bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — drev –2015 ett program för att stödja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna. Programmet hade som syfte att stötta och skapa samverkan med bl.a. regioner och län, branschorganisationer och affärsrådgivare för att underlätta deras insatser för att hjälpa de många företagen inom näringen. Inom ramen för programmet har stärkt kunskapen hos exempelvis om näringens behov och möjligheter, för att näringen ska få bättre stöd inom befintliga stödsystem. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar, som finns tillgängliga på webbplatsen . Regeringen redovisar i budgetpropositionen arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Visionen för programmet är att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Skogsprogrammet ska också bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden som t.ex. klimat och miljömål, landsbygdsutveckling, nyindustrialisering, utveckling av export samt besöksnäring. En dialogprocess inleddes , och arbetet med skogsprogrammet fortsätter över mandatperioder och partigränser. Erfarenheter från den avslutade satsningen på Skogsriket har gått in i regeringens arbete. Ett sekretariat har etablerats inom . Dialogprocessen pågår –2016 med bl.a. programråd och arbetsgrupper med uppgift att ta fram underlag för möjliga strategiska mål och åtgärder. Dessutom genomförs regionala dialogmöten genom samverkan med bl.a. och . Inom projektet , där staten bidragit, har aktivitet initierats hos ett stort antal kommuner och andra deltagare. Regeringen presenterade En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö (N2015:28). Visionen som presenteras i strategin är att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Regeringen anför att maritima näringar har goda möjligheter för tillväxt och kan dra nytta av den globala expansion som förutspås inom området. innebär ökade anspråk på havs- och kustområden, användning av resurser och tillväxt inom besöksnäringen ett ökat tryck på hav och kust. Med en balanserad utveckling och en aktiv politik för att hantera dessa utmaningar kan de maritima näringarnas potential förverkligas. Strategin är ett inriktningsdokument för en såväl socialt och miljömässigt som ekonomiskt hållbar utveckling och innehåller, utöver vision och inriktning för arbetet, en struktur för uppföljning. Strategin har också kopplingar till regeringens arbete med särskilda strategier för export, nyindustrialisering och livsmedel. I den åtgärdslista som finns till strategin har regeringen bl.a. angett att man avser att se över och vid behov förtydliga ansvarsfördelningen mellan myndigheter och infrastrukturhållare inom området hamnar och farleder, inom ramen för det befintliga statliga åtagandet. Med anledning av motion 2015/16:1885 (S) kan påminnas om att utskottet behandlade en liknande motion (bet. 2014/15:NU10). I de kompletterande uppgifterna nämndes att statsrådet besvarat en interpellation (ip. 2014/15:214) från (S) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stärka det maritima klustret i samt om farleden in till Landskronavarvet kan stärkas som en del i detta. Statsrådet anförde då att när det gäller ansvaret för att bredda och fördjupa farleden inom ett hamnområde ligger det på hamnägaren. Vidare skulle regeringen fortsätta arbetet med att utveckla den maritima strategin . Med anledning av motionerna 2015/16:1008 (S), 2015/16:2167 (S), 2015/16:2889 (SD) och 2015/16:3207 (KD) som efterfrågar åtgärder för att främja den svenska industrin och dess konkurrenskraft vill utskottet anföra följande. Regeringen har som tidigare nämnts presenterat en nyindustrialiseringsstrategi för , Smart industri. Syftet med strategin är att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft. Vad gäller motion 2015/16:2370 (C) om att främja branschen grön kemi, vilket anges ha fördelar för bl.a. industrin och minska klimatpåverkan, noterar utskottet att en del av nyindustrialiseringsstrategin rör hållbar produktion och ökad resurseffektivitet. I motion 2015/16:1885 (S) föreslås ett tillkännagivande om att regional marinteknisk industri ger dynamiska effekter för hela vad gäller näringslivsutveckling, sysselsättning och integration. Utskottet konstaterar att regeringen presenterade en svensk maritim strategi. Visionen för strategin är att konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar ska bidra till sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. I motionerna 2015/16:1050 (M) och 2015/16:2701 (M) efterfrågas bl.a. en översyn av lagstiftningen med anledning av den nya delningsekonomin som växer fram. Utskottet noterar att regeringen tillsatt en utredning som ska kartlägga delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning. I motion 2015/16:2453 (M) förordas att regeringen tar fram en nationell strategi för den kreativa sektorn och ser över hur rådgivning och stöd till de kreativa näringarna kan förbättras och utvecklas. Utskottet håller med motionärerna om att de kreativa näringarna är en viktig framtidsbransch och att det är viktigt med insatser som främjar dessa näringar. Utskottet kan konstatera att regeringen inom ramen för exportstrategin aviserar åtgärder för att främja exporten av de kulturella och kreativa näringarna. Bland annat kan nämnas de åtgärder som rör innovativa och tidigt internationaliserade företag och stärkandet av Sverigebilden i utlandet. Utskottet noterar vidare att inom ramen för programmet om de kulturella och kreativa näringarna informerat bl.a. om näringens behov av olika stödsystem. Vad gäller motionerna 2015/16:656 (S) och 2015/16:2216 (MP) om insatser för att främja dataspelsbranschen vill utskottet framhålla att dataspelsbranschen är en del av de kreativa näringarna och därmed ingår i de aviserade insatserna för att främja dessa näringar. I motion 2015/16:2211 (S) efterfrågas ett tillkännagivande om att det behövs en ny strategisk samverkan mellan olika aktörer inom träförädling. Utskottet noterar att regeringen arbetar med att ta fram ett nationellt skogsprogram, som den förra regeringen initierade. fortsätter den dialogprocess som inleddes med bl.a. programråd och arbetsgrupper för att ta fram möjliga strategiska mål och åtgärder för skogsprogrammet. Med det anförda avstyrks samtliga motioner i här aktuella delar. Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2015/16:221 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 1, 2015/16:630 av m.fl. (S), 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:1771 av (M), 2015/16:2347 av m.fl. (S), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 6, 2015/16:2441 av (C) yrkande 8, 2015/16:2833 av m.fl. (SD), 2015/16:2862 av (KD), 2015/16:2975 av (KD), 2015/16:3045 av och (båda C), 2015/16:3092 av (SD) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 30 och 32. tillsammans med övriga allianspartier anser att byggs starkt genom att fler kommer i arbete. Välstånd, välfärd och sysselsättning i kan bara säkerställas genom ett starkt och dynamiskt näringsliv där företagsamhet och entreprenörskap både värderas högt och ger avkastning. Jobb skapas av företag, och merparten av dessa jobb skapas i små företag. Näringspolitiken har därför en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera sina företag. Under de senaste två mandatperioderna har de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrats, och regelbördan för företag har minskat. Det är nu även möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Ett fortsatt arbete och fler reformer krävs dock för att ska kunna behålla sin internationellt konkurrenskraftiga position. För att människors inneboende kraft, kreativitet och entreprenörskap ska ha möjlighet att förverkligas är det grundläggande med ett gott företagsklimat. Företag som startar och växer är grunden för jobb och finansieringen av gemensamma välfärd. Fler företag och fler i arbete betyder att svensk ekonomi blir starkare och att mer offentliga resurser kan satsas på bl.a. vård och utbildning. Vi och vill därför skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa. Det förutsätter bl.a. tillgång till kompetent arbetskraft, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbördor minskar. Under alliansregeringen blev det mer lönsamt att arbeta, starta och driva företag i , men mer måste till. finns många områden där kan och bör bli bättre. För att små och medelstora företag ska stimuleras till att växa och för att goda idéer ska kunna utvecklas till fungerande innovationer behöver förutsättningarna för bl.a. tekniskt kunnande, marknadskännedom och tillgång till kapital vara de rätta. För statens del handlar det därför till övervägande del om att undanröja hinder, att agera där marknadsmisslyckanden råder samt att förbättra redan fungerande system. varierar förutsättningarna för företag att utvecklas mellan olika branscher, vilket innebär att det inte går att ha ett specifikt förhållningssätt för innovationspolitiken och riskkapitalförsörjning, utan insatserna måste anpassas utifrån branschhänsyn och företagens mognadsgrad och tillväxtförutsättningar. I likhet med vad som framhålls i motion 2015/16:2705 (M) anser vi att den svenska innovationsmodellen behöver utvecklas. har länge prioriterat akademiskt entreprenörskap, och därför är behovet av att se över stödsystemet så att det når även andra aktörer utanför universitetssektorn stort. I denna översyn bör stegvisa finansieringsmodeller belysas samt hur staten kan stärka rådgivning inom immaterialrättsområdet. Innovationsstrategin som alliansregeringen antog 2012 är ett viktigt redskap som kompletterar forsknings- och innovationspropositionen som också antogs av 2012 (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3). I enlighet med vad som framförs i motion 2015/16:2705 (M) bör regeringen i det vidare arbetet med innovationsstrategin söka lösningar på samhällsutmaningar och de möjligheter som dessa kan ge, i stället för att peka ut specifika sektorer eller branscher. Vidare bör regeringen se över möjligheten att följa såväl som 2020, vilka tillämpat en bred syn på innovation. Det är en stor utmaning för att få små företag att växa till medelstora företag; finns det en stor potential här om det lyckas. För att det ska vara möjligt måste företagsklimatet, som anförs i motion 2015/16:2705 (M), utvecklas genom attraktiva skattevillkor, förnuftig regelhantering och en övergripande ambition att skapa en jordmån för kreativitet och kapitalförsörjning under företagandets olika faser. Bland annat behöver rekryteringen av kompetens från andra länder underlättas för att handläggningstider för uppehålls- och arbetstillstånd är orimligt långa. De skattemässiga villkoren för företagande har stadigt förbättrats med alliansregeringen. Men det svenska skattesystemet behöver fortsatt utvecklas så att det skapar attraktiva förutsättningar för företag att bedriva sin verksamhet i och särskilt främjar entreprenörskap och innovation. Vidare anser vi, i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2452 (M), att måste ha globalt konkurrenskraftiga villkor och skattenivåer som uppmuntrar till att attrahera och behålla värdefull personal, företag och forskningscentrum. Det rör villkor inom vitt skilda områden såsom bolagsskatt, expertskatt, akademiskt utbyte, infrastruktur och institutioner. För att svenska företag ska kunna vara konkurrenskraftiga jämfört med företag i övriga EU och världen behöver också de svenska myndigheternas arbete inriktas på att underlätta för företagen och främja konkurrenskraften. Svenska myndigheters tolkningar och genomföranden av beslut som fattas på EU-nivå kan få, och har fått, konsekvenser för svenska näringar när de inte samstämmer med resten av EU. Detta leder till att tappar i konkurrenskraft. Vi instämmer därmed i vad som anförs i motion 2015/16:2454 (M) om att de svenska myndigheterna bör få ett utökat uppdrag för tillväxt och således vara en del av lösningen framåt i svensk konkurrenskraft tillsammans med näringslivet. Det är viktigt att det tydliggörs vilka kostnadsdrivande svenska lagar, skatter och regler som finns och som minskar svensk konkurrenskraft. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2015/16:2452 (M), 2015/16:2454 (M) och 2015/16:2705 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2833 av m.fl. (SD) och 2015/16:221 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 1, 2015/16:630 av m.fl. (S), 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:1771 av (M), 2015/16:2347 av m.fl. (S), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 6, 2015/16:2441 av (C) yrkande 8, 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2015/16:2862 av (KD), 2015/16:2975 av (KD), 2015/16:3045 av och (båda C), 2015/16:3092 av (SD) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 30 och 32. Det är näringslivet som skapar de nya affärsmöjligheterna och som lägger grunden för nya innovativa företag i . Vi i vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för stora såväl som små företag, och det är angeläget att företag får verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. ser vi dock att det behövs en fördjupad diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag. Vi utesluter inte att staten bör ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet på de mest lämpade privata aktörerna, vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på t.ex. skatteområdet. De flesta av de nya arbetena skapas i växande småföretag, och det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. Dessa företag har alltså en nyckelroll för väg mot högre sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är vår uppfattning att näringspolitiken därför bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att därigenom få fler små företag att starta och växa. Vi förordar därför generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. Vi anser att det är av stor vikt att minska småföretagens administrativa börda, som vi anser är onödigt stor. Vidare är det vår uppfattning att det behövs åtgärder som berör fler politikområden än bara näringspolitiken för att skapa ett konkurrenskraftigt näringslivsklimat i . Energipolitiken måste bidra till att det levereras kraft med hög leveranssäkerhet till konkurrenskraftiga priser. Vidare måste skattepolitiken syfta till konkurrenskraftiga skatter som inte avviker från omvärlden på ett sätt som försvårar företagande i . Det är angeläget med en fungerande kapitalförsörjning så att nya och expanderande företag inte bromsas. Utbildningspolitiken är vidare avgörande för att företag ska få tag på rätt kompetens och naturvetenskapliga ämnen bör få hög prioritet, anser vi. När det gäller kompetensförsörjning behöver det finnas strukturer som möjliggör rekrytering av högutbildad arbetskraft på den internationella marknaden. Forskningen är en central del för näringslivets utveckling, och tillräckliga resurser måste avsättas och användas så att forskningen stärker näringslivet. För att näringslivet ska fungera väl krävs också omtag när det gäller infrastrukturen. måste kunna transporteras, och personal måste kunna ta sig till arbetet. Även handelspolitiken måste möta dagens utmaningar, och då är ett exportberoende land är det av yttersta vikt att politiken bidrar till att svenska företag kan verka på internationella marknader. Mindre och nystartade företag är särskilt beroende av en fungerande arbetsmarknadspolitik. Kopplat till detta har lagt fram ett antal förslag för att minska såväl lönekostnaderna för företag som sjuklöneansvaret, anpassa lagen om anställningsskydd för att småföretagen ska kunna hitta rätt personal och utveckla starta-eget-bidraget. Dessa åtgärder tror vi skulle öka småföretagens vilja att anställa, stärka småföretagens möjlighet att få tag på och behålla rätt personal samt verka sysselsättningsskapande. Med det ovansagda anser vi att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här har anfört. Därmed tillstyrks motion 2015/16:2833 (SD). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:221 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 1, 2015/16:630 av m.fl. (S), 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:1771 av (M), 2015/16:2347 av m.fl. (S), 2015/16:2441 av (C) yrkande 8, 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2015/16:2833 av m.fl. (SD), 2015/16:2862 av (KD), 2015/16:2975 av (KD), 2015/16:3045 av och (båda C), 2015/16:3092 av (SD) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 30 och 32. tillsammans med övriga allianspartier anser att byggs starkt genom att fler kommer i arbete. Välstånd, välfärd och sysselsättning i kan bara säkerställas genom ett starkt och dynamiskt näringsliv där företagsamhet och entreprenörskap både värderas högt och ger avkastning. Jobb skapas av företag, och merparten av dessa jobb skapas i små företag. Näringspolitiken har därför en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera sina företag. Under de senaste två mandatperioderna har de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrats, och regelbördan för företag har minskat. Det är nu även möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Ett fortsatt arbete och fler reformer krävs dock för att ska kunna behålla sin internationellt konkurrenskraftiga position. Jag och anser att kan bli ett mer dynamiskt, miljövänligt och sammanhållet land. Stora, statliga och stelbenta strukturer kan ersättas av en ekonomi där nya företag och jobb växer fram underifrån. Men förutsättningarna för denna jobbtillväxt ser olika ut för olika människor och på olika orter. Därför ska inte politiken och ekonomin centralstyras från eller utan vårdas och ges näring lokalt. En förutsättning för att det ska bli fler jobb är att det ska vara enkelt att starta och driva de företag som skapar jobb. En annan viktig förutsättning är att utbildning ska löna sig. Vidare anser jag att arbetsrätten måste bli mer flexibel, regelkrånglet minskas och skattebördan bli lättare. I likhet med vad som framförs i motion 2015/16:2368 (C) anser jag att i och med dagens ökade digitalisering och automatisering behöver skattesystem och institutioner främja en snabb utveckling, innovation och bibehållen konkurrenskraft. Detta kräver bl.a. att regler gör det lättare och inte svårare att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Lagstiftningen om nya tekniska innovationer, som exempelvis förarlösa bilar och s.k. crowdfunding, måste uppdateras snabbt och effektivt. Sammanfattningsvis förordar jag att bifaller motion 2015/16:2368 (C) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 30 och 32 samt 2015/16:221 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 1, 2015/16:630 av m.fl. (S), 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:1771 av (M), 2015/16:2347 av m.fl. (S), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 6, 2015/16:2441 av (C) yrkande 8, 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2015/16:2833 av m.fl. (SD), 2015/16:2862 av (KD), 2015/16:2975 av (KD), 2015/16:3045 av och (båda C) och 2015/16:3092 av (SD). tillsammans med övriga allianspartier anser att byggs starkt genom att fler kommer i arbete. Välstånd, välfärd och sysselsättning i kan bara säkerställas genom ett starkt och dynamiskt näringsliv där företagsamhet och entreprenörskap både värderas högt och ger avkastning. Jobb skapas av företag, och merparten av dessa jobb skapas i små företag. Näringspolitiken har därför en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera sina företag. Under de senaste två mandatperioderna har de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrats, och regelbördan för företag har minskat. Det är nu även möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Ett fortsatt arbete och fler reformer krävs dock för att ska kunna behålla sin internationellt konkurrenskraftiga position. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärd och sysselsättning genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i linje med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Nya jobb kan inte kommenderas fram av politiker i eller regeringen, utan de skapas främst av människor som finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag. Politikens viktigaste uppgifter är därför att skapa de rätta förutsättningarna för ekonomisk tillväxt, som ger fler jobb och välfärd. En framgångsrik och inkluderande arbetsmarknadspolitik är därmed starkt beroende av ett fungerande utbildningssystem och en näringspolitik som främjar företagande som ger jobb och skatteintäkter till att finansiera välfärden. Det är de små och medelstora företagen som ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. har förmånen att ha internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen fortsätter att utvecklas, är en förutsättning för att ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga, och likvärdiga villkor ska gälla oavsett företagsformer och storlek. bör därför, såsom föreslås i motion 2015/16:3207 (KD), tillkännage för regeringen att den bör genomföra konkurrensanalyser av alla förslag till ny lagstiftning för att kunna avgöra om lagstiftningen stöder ökad tillväxt och sysselsättning. Jag instämmer även i vad som anförs i motion 2015/16:3207 (KD) om att det är viktigt med en mångfald av olika företagsformer. Därför är det viktigt med insatser på nationell nivå för att öka kunskapen om möjligheterna att starta företag i andra företagsformer än de vanligaste, som är aktiebolag och enskild firma. bör därför tillkännage för regeringen att den ska ge i uppdrag att informera om de olika företagsformer som finns för att öka mångfalden av företag.