bet · H401MJU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Regeringen föreslår även att godkänner en investeringsplan som riktlinje för investeringar i fastigheter och markanläggningar –2020. Den föreslagna investeringsplanen uppgår till totalt . Investeringar planeras till ca och därefter till ca för resten av perioden. Investeringarna avser främst förvärv och avtalslösningar för statens räkning för värdefulla naturområden som ska skyddas enligt . Investeringar avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till minskas med . I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget till minskas med , bl.a. i syfte att finansiera att en viltmyndighet inrättas. Anslaget minskas också till följd av att motsätter sig förslaget om samordning med Arbetsförmedlingen om gröna jobb med lägre kvalifikationskrav. Motionärerna framhåller att enkla jobb bör skapas av en välfungerande jobbpolitik och inte av myndighetssamordning. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till minskas med . I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till minskas med . I budgetpropositionen framhåller regeringen att de tidigare förstärkningarna av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur har medfört en ambitionshöjning för bl.a. skötsel och förvaltning av naturreservat och åtgärder för friluftslivet genom information, vandringsleder och broar samt en aktiv vilt- och rovdjursförvaltning. Genom anslaget anlitas många lokala entreprenörer och konsulter, vilket enligt regeringen skapar sysselsättning över hela landet. Regeringen uppger att anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:15 Skydd av värdefull natur gav totalt drygt 1 100 direkta årsarbetstillfällen och ca 200 indirekta sysselsättningstillfällen . Regeringen vill därför ta tillvara de goda förutsättningar som finns för att skapa gröna jobb och föreslår att anslaget 1:1 ökas med för att samordna av arbetet med att skapa nya gröna jobb med lägre kvalifikationskrav. En viktig del i detta arbete ska vara samarbetet med Arbetsförmedlingen och de arbetsmarknadspolitiska stöd för personer långt från arbetsmarknaden som myndigheten förfogar över. Frågan om att inrätta en viltförvaltningsmyndighet kommenteras nedan under rubriken till nya anslag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Miljöövervakning är grundläggande för att bedöma miljötillståndet. Dagens svenska miljöövervakning behöver förstärkas för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2017. Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får också användas för finansiering av förvärv av verksamhet och aktier i och för utgifter som hör samman med avveckling av bolaget . För att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper föreslås dessutom att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med för att renodla verksamheten och minska utgifter som enligt motionärerna går till opinionsbildning. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna föreslår att av anslagsmedlen avsätts för att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . 1:3 Åtgärder för värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, för att bevara och restaurera biologisk mångfald och för att främja friluftsliv. Anslaget får dessutom särskilt användas till utgifter för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, för artbevarande och viltförvaltning samt i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. För att kunna teckna fleråriga avtal om förvaltning av värdefulla naturområden och för att samverkansavtal mellan statliga myndigheter ska kunna ingås samt för att kunna möjliggöra medfinansiering i större EU-projekt föreslås även att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2025. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med bl.a. mot bakgrund av att motionärerna vill dra ned på inköpen av skyddad skog. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna föreslår dock att av anslagsmedlen avsätts för restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen anför i budgetpropositionen att det är nödvändigt med en fortsatt ambitionshöjning när det gäller skydd och skötsel av värdefulla områden för att kunna nå de miljökvalitetsmål som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Regeringen föreslår därmed att anslaget ökas med 2017 för att stärka tillsynen över förorenade områden. Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får dessutom användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar och, om så är fallet, för att göra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av de förorenade objekten. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får även användas till utgifter för att ta hand om historiskt radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. För att fleråriga avtal ska kunna tecknas för insatser som rör inventering, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden föreslås dessutom att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2026. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . och Liberalerna föreslår i stället att anslaget ökas. I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anger som skäl att sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå , som det är ett mål som det finns goda möjligheter att påverka. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med för en ökad sanering av områden som kan användas till bostadsbyggande samt av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. I motion 2016/17:3299 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att bostadsbyggande vid sidan av miljönytta ska kunna vara styrande vid prioritering av sanering av mark. Även i motion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås att mark till bostäder ska frigöras genom sanering av tidigare förorenade områden. När det gäller hur snabbt arbetet med att sanera och återställa förorenade områden fortskrider kan inledningsvis noteras att lämnade ett förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden. Enligt uppgift från Miljö- och bereds förslaget fortfarande inom . Dessutom beslutade om en nationell plan för fördelning av statliga bidrag för efterbehandling (rapport 6617). I den nationella planen anges att fördelningen av bidrag från anslaget ska göras så att efterbehandlingsåtgärder genomförs vid de mest prioriterade förorenade områdena i landet i syfte att bidrag ska gå till de åtgärdsobjekt som ger mest miljönytta. ska även en del av bidraget användas för sanering inför bostadsbyggande. Det anges även att åtgärdstakten ska öka och att tekniken på området ska utvecklas. har även haft ett regeringsuppdrag att utreda förutsättningar och om möjligt föreslå nya finansieringsformer för en kostnadseffektiv efterbehandling av områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga för efterbehandling. Uppdraget redovisades till Miljö- och . lämnade två olika förslag som skulle öka finansieringen för efterbehandling av förorenade områden. Det ena förslaget var att alla verksamhetsutövare som omfattas av förordning (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll ska göra en saneringsplan med tidsbestämd planering för sanering av konstaterade föroreningar. Åtgärderna ska vara kostnadsuppskattade. Det andra förslaget var att alla anmälnings- och tillståndspliktiga verksamhetsutövare betalar in avgifter till en statligt administrerad fond. Fonden kan ge bidrag till efterbehandling när den som är ansvarig saknar betalningsförmåga. Båda förslagen riktar sig i stort sett mot verksamhetsutövare för anläggningar som enligt miljöprövningsförordning (2013:251) betecknas som A- B- och C-anläggningar. Enligt uppgift från Miljö- och bereds förslaget inom . I budgetpropositionen framhålls att tillsynen enligt är en viktig förutsättning för att den som är ansvarig ska ta kostnaden för efterbehandling av förorenade områden. För att öka förutsättningarna för att verksamhetsutövare bekostar återställningsarbetet när miljöskador inträffar behöver länsstyrelsernas tillsyn över förorenade områden stärkas. När det gäller frågan om att sanera mark i syfte att göra det möjligt att bygga bostäder tillkännagav för regeringen att bostadsbyggande, vid sidan av miljönytta, bör vara en styrande faktor när man prioriterar områden med mark som ska saneras (bet. 2014/15:MJU8, rskr. 2014/15:131). Med anledning av det har anslaget höjts (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20, bet. 2015/16:MJU1, rskr. 2015/16:103) och regleringsbrev anpassats i enlighet med tillkännagivandet. Av regleringsbrev framgår att anslaget får användas för bidrag till efterbehandling av mark för bostadsbyggande samt för att ta fram underlag för att genomföra sådana åtgärder enligt förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för sådant avhjälpande. Dessutom framgår det att ska redovisa hur många bostäder som planeras på sådan mark som beviljats bidrag. Av 8 § förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för sådant avhjälpande följer att när ansökan om bidrag prövas ska hänsyn tas till hur farlig föroreningsskadan är, till föroreningsnivån, spridningsriskerna, till hur känslig och skyddsvärd omgivningen är samt till den samlade risk som föroreningsskadan innebär för människors hälsa eller för miljön. Om ansökan avser bidrag för att utreda eller efterbehandla förorenad mark på vilken kommunen har åtagit sig att detaljplanera för bostadsbyggande, ska hänsyn också tas till bostadsbehovet i kommunen och det antal bostäder som bidraget möjliggör. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Miljöforskning. Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . För att avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt ska kunna tecknas föreslås även att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. I motionerna 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och i motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Regeringen föreslår därmed att anslaget ökas med 2017 i syfte att satsa resurser på en giftfri miljö och att pröva bekämpningsmedel. Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet och Svenskt centrum för toxikologiska vetenskaper. Anslaget får också användas för utgifter för att täcka ett eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) som handlar om riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får slutligen också användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna påtalar att det är viktigt att förstärka resurserna för prövning av bekämpningsmedel i syfte att korta Kemikalieinspektionens handläggnings-tider. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med så att Kemikalieinspektionen kan förbättra sin service gentemot företag. Användbara kemikalier, såsom nya bekämpningsmedel, ska snabbare kunna komma ut på marknaden utan att miljö och människors hälsa hotas. Även i motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas. Anslaget ska ökas med för att kartlägga gifter i människors vardag, korta Kemikalieinspektionens handläggningstider för ärenden som rör bekämpningsmedel samt för att intensifiera det internationella arbetet mot farliga kemikalier. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås också en förstärkning av anslaget. Anslaget ska ökas med , bl.a. för att Kemikalieinspektionen ska kunna öka marknadstillsynen när det gäller giftiga konsumentprodukter. Produkter riktade mot barn ska prioriteras i detta arbete. I motion 2016/17:2135 av (M) yrkande 1 anförs att Kemikalieinspektionens ärendehantering måste bli effektivare eftersom de långa handläggningstiderna förorsakar problem för verksamma inom lantbruk och trädgård. I yrkande 2 i samma motion anför motionären att Kemikalieinspektionens ärendehantering måste nå balans tidigare än vad som anges i myndighetens handlingsplan. Enligt budgetpropositionen är en av regeringens prioriteringar att minska förekomsten, spridningen och exponering av farliga ämnen. Regeringens handlingsplan för en giftfri vardag är kärnan i detta arbete. Regeringen satsar ytterligare resurser för att stärka arbetet för en giftfri vardag. kartläggs farliga ämnen i varor och miljöövervakningen stärks när det gäller farliga kemikalier. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att arbetet med att uppnå en giftfri miljö för våra barn och barnbarn prioriteras. Det är angeläget att skolor och förskolor är fria från farliga kemikalier. Utgångspunkten för arbetet är försiktighetsprincipen, att farliga ämnen byts ut och att förorenaren betalar. Regeringen vill också främja fler giftfria alternativ. De satsningar som görs ska bidra till att exponeringen för kemikalier i vardagen minskas, t.ex. genom bättre information och kunskap om spridning och förekomsten av farliga kemikalier, exponeringsvägar och alternativ. Regeringen påpekar i detta sammanhang att det är viktigt att påverka utvecklingen inom EU. När inte räcker till ska ha ambitionen att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Regeringen påtalar att man har tagit initiativ till flera förbud och föreslår även en skatt på farliga kemikalier i viss elektronik. En kartläggning av förekomsten av farliga ämnen som ännu inte är reglerade i EU genomförs också. Kartläggningen tar sikte på farliga ämnen i konsumentprodukter. Regeringen har dessutom utsett en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att inrätta ett centrum för att i större utsträckning ersätta farliga ämnen i kemiska produkter och varor. Regeringen understryker att en harmoniserad klassificering av farliga ämnen, tillståndsprövning inom EU och förbud mot försäljning och användning av vissa farliga kemikalier lägger grunden för en giftfri vardag. Dessa styrmedel har en inneboende tröghet och endast kapacitet att ta om hand de största riskerna. Det kan därför finnas ett behov av att vidareutveckla lagstiftningen vad gäller ekonomiska styrmedel, offentlig upphandling, riktad information till konsumenter samt åtaganden från företag och branscher om frivillig utfasning. Regeringen anför att man fortsätter att driva på inom Reach up, som är ett ministerinitiativ mellan nio aktiva medlemsländer. Reach up handlar om en höjd ambitionsnivå i EU:s kemikaliekontroll, främst genom att man på ett effektivare och bättre sätt genomför EU:s kemikalieförordning (Reach) men också genom att genomföra viktigare åtaganden i EU:s sjunde allmänna miljöhandlingsprogram. När det gäller de långa handläggningstiderna hos Kemikalieinspektionen har utskottet tidigare konstaterat att de har varit ett problem och att flera åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med problemet (bet. 2015/16:MJU1). Utskottet framförde i betänkandet att det var positivt att myndigheten arbetar aktivt med frågan, men underströk att det ser allvarligt på de långa handläggningstiderna och framhöll vikten av att Kemikalieinspektionen kommer till rätta med dessa. Enligt Kemikalieinspektionens regleringsbrev ska prövningen av bekämpningsmedel effektiviseras i syfte att förkorta handläggningstiderna, som en hög rättssäkerhet och en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön bibehålls. Kemikalieinspektionen ska enligt regleringsbrevet även redovisa ärendebalansen för handläggningen av växtskyddsmedel respektive biocidprodukter uppdelat , kostnaderna för handläggningen av växtskyddsmedel respektive biocidprodukter samt intäkterna uppdelat per resultatområde och analysera och kommentera de uppgifter och siffror som lämnas. Av redovisningen ska också översiktligt framgå vilka åtgärder som har genomförts samt planeras att genomföras för att effektivisera prövningen av bekämpningsmedel. Miljöministern uppger i svar på skriftlig fråga (2015/16:1533) att hon ser med tillförsikt på att Kemikalieinspektionens arbete med att effektivisera ärendehanteringen, och de resursförstärkningar som regeringen föreslår, kommer att ge resultat. 1:7 Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Anslaget används för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer, däribland årliga bidrag till FN:s miljöprograms () miljöfond samt till medlemsavgifter till det europeiska vädersatellitsamarbetet (Eumetsat) och (). Utgifterna för bidrag till samt medlemsavgifter till Eumetsat och har ökat, främst till följd av ökade kostnader för vädersatellitsamarbetet samt ökade kostnader på grund av valutaeffekter. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2017. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. I höständringsbudgeten (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11, rskr. 2016/17:50) förstärktes anslaget med för att kunna fortsätta betala ut supermiljöbilspremie till de som köper en supermiljöbil. I avvaktan på att det införs ett system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt (bonus‑malus-system), föreslår regeringen att supermiljöbilspremien förlängs . Den nuvarande prognosen visar att försäljningen av elbilar och laddhybrider kommer öka ytterligare. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas till 2017. Anslaget får användas för utgifter för supermiljöbilspremien, dvs. utgifter för bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en ny supermiljöbil. I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med eftersom motionärerna anser att supermiljöbilspremien i praktiken är en subvention av ett mindre antal dyra bilar och den enligt motionärerna har visat sig vara ett ineffektivt sätt att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna förordar att miljöbilsbonusen bör utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan. Även i motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att de vill införa ett så kallat bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. I motion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 39 efterlyses i stället att supermiljöbilspremien förlängs fram till dess att ett bonus–malus-system för personbilar kan införas. Regeringen uppger i budgetpropositionen att man avser att verka på såväl nationell nivå som på EU-nivå för att skapa stabila villkor och långsiktiga förutsättningar för en fossilfri fordonsflotta. Bonus–malus-utredningen (SOU 2016:33) har lämnat ett förslag om hur fordon med relativt låga utsläpp kan premieras vid inköpstillfället, medan fordon med relativt höga utsläpp belastas med en högre skatt. Förslaget bereds inom , men regeringen uppger att man avser att införa ett bonus–malus-system som innebär en väsentlig ambitionshöjning när det gäller den miljöstyrande effekten jämfört med dagens system. För att ge ett fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp föreslår regeringen att tiden ska förlängas för supermiljöbilspremien och den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar. Regeringen påtalar att det är viktigt att alla aktörer vet vad som gäller när man står inför att köpa nya miljöfordon. Supermiljöbilspremien syftar till att öka försäljningen och användningen av elbilar och laddhybrider. Sedan premien infördes har försäljningen av dessa bilar ökat kraftigt . betalades ut till 8 766 bilar, vilket är en ökning med jämfört med . Finansministern uppgav i ett interpellationssvar (ip. 2015/16:680) att en fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga och att minskade utsläpp från transportsektorn är centralt för att ska nå sina långsiktiga klimatmål. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 (). Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts förvaltningsutgifter.