgifterna inte kan fås på ett mindre belastande sätt. Om uppgifterna ändå behöver begäras in av företagaren bör det göras en avvägning mellan nyttan av uppgifterna och den administrativa kostnaden som uppkommer för företagaren. Om uppgifterna inte kan avvaras trots en påtaglig administrativ belastning för företagaren bör möjligheterna till någon form av ekonomisk kompensation till företagaren övervägas. I motion 2015/16:911 av (M) framhålls att lika villkor är grunden för all näringsverksamhet inom EU, som olika länders myndigheter kan tolka och genomföra EU:s direktiv på olika sätt. Regeringen bör därför verka för att EU gör en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiv som rör näringsverksamhet i allmänhet (yrkande 2). För att minska på onödig reglering och byråkrati som hämmar svenska företag är det centralt att kontinuerligt se över behovet av regelbördan, framförs det i motion 2015/16:1049 av (M). Motionären anser att regeringen bör införa regleringsgiljotiner och solnedgångsklausuler för att minska regelbördan för företag. En regleringsgiljotin skulle innebära att lagstiftning som berör företag utvärderas regelbundet efter tre kriterier. Ifall den är nödvändig, ifall den är laglig och ifall den är företagsvänlig. Efter att lagstiftningen jämförts mot dessa kriterier kan man sedan utvärdera ifall regeln aktivt ska avskaffas eller bör finnas kvar. Solnedgångsklausuler innebär att det på förhand skrivs in i nya regler att dessa upphör . I motion 2015/16:1163 av (M) framförs att regelförenklingsarbetet är centralt för att skapa jobb i fler och växande företag. Motionären anser därför att regeringen bör arbeta bredare med regelförenklingar för företagen. I motion 2015/16:1457 av (M) diskuteras hur integrationen kan förbättras och hur bl.a. ungdomar, utlandsfödda och personer med kort utbildning ska etablera sig på arbetsmarknaden. Motionären föreslår att regeringen tillsätter en företagsregelkommitté med uppgiften att identifiera regelförändringar som underlättar för svenska företag att växa, anställa och exportera varor och tjänster (yrkande 5). I motion 2015/16:1676 av Finn (M) anförs att bl.a. ska samla in, granska och offentliggöra årsredovisningar för alla aktiebolag i . För att komma till rätta med bedrägerier som ofta utförs av organiserad brottslighet bör skyldigheter att granska svenska aktiebolags årsredovisningar ändras. Regeringen bör därför ge myndigheten i uppdrag att också göra en kvalitativ analys av vad siffrorna egentligen beskriver för typ av verksamhet. Vidare är motionären förvånad över utskottets motivering för avstyrkande när en liknande motion behandlades (bet. 2014/15:NU10) eftersom den organiserade brottsligheten är ett allvarligt och växande problem och det behövs en lång rad åtgärder för att motverka denna typ av kriminalitet. (M) framhåller i motion 2015/16:2632 att har till uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan ha påverkan på företag. har dock konstaterat att konsekvensutredningarna inte alltid håller tillräcklig kvalitet för att kunna bedöma om reglerna kan komma att påverka företag. Motionären föreslår därför att det bör införas en stoppfunktion för konsekvensutredningar, som innebär att förslagen inte kan gå vidare till beslut förrän bedömer att konsekvensutredningarna håller tillräckligt hög kvalitet (yrkande 1). Vidare bör departementens remitteringsskyldighet till regleras i en förordning eftersom inte alltid ges möjlighet att granska förslagen till nya regler (yrkande 2). I motion 2015/16:3081 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att mandat bör breddas (yrkande 2). Bland annat bör yttranden beakta samtliga konsekvenser av föreslagna regler för företag, och inte enbart företagens administrativa kostnader. Vidare bör processen i samband med nya regler som påverkar företag förändras (yrkande 3). Motionären anför att exempelvis bör beräkningar göras av hur reglerna påverkar företagens finansiella, materiella och administrativa kostnader när nya regler föreslås. Vidare bör en uppföljning av genomförda regler göras. I partimotion 2015/16:2368 av m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om att regelbördan för småföretag och mikroföretag bör minskas kraftigt (yrkande 4). Bland annat måste fler regleringar ha solnedgångsklausuler, och nya kostnadsdrivande regler bör kompenseras av regellättnader som minskar kostnaderna än mer. Dessutom bör principen ”En regel in – en regel ut” införas. Vidare ska uppgiftsinlämning till myndigheter bara behöva ske en gång, till ett ställe.