bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Motionärerna anser därför att regeringen bör utreda hur kommuner kan ges möjlighet att ställa krav på framtagande av transportplan vid nyanläggning eller utvidgning av transportintensiv verksamhet. Utskottet kan inledningsvis konstatera att frågor om fysisk planering varit återkommande i utskottets arbete . I detta avseende kan pekas på betänkande 2011/12:TU13 i vilket utskottet behandlade regeringens proposition angående planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118). Syftet med denna proposition var att effektivisera den fysiska och ekonomiska infrastrukturplaneringen. En utgångspunkt för det nya planeringssystemet var behovet att uppfylla såväl övergripande, strategiska och långsiktiga som konkreta och kortsiktiga syften. Propositionen välkomnades av utskottet. Frågor om fysisk planering behandlades också av utskottet i betänkande 2014/15:TU9. Utskottet framhöll då bl.a. att inom tättbebyggda områden är tillgången på mark som kan tas i anspråk för t.ex. en utbyggnad av infrastrukturen i många fall begränsad och att det inte sällan finns motstridiga intressen om hur marken ska utnyttjas. Utskottet underströk också vikten av att mark används effektivt. Utskottet håller fortfarande fast vid de nu redovisade ståndpunkterna. I sammanhanget kan också påminnas om att regeringen i åtgärdsplanen –2025 angav att och de regionalt tillväxtansvariga myndigheterna tillsammans bör formulera förslag på åtgärder för att förbättra samordningen mellan de berörda aktörerna inom områdena tillväxt och samhällsplanering. Utskottet vill också peka på att har ett ansvar för att underlätta utbyggnaden av annan infrastruktur i anslutning till vägar och järnvägar. arbetar tillsammans med , och Transportstyrelsen vid de olika delarna av infrastrukturplaneringen. Kommuner och länsstyrelser är andra viktiga aktörer i arbetet för att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem. Även är en viktig aktör i egenskap av ansvarig för den fysiska planeringen. De statliga myndigheternas intressen i den kommunala planeringen bevakas av länsstyrelserna. När det gäller uppdrag i frågan om samhällsplanering kan också tilläggas att myndigheten dels ansvarar för sin egen planering i samverkan med externa aktörer, dels deltar som sakägare och som rådgivande i andra aktörers planering. Myndigheten framhåller att samspelet mellan planering av transportsystemet och bebyggelseplanering är en förutsättning för att hållbara städer och regioner ska kunna åstadkommas. medverkan i samhällsplaneringen är fokuserad på att integrera och därmed effektivisera planeringen av bebyggelse, infrastruktur och transporter. ska tillhandahålla underlag för planering enligt och men också delta i den kommunala planeringsprocessen i enlighet med . Såvitt utskottet erfarit lägger tyngdpunkten på att delta i planeringens tidiga skeden för skapa bästa förutsättningar för en smidig process från planering till genomförande. När det gäller frågan om samordning av infrastruktur med kraftledningar kan påpekas att konstaterar att mark i vägs och järnvägs närområde med fördel kan användas till att dra ledningar, vilket dock förutsätter att drift och underhåll av vägen eller järnvägen inte fördyras eller försvåras, samt att skador, fara eller hinder för trafik och trafikanter inte vållas på grund av ledningen eller dess kringutrustning. Den som ska korsa en järnväg, en väg eller ett farvatten med någon form av ledning måste teckna ett avtal med . Utskottet välkomnar mot bakgrund av tidigare ställningstaganden också de ståndpunkter regeringen framför i den nu aktuella propositionen om att utvecklingen av ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem bör ske parallellt med planering av bl.a. markanvändning. Det anges också att regeringen anser att nya investeringar i alla trafikslag ska planeras och genomföras med hänsyn till natur- och kulturvärden och god resurshållning samt med höga krav på att begränsa föroreningar och klimatpåverkan. Utskottet delar regeringens uppfattning i denna del. Sammanfattningsvis bedömer utskottet att de frågor som väckts om olika aspekter av fysisk planering och utformning av infrastruktur beaktas i det arbete som pågår inom området. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:277 (V) yrkande 2, 2015/16:1663 (M) yrkande 3, 2015/16:2363 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 (C) yrkande 44, 2016/17:1434 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1986 (V) yrkande 2, 2016/17:2011 (C) yrkande 5, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 4, 2016/17:3373 (L) yrkande 13, 2016/17:3378 (M) yrkande 29, 2016/17:3507 (C) yrkande 7, 2016/17:3510 (KD) yrkande 7, 2016/17:3512 (L) yrkande 33 och 2016/17:3513 (M) yrkande 8. Längre och tyngre tåg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om längre och tyngre tåg. Utskottet välkomnar regeringens bedömning i infrastruktur-propositionen om att förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra att köra längre och tyngre godståg bör utredas vidare i kommande åtgärdsplanering. Jämför reservationerna 39 (C, L, KD) och 40 (SD). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 50.2 understryker motionärerna att det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport med längre och tyngre tåg. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2016/17:3391 yrkande 24 att möjligheten för längre och tyngre godståg att trafikera järnvägen bör prövas. Motionärerna anför som skäl att det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bl.a. skogsnäringens konkurrenskraft. (C) framför i motion 2016/17:3507 yrkande 14.2 att välkomnar regeringens förslag om att införa längre och tyngre tåg. I motionen framhålls att det är ett sätt att öka kapaciteten i järnvägssystemet med en gång, i avvaktan på utbyggnaden av bl.a. fler spår. Per Klarberg m.fl. (SD) efterlyser i kommittémotion 2016/17:3509 yrkande 21 att i kommande åtgärdsplanering bör förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra att köra snabbare godståg utredas vidare. Motionärerna framför att med blygsamma medel skulle långsamma godståg kunna köras betydligt snabbare än . I kommittémotion 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 18 framhålls att mål är att allt fler transporter ska ske miljövänligt och då är tågen ett av de bästa trafikslagen. Motionärerna framför att de vill öka kapaciteten på banorna, men att det även krävs att kapaciteten ökar på de enskilda godstågen. I motionen anges att målsättningen bör vara att förbereda och anpassa svensk järnväg efter tåglängderna som gäller i och , dvs. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2016/17:3512 yrkande 16 att Liberalerna har som ambition att främja överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart. Motionärerna anser därför att det är viktigt att utreda möjligheten för längre tåg än . Utskottet vill framhålla att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Det förutsätter dock ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt, bl.a. genom en överflyttning av gods från väg till järnväg och ännu mer effektiva järnvägstransporter, såsom längre och tyngre tåg. Enligt uppgift från får ett godståg med sig mer betalande last än den tidigare maxlängden . uppger vidare att en annan viktig effekt är att mer gods på samma tåg även kan frigöra kapacitet på spåret för andra tåg. Regeringen har tidigare framhållit att transportsystemet kontinuerligt behöver effektiviseras för att möta behoven från användarna och behovet av att minska utsläpp av koldioxid och andra miljöskadliga emissioner. Utskottet vill i sammanhanget lyfta att regeringen har pekat på att längre och tyngre tåg skulle göra det möjligt att utnyttja befintlig infrastruktur effektivare och göra järnvägen mer konkurrenskraftig och därmed bidra till regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart. Mot den bakgrunden beslutade regeringen att ge i uppdrag att redovisa vilka möjligheter det finns att köra med längre och/eller tyngre godståg på det befintliga svenska järnvägsnätet. redovisade sitt uppdrag och kom bl.a. fram till följande: – För att längre tåg ska kunna köras behöver mötesstationer och förbigångsspår vara tillräckligt långa. har man vid nybyggnation anpassat för tåg vid mötesstationer och förbigångsspår. Äldre sträckor har däremot ofta för långt mellan dessa platser med tillräcklig längd. – Tågen måste bildas och upplösas någonstans, och det kräver planering för att inte de processerna ska störa annan tågtrafik samt tillräckliga spårlängder på bangårdar. – tillåts trafikering på hela järnvägen av tåg med axeltryck på , vilket är det som ofta tillämpas i övriga . Ett undantag är där 30 tons axeltryck är tillåtet. För att öka och tillåta en högre största axellast krävs ofta större investeringar. De åtgärder som behöver göras för att klara av tyngre tåg kan vara t.ex. spårbyten på olika sträckor. – Längre och tyngre tåg leder till längre bromssträckor. För att hantera detta används bromstalstabeller vilka behöver justeras för längre tåg. I samband med detta måste också signalsystemet ses över. Signalerna behöver vara placerade så att lokföraren får besked och hinner agera. Mot bakgrund av här behandlade motionsförslag vill utskottet peka på att försök också har gjorts med tyngre och längre tåg i det s.k. där ett godståg kördes mellan och . Demonstrationsförsöket som genomfördes av (), , , Skogsindustrierna och fem skogsindustriföretag, visade att det är tekniskt möjligt med längre tåg på befintligt järnvägsnät men att det finns organisatoriska hinder. Utskottet har vidare tagit del av att ett intensivt arbete mellan och har resulterat i att det nu rullar godståg i reguljär trafik i . Enligt uppgift från siktar verket på att landets järnvägar ska ha kapacitet för längre tåg än så. Utskottet välkomnar detta. I infrastrukturpropositionen anges att regeringen ser längre och tyngre tåg som ett effektivt sätt att stärka järnvägens konkurrenskraft och få mer gods på järnväg. Regeringen anser därför att förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra att köra längre och tyngre godståg bör utredas vidare i kommande åtgärdsplanering. Mot bakgrund av pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 50.2, 2016/17:3391 (KD) yrkande 24, 2016/17:3507 (C) yrkande 14.2, 2016/17:3509 (SD) yrkande 21, 2016/17:3510 (KD) yrkande 18 och 2016/17:3512 (L) yrkande 16. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 14, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 14, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:3125 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:3022 av (C) yrkande 4, 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:1512 av m.fl. (S), 2015/16:1663 av (M) yrkande 1, 2016/17:1730 av och (båda L) yrkande 4, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:3007 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3095 av och (båda C) yrkande 2 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 15. transportpolitiska mål anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Vi vill understryka att en fungerande infrastruktur är avgörande för att hela ska leva. Vi vill därför också framhålla vikten av att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Vi anser att fler kan få jobb när matchningen på arbetsmarknaden förbättras av att det blir enklare att pendla till jobben och när restiden förkortas. En väl fungerande infrastruktur i hela landet är också en förutsättning för att kunna bosätta sig i hela landet. Tillgången till bra vägar, järnväg och kollektivtrafik är grundläggande för människors möjlighet att just ta sig till och från jobbet, men även till skolan och fritidsaktiviteter. Det kräver att samtliga trafikslag utvecklas och värnas. När infrastrukturen fungerar dåligt leder det till en sämre vardag och i förlängningen också till färre timmar på jobbet, i skolan eller i förskolan. Vi vill peka på att det inte finns tillgång till kollektivtrafik på samma sätt utanför storstadsregionerna, utan för många är bilen i stället det naturliga färdmedlet för att kunna ta sig fram. Effektiva transporter är också centralt för att företag ska kunna leverera varor till kunder och leverantörer och viktigt för att stärka företagens konkurrenskraft. Vi anser därför att det bör tas ett helhetsgrepp kring behoven av infrastruktur för små och stora företag över hela landet. Vi vill också framhålla att för att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. Det är därför angeläget att besöksnäringens transportbehov tas i beaktande. I sammanhanget vill vi påtala att den aviserade kilometerskatten skulle slå hårt mot . Transporter med lastbil är en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela , där långa transporter lätt kan bli en konkurrensnackdel. Vi vill också understryka basindustrins behov av utökad rälskapacitet. Även kombitransporter och kombiterminaler är av stor vikt för den regionala tillväxten. Vidare ser vi behov av en nationell godsstrategi. Jordbruks- och skogsprodukter, exempelvis, har heller inga andra alternativ än lastbilstransporter. Konkurrenskraftiga transporter är en överlevnadsfråga för bas- och tillverkningsindustrin som har en kostnadsnackdel gentemot övrig europeisk industri på grund av längre transportavstånd inom landet och till huvudmarknaderna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela , punkt 2 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 15, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 14, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 1 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:1512 av m.fl. (S), 2015/16:1663 av (M) yrkande 1, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:3022 av (C) yrkande 4, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1730 av och (båda L) yrkande 4, 2016/17:3007 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3095 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3125 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 9. vill se ett levande , inte enbart några frodiga fläckar på kartan med storstäder. Vi vill framhålla att glesbygden tyvärr har setts som något avvikande, i bästa fall ett särintresse. Fokus har legat på staden och dess potential och utbyggnad. I regeringens infrastrukturproposition fullföljs denna syn genom att ett oproportionerligt stort fokus läggs på städerna på glesbygdens bekostnad. Vi anser inte att regeringen har beaktat landsbygdens förutsättningar och utmaningar eller konsekvenserna för landsbygden av deras föreslagna politik. En av grundförutsättningarna för tunga industri är en fungerande infrastruktur då produktionen av många av våra råvaror och produkter ligger långt ifrån marknaderna. Vad det gäller malmbrytning ligger verksamheten dessutom oftast i norra , långt ifrån kontinenten. Därför blir våra transportsystem helt centrala för om ska kunna vara med och konkurrera på världsmarknaden. Även om många malmtransporter även framgent kommer att behöva ske på lastbil är det önskvärt att i största möjliga mån nyttja järnväg och fartyg. av är dock bristfällig i såväl omfattning som standard kopplat till att tillmötesgå gruvindustrins behov. I samband med regeringens kommande beslut om de framtida satsningarna på trafikens infrastruktur är det därför viktigt att särskilt beakta den tunga industrins behov. Satsningar på kollektivtrafik är bra, och i storstäderna har många möjligheten att välja kollektiva färdmedel i stället för bilen. Men på landsbygden är detta inte alltid fallet, och kommer troligen heller inte bli det under överskådlig framtid. Vill vi fortsätta att ha en levande landsbygd måste styrmedel och satsningar göras med en helhetssyn där både stad och land bejakas. Regeringens aviserade styrmedel – vilka helt är byggda för stadsbons förutsättningar – som t.ex. höjd bränsleskatt, flygskatt och kilometerskatt riskerar i stället att bli nådastöten för en stor del av landsbygd. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett jämställt och tillgängligt transportsystem, punkt 3 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkandena 9–11 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 26. har sedan vårt bildande påtalat det omöjliga – och omoraliska – i , drivna, invandringspolitik. Trots att regeringen och merparten av oppositionen nu kommit till liknande slutsatser, tar regeringen ändå höjd för en fortsatt hög invandring i infrastrukturpropositionen. Vi anser att detta är fel, och vill i stället lägga ett fokus på en infrastruktur i utveckling med en inhemsk befolkningstillväxt – inte en invandringsdriven ökning. utgångspunkt är också att det generellt finns biologiska skillnader mellan kvinnor och män. Dessa tar sig uttryck fysiskt, men även karaktärsmässigt. Därför ser vi det inte som ett egenvärde i sig att t.ex. infrastrukturen ska vara lika utnyttjad av vardera kön gällande olika trafikslag. Att kvinnor använder kollektivtrafik i större omfattning, som män brukar bil mer, är för oss i sig inte ett problem, utan kan vara ett uttryck för generella skillnader i preferens mellan könen. Därför anser vi att regeringens konstlade jämställdhetsanalys på infrastrukturområdet i bästa fall är helt onödig, och i värsta fall såväl ekonomiskt som socialt skadlig. Vad vi nu har framfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett jämställt och tillgängligt transportsystem, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkandena 9–11 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. I Liberalernas trafikpolitik är tillgänglighet och användbarhet centralt. Det handlar om ett smart, inkluderande och hållbart förhållningssätt. Jag vill framhålla vikten av att planering och utformning av kollektivtrafiken överbrygger fysiska och upplevda barriärer och utgår från ett perspektiv som tillgodoser behoven även för dem med andra förutsättningar. När ny infrastruktur formas behöver utgångsläget vara både människors likheter och olikheter. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sårbarhet i transportsystemet, punkt 4 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2015/16:2778 av (KD) yrkande 1, 2016/17:1763 av Per Klarberg och (båda SD), 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 13, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 13. Vi anser att de frågor som lyfts fram i motionerna om sårbarhetsaspekter är av stor betydelse och vill i sammanhanget framhålla att ett robust och tillförlitligt transportsystem också kräver redundans i systemet. Frågan om en strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik som bl.a. kan bidra till att minimera negativa konsekvenser av störningar i transportsystemet är av stor betydelse. Regeringen följer frågan och avser att återkomma med en godsstrategi som också rymmer frågan om gränsöverskridande järnvägstrafik. Vi välkomnar därför att det i regeringens uppdrag till om att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 underströks att ett robust transportsystem ska klara av både väntade och oväntade händelser. Dessutom angavs det i uppdraget att infrastrukturen ska vara utformad så att stopp och störningar till följd av underhåll, olyckor, trängsel, fordonsfel eller fel och skador på infrastrukturen minimeras. Regeringen framhöll även att det behövs planerade och väl fungerande åtgärder för drift, underhåll och reinvesteringar för att reducera sårbarheten och öka måluppfyllelsen. Statsrådet har vidare i svar på skriftlig fråga 2015/16:1487 om haveriet på bl.a. anfört att det hon kan göra som statsråd vid en incident som den på är att försäkra sig om att de som såväl har ansvaret som uppdraget att hantera sådana situationer gör det som krävs för att minska störningarna i så hög utsträckning som möjligt och ser till att åtgärda problemet så fort som möjligt. Vi ser mycket positivt på att statsrådet och regeringen noga följer utvecklingen vid incidenter. Vi kan också konstatera att samhället behöver anpassas till klimatförändringarna. Åtgärder för att anpassa samhället till ett förändrat klimat behöver vidtas såväl i närtid som på lång sikt och inom många verksamhetsområden, bl.a. infrastrukturen. Vi välkomnar därför att regeringen har aviserat en nationell strategi för klimatanpassning samt regeringens vision om att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och tillvarata möjligheter. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2015/16:2778 (KD) yrkande 1, 2016/17:1763 (SD), 2016/17:2531 (M) yrkande 13, 2016/17:3509 m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3510 (KD) yrkande 13. Globala lösningar, punkt 5 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 30, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 23, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 13. Vi vill inledningsvis framhålla att regeringens målsättning är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Genom att ta ansvar för vår klimatpåverkan på hemmaplan visar vi ledarskap för världens länder. Den gröna omställningen skapar också nya jobb. Därför satsar regeringen på förnybar energi, fossilfria resor och investeringsstöd för minskade utsläpp. Vi välkomnar detta. Vi vill också framhålla att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Det förutsätter ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt. En tillräcklig förändring kan bara åstadkommas genom ett mer transportsnålt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och övergång till förnybara energislag samt elektrifiering. Vi instämmer med utskottsmajoriteten i att de stora utmaningarna för transportsektorn är gränsöverskridande, som klimatfrågan men även andra frågor som trafiksäkerhet.