bet · H301TU16 · 2016-05-23 00:00:00 — Och om batteriet i mobilen är urladdat kan man inte ringa och fråga. Prova på stationen i , så får ni se! I detta anförande instämde , , , och (alla S). Man känner igen en sosse när man hör den här typen av bombastiska tal och kraftiga slagord. Det låter precis likadant som när jag debatterade mot under min ungdomsförbundstid. Det är många hårda ord, men det är väldigt lite innehåll. Jag kanske ska påminna om att det är han som företräder ett regeringsparti - han sitter inte i opposition. Visst, varje regering kan få en smekmånad, men det börjar bli dags att ta ansvar, herr talman. Till att börja med kan jag säga att jag är väldigt stolt över att pengarna till välfärden ökade . Jag är också väldigt stolt över att anslagen till drift och underhåll fördubblades tack vare att alliansregeringen tog makten. Men jag blir bekymrad när den här regeringen inte agerar. Man tar miljarder från företag och människor runt om i landet. Sedan ger man några allmosor tillbaka i form av miljoner - så är det alltför ofta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor När det gäller järnvägen vägrar man att ta intryck av den stora utredning som har gjorts om järnvägens organisation, som alltså presenterades . Vi har inte sett någonting av det än så . När ska de där ute, experter och andra, få tycka till? När kommer det en gedigen remissbehandling? När ger regeringen svar på vad man tycker om en nationell underhållsplan? Jag undrar när man ska ge tydliga besked utifrån att experterna i utredningen säger: Nej, vi bör inte återförstatliga underhållet. Ska jag tolka senaste inlägg som att ni vill återförstatliga underhållet? Ska vi säga till alla privata entreprenörer ute på järnvägen att det nu är slut? Det var det Löfven sa i valrörelsen. Är det besked också? Ge gärna besked över huvud taget, ! Det vill svenska folket och de svenska företagen ha av en regering. Jag kan direkt lugna : Jag har aldrig varit med i SSU. Det kan vara dialekten som gör att det låter lite starkare. Du säger att du är bekymrad, . Jag förstår att ni känner viss frustration när ni har suttit vid makten utan att kunna leverera någonting. Sedan kom vi. Ni röstade ned vår första budget, och detta till trots har vi levererat mer nu än vad ni gjorde under hela mandatperioden. Jag förstår frustrationen. Det vore jätteintressant att veta vad det är ni har levererat. Jag vet att det första ni gjorde var att inskränka möjligheter att säkerställa att underhållsinsatser kommer ut i spåren genom att begränsa den anslagskredit man har. Enligt självt var det anledningen till att exempelvis insatserna i och aldrig blev av, även om ni gärna vill skylla på andra omständigheter. Jag tycker att det är fint att ni säger att ni vill satsa på järnvägen. Det krävdes en alliansregering för att någon skulle säga att underhållet är viktigt, och vi dubblerade pengarna till underhåll av järnvägen. Det är kul och bra att också denna regering inser det numera och inte längre bara vill klippa band och hamna på framsidan av tidningar när det gäller nyinvesteringar. Vi ska inte bara raljera över detta utan konstatera att problemet är att pengarna som satsas inte kommer ut i spåren. Det säger i sin utredning: fungerar inte på ett bra sätt. Det behövs en genomlysning av styrning, ledarskap och organisation. Det behövs en bättre kunskap om den anläggning som finns, och det behövs en underhållsplan. Här har vi en mastodontutredning på vårt bord, men det händer inget med den. Kan vi räkna med att det påbörjas en remissbehandling som vi sedan också kan dra nytta av i arbetet med den infrastrukturproposition som kommer ? Eller kommer regeringen att välja att bortse från alla de kloka slutsatser som finns i utredning? I så fall undrar jag varför. Beror det på att man är rädd för slutsatserna eftersom de inte går i linje med det själv sa i valrörelsen? Beror det på att utredningen är så tydlig med att ett återförstatligande är fel väg att gå? Eller är det något annat i slutsatserna som man inte delar? Varför ser vi inte att någonting händer? stora utmaning är inte bara pengar, utan det är även organisation. Där gör regeringen just nu ingenting. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Jag ska lugna och även på den punkten. Vi har varit tydliga. Staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande av underhållet av de svenska järnvägarna. Frågan bereds inom , och vi kommer att återkomma i närtid. I mitt anförande ställde jag tre frågor till , Socialdemokraterna, som alltså är företrädare för det största partiet i samarbetsregeringen. En av frågorna fick vi just ett svar på: Den mycket omfattande Alexanderssonska utredningen om hur underhåll och drift av det mycket komplexa svenska järnvägsnätet ska hanteras bereds i . Tack - då vet vi det! Vi ser fram emot att mycket snart få se ett remissförfarande av detta. Man kan säga att en snigel framstår som ilsnabb jämfört med beredningshastigheten, men det är bra att det bereds. Jag kommer till min andra fråga. som gick, så sent som i går, gjorde det andra partiet i den regering företräder ett utspel. Du ingår i ett regeringsparti, , glöm inte det! Utspelet innebär att tågtrafiken i vårt land ska monopoliseras. Det statliga SJ ska erhålla ett monopol. Står Socialdemokraterna bakom den politiken? Det räcker med ett ja eller ett nej. Min tredje fråga gäller att vi i utskottet har fått besked om att signalsystemet ERTMS ger operatörerna skäl till oro. Har den rätt oroväckande information vi har fått oss till del i utskottet burits in på till ansvarig minister av regeringspartiet? Och vilket svar har i så fall som företrädare för Socialdemokraterna fått? Är han trygg i det beskedet? Tack och lov är vi det största partiet, och det hoppas jag att vi fortsätter att vara. När det gäller ERTMS var jag på samma möte som du, . Jag delar den oro som framkom där. Det handlar om ett nytt signalsystem för hela järnväg - ett system som ersätter det slitna system och den anläggning som vi har . Jag tror att detta är frågor som vi inte får göra politik av. Det här måste hanteras på ett bra sätt. Vi lyssnar och tar till oss som vi gör när det gäller stora och viktiga frågor. Man måste hantera dem seriöst. Jag känner mig trygg i detta. Vi har också sagt och skrivit i utskottets texter att vi planerar att samordna införandet av ERTMS så att det sker i takt med grannländer. Utskottet avser att noga följa utvecklingen i frågan. Jag känner mig trygg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Då fick vi ett och ett halvt svar. Den Alexanderssonska utredningen bereds. och har liksom allianspartierna uppfattat oron i tågoperatörsbranschen. Men det var egentligen inte det jag frågade om, . Jag frågade: Har som företrädare för det största regeringspartiet burit informationen från utskottssammanträdet in på till ansvarig minister ? Har han då skaffat sig sådan information om införandet av ERTMS att han kan känna trygghet och förvissning när det gäller att det svenska järnvägssystemet nu tål ett installerande av ett nytt signalsystem utan att vi får en experimentverkstad? Det var det jag frågade om, för det är det som är regeringspartiets ansvar, . Jag är oppositionsföreträdare. Jag har inga svängdörrar in på . Det är synd, för då hade jag ställt frågan. Den fråga som helt smögs förbi av , herr talman, var den som följer. Socialdemokraterna regerar landet tillsammans med , och de knåpar just nu tillsammans ihop en infrastrukturproposition som rimligen ligger i prisklassen 600, 700 eller kanske och som ska hanteras i riksdag . Står Socialdemokraterna bakom det utspel om att monopolisera det svenska järnvägsnätet som samarbetspartiet och samarbetspartnern gjorde så sent som i går? Det räcker med ett ja eller ett nej, för det ger mig som oppositionsföreträdare och allianspartierna ett tydligt besked om vad som kommer att kunna läsas i en infrastrukturproposition . Ett ja eller ett nej - tack! Jag kan lugna på den punkten. Ja, vi för dialog med vår minister. Jag vet inte alls hur ni jobbar, men vi för dialog med ministern. Vi för fram den oro vi hyser. Jag känner mig trygg. Om jag ska ge mig på en gissning tror jag att vi kommer att kunna kompensera operatörerna framgent för detta. Jag tror även att EU kommer att godkänna det. Men som jag sa tidigare är det här en fråga som jag tycker att man ska hantera seriöst och låta bli att göra politik av. Ni gör det lätt för er från Alliansens sida. Ni vill införa detta, men ni vill inte svara på frågan när det gäller den ekonomiska biten. Det är en fråga som kommer att falla tillbaka på oss allihop. Jag tycker att vi ska hantera den mer förnuftigt än så. Den förra alliansregeringen iscensatte det som de kallade för Sverigebygget. Den nuvarande regeringen har ärvt detta och kallar det numera för Sverigeförhandlingen. Det går ut på att man ska bygga höghastighetsjärnväg mellan och och och med förgrening i . Det finns olika tekniker för att bygga järnvägar. räknar med att det första höghastighetståget med en traditionell byggteknik kan börja rulla mellan storstäderna tidigast . har projekterat klart och ska snart påbörja bygget av det som kallas för Ostlänken mellan och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Ostlänken är en järnväg som är . behöver på sig för att bygga den järnvägen. Du och jag var på samma utskottsresa till , , där vi tittade på det kinesiska sättet att bygga järnväg, det vill säga att bygga på lågbroar. Man kan jämföra det med om ett företag ska investera i till exempel en industri. Kanske man ska bygga ett kraftverk. Det finns inget företag som börjar bygga ett kraftverk för att kraftverket därefter ska stå färdigt tidigast . Det är inte förrän bygget är klart som intäkterna börjar komma. Min fråga till dig, , är: Har regeringspartiet tagit ställning till hur man ska bygga höghastighetsvägen, det vill säga om man ska bygga på gammalt sätt med ballast eller snaptrack på mark eller om ni kan tänka er att man bygger på ett modernt sätt, så som det sker i övriga världen? Det var en jättespännande resa. Jag fick lära mig mycket av att se sådant. När det gäller om vi har tagit ställning är det en förhandling som pågår. Vi får se vad förhandlaren lämnar för resultat. Då först tar vi ställning till det. Vi talar igen om skattebetalarnas pengar. Ska vi nu investera i ett bygge vill det till att det bygget blir färdigt så fort som möjligt. Kineserna har sagt till oss att om man tillåter dem att komma in på svensk marknad och bygger med deras teknik kan hela bygget ta från att första spaden sätts i marken till att det är avslutat och det första tåget börjar rulla. Då talar vi om hela höghastighetsjärnvägen i . behöver på sig för att bygga en järnväg mellan och . Det säger sig självt; blir den banan klar har jag svårt att tänka mig att det första tåget ska börja rulla 2035 på hela järnvägsnätet med traditionell byggteknik. Ni har ett ansvar som regeringsparti att titta på byggtekniken och kanske tvinga fram det, . Ska vi nu bygga järnväg för så stora summor pengar måste vi använda den modernaste tekniken som finns för att bygga detta. Det är så som man bygger järnväg utomlands, där man bygger på bro och inte längre på mark. Först är frågan om det kommer att bli ett höghastighetståg. Det vet vi heller inte. När det gäller vilken byggteknik det ska bli hoppas jag att utredaren lägger fram ett förslag om bästa teknik. Sedan hoppas jag att det ska gå så snabbt som möjligt och bli så billigt som möjligt. Vi behöver också ny järnväg i . Det är inte bara underhåll, även om det är vad vi har redovisat . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Vi har redan en av världens högsta marginalskatter. regering har höjt skatterna med över 40 miljarder och slår sig för bröstet och säger att detta är jobbskapande. Jag hävdar att det är tvärtom. Det hämmar utvecklingen och gör att det blir mindre jobb i landet genom att vi höjer skatterna och gör det dyrare att arbeta, och det blir mindre pengar i plånboken. Det som vi diskuterar är trafikfrågorna, järnvägsfrågor med mera. har i sitt anförande sagt att underhållet av järnvägen åter ska skötas av och eventuellt förstatligas på något vis. Man misstror de privata aktörerna som i upphandling levererar det som är beställt av . Man vill gärna lyfta fram monopol, som inte är lösningen. Konkurrens är det som ökar kvaliteten och pressar ned priser. blir det lägre kostnader för oss skattebetalare. Konkurrens är bra. Med konkurrens kan man låta olika aktörers förslag ställas mot varandra i en upphandling, och så väljer man det som är bäst och billigast för ändamålet. Min fråga till är: Anser du att brister i upphandling och kontroll av upphandlat underhåll av järnvägen? Eller är det den gamla socialistiska politiken att allt ska överlåtas till staten och kollektivet som styr dig i det vägval att återförstatliga underhållet av järnvägen som du nämnde i ditt anförande? Jag betalar gärna skatt, och jag kan gärna betala lite mer i skatt med den riksdagslön jag har för att vi ska få det bättre fördelningspolitiskt. Det tycker jag faktiskt. Det gör jag gärna. Det talas om återsocialisering. Om det handlar om att få ordning på järnvägen så att vi får ett bättre underhåll får du gärna kalla det för det. Jag fick inte riktigt svar på min fråga. Misstror Socialdemokraterna, som företräds av , och tycker att det inte sköter sig riktigt bra när det gäller upphandling och kontroll av det upphandlade arbetet för järnvägsunderhållet? Det är vad det handlar om . Misstror ni verket? I våra diskussioner med har vi inte fått signalerna att underleverantörerna som gör jobben helt enkelt fuskar och inte levererar det som är upphandlat. Låt mig säga så här: Jag misstror inte, men jag tror att det finns effektiviseringar att göra. Det har visat sig att kanske inte alla pengar hamnar på rätt ställe. Det vill vi säkerställa att de gör genom att kvalitetssäkra och ta ett samlat ansvar för kontroll och utförande av underhållet av svenska järnvägar. Dagens debatt har till stora delar handlat om tåg, järnväg och allt som har med det att göra. Det ska dock tilläggas att det betänkande vi har att fatta beslut om även omfattar annan kollektivtrafik. Det är en alls inte obetydligt del av den trafik som utförs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Som jämförelsetal kan man säga att en vanlig dag i trafiken utför SJ ungefär 85 000 resor. På buss nr 4 i utförs 75 000 resor. Det är nästan lika mycket. Kollektivtrafiken utöver järnvägsnätet står alltså för en väldigt stor del av det resande som sker och är en nog så viktig del i det som vi har att hantera . Med det sagt är järnvägen självfallet väldigt viktig och avgörande för att binda ihop vårt långa land. Men vi får inte glömma bort det resande som sker längre ut i systemet i kapillärerna, eller vad man vill kalla det. Det är viktigt att vi skapar förutsättningar för att det fördubblingsmål som branschen själv har tagit på sig inom kollektivtrafiken har möjligheter att förverkligas. Ett viktigt steg i det är den kollektivtrafiklag som alliansregeringen införde och som öppnar möjligheter för fler att bidra till det målet och för ännu mer kostnadseffektiv kollektivtrafik att utföras. Jag säger kostnadseffektiv av en anledning. Det är nämligen så att kostnaderna för att bedriva kollektivtrafik stadigt har ökat i hela landet oaktat den nya kollektivtrafiklagen, och oaktat vem det är som styr ökar kostnaderna för kollektivtrafiken något mer än man kanske skulle hoppas. Där finns ett gemensamt arbete att göra för aktörerna på marknaden att försöka skapa en mer effektiv lösning och ett mer effektivt utförande. Det finns ljusglimtar. Det finns nya upphandlingar av kollektivtrafik som sker av till exempel busstrafik i delar av huvudstadsregionen, där man utför mer trafik och har lyckats reducera kostnaden på det stora hela trots detta. Man hittar nya innovativa sätt genom samverkan i branschen och genom samverkan med operatörerna som ska genomföra detta. På det viset skapar man bättre förutsättningar för mer kollektivtrafik till fler och till ett rimligt pris. Kostnadsutvecklingen är dock långt ifrån allt. Utskottets ordförande hänvisade till den uppföljning av den nya kollektivtrafiklagen som trafikutskottet har gjort. Det finns en hel del saker att ta fasta på i den. Och uppföljningen kommer att behöva följas upp ytterligare. Många delar i detta kommer att behöva tas om hand och utvecklas. Därför finns det ett yrkande på bord från allianspartierna om en ordentlig utredning inom för att man ska komma fram till förslag på hur man kan utveckla den nya kollektivtrafiklagen. Vi har varit tydliga med att det här är ett första steg mot någonting som kan bli än bättre. Men om man inte vågar ta det första steget, om man inte vågar utsätta sig för prövningen att testa någonting nytt, kommer man att förbli i det gamla. Saker som behöver utvecklas är till exempel gemensam statistik och gemensam trafikinformation. Men det måste ske på ett sätt som inte bara är gemensamt utan också bäst för resenärerna. I det län som jag känner bäst, eftersom jag representerar det och har jobbat med kollektivtrafik där, nådde trafikstörningsinformationen från pendeltågen nya kvalitetsnivåer då den lokala entreprenören tog över. Därför ville man inte under några som helst omständigheter återförstatliga trafikinformationen, eftersom kvaliteten upplevdes som sämre i regi. Det är självfallet en stark signal till oss i den här kammaren och till dem på andra sidan vattnet, i , om vad man måste tänka på när det gäller den formen av gemensamma lösningar. Det blir inte alltid bättre i det första skedet. Men det måste bli bättre fort. Ytterligare en viktig sak man ska titta på när det gäller framför allt länsöverskridande kollektivtrafik men också kollektivtrafik med mer än en operatör är gemensamma biljett- och betallösningar och gemensamma bokningssystem. Här har marknaden inte hunnit mogna . När vi hade den förra regeringen och en infrastrukturminister som hette fanns det ett tydligt besked från : Antingen tar branschen tag i detta och ordnar de gemensamma biljett, betalnings och bokningssystemen, eller så tvingas vi att lagstifta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Så länge det budskapet stod sig, herr talman, utvecklade branschen lösningar. Man satte igång arbetet. Det utmynnade i . Sedan kom ett regeringsskifte, och det tvärnitade. Löftet om att ta fram lagstiftning ifall branschen inte sköter sig har runnit ut i sanden. Även om vi har fått höra en del ord från statsrådet om det här i kammaren har det tyvärr inte skett något ytterligare på området. Därför kommer vi att behöva titta på hur vi kan lösa det här på absolut bästa sätt. Jag kan nära nog garantera att sådana förslag kommer att komma från Alliansen, nu när vi har sett att det inte sker någonting i - på den punkten heller. Det kommer sannolikt också att behöva tas tag i till exempel konkurrensneutralt tillträde till vissa grundläggande infrastrukturer, såväl fysiska som digitala. Vi kommer att behöva titta närmare på den gränsdragningsproblematik som det talades om här i talarstolen tidigare. Det handlar till stor del om hur vi drar en gräns mellan regional trafik och interregional trafik. Var går gränsen för det? Vilka gränsdragningar kommer vi att behöva göra? Med detta vill även jag yrka bifall till Alliansens första reservation. I detta anförande instämde (M), (C), (L) och (KD). När vi diskuterade järnvägs och kollektivtrafikfrågor 2015, alltså , lämnade ett enigt utskott och hela ett tillkännagivande till regeringen om fördubbling av kollektivtrafiken. Det är bra ur många olika perspektiv. Miljön tjänar på att fler åker kollektivt. Vi tjänar tid, och vi får bättre framkomlighet. Det finns mängder av vinster med att vi åker och reser tillsammans. Att vi är eniga i kammaren om det är också bra. När man talar om kollektivtrafik - jag har tänkt uppehålla mig nästan enbart vid kollektivtrafik - är det lätt att, precis som föregående talare, hänga upp sig på siffror. Jag kommer från och . Jag är född och uppvuxen här. av all kollektivtrafik som sker i landet sker med SL, alltså . Och av det totala kollektivtrafikresandet är var fjärde resa en tunnelbaneresa. Det är klart att det är en viktig fråga ur ett Stockholmsperspektiv. Det är en viktig fråga ur ett stadsperspektiv. Och det är en viktig fråga ur ett tätortsperspektiv. Kollektivtrafiken blir liksom blodomloppet i den kropp som utgör en samlad bebyggelse. Jag ursäktar inte att jag tänker uppehålla mig vid ett Stockholmsperspektiv. Det är nämligen viktigt för och stockholmarna, därmed också svenskarna. För storstäderna är det avgörande att fler människor ska välja att åka kollektivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor I och är huvudman för kollektivtrafiken. Det är lite beklämmande att av borgerligt styre i har resulterat i att SL hade ett underskott på 400 miljoner. Det är också beklämmande att man har gjort många felprioriteringar, som inte leder till fler resenärer. Det handlar om prioriteringen av , eller det som i dagligt tal kallas NK Express. Det handlar om 10 miljarder till . Och det handlar om ett notoriskt nej, , till utbyggnad av tunnelbana - eller strax före valet. Det kanske till och med var . Jag tror att jag var den första att tacka dåvarande statsministern för att han tydligt körde över det dåvarande borgerliga styret i både och . Just nu planeras det alltså för utbyggd tunnelbana, för att vi ska få fler bostäder och ställen att bo på. Ett annat, mer talande, exempel på när politik gör så att kollektivtrafikens utbyggnad inte fungerar är beslutet om Kistagren. Den skulle enligt alla planer ha invigts . Ännu har inget genomförandebeslut fattats. Vi har också tidigare haft debatter i den här kammaren om kollektivtrafik till , vilket har lagt fram motioner om. Kistagren innebär ju kollektivtrafik till . Men den finns inte . Jo, det finns faktiskt en bro. Men i övrigt har man inte ens tagit genomförandebeslutet, vilket leder till att det inte händer någonting. gavs det besked om att SL kommer att höja avgiften för månadsresande med . Det är ungefär lika många busslinjer som man har dragit in. är inte bara största tätort. Man har också största glesbygdsbefolkning. innefattar alltså inte bara staden och de tätt bebyggda förorterna. Det innefattar också glesbygd. Då blir det lite anmärkningsvärt, herr talman, när , som företrädare för , talar om kapillärerna i kollektivtrafiken och om de ljusglimtar som han hävdar finns i de nya upphandlingssystemen. De nya upphandlingssystemen betyder rent konkret att bussföretagen får betalt för antalet påstigande. Det leder till att man undanröjer möjligheter för människor som bor i glesbygd, där det inte är särskilt många som kliver på bussarna. Bussföretagen får nämligen själva välja var linjerna ska gå, för att maximera antalet påstigande. Då gör man precis tvärtemot det som lyfter upp här. Det slår direkt mot kapillärerna, alltså mot dem som inte bor i tätorten och mot dem som bor i glesbygden, som står utan kollektivtrafik. I exempelvis förortskommunen , som till stora delar är en tätort men som också har en ganska stor glesbygd, har man dragit in av busstrafiken. Man har alltså dragit in var fjärde busslinje. Ja, det är lätt att stå här i kammaren och ha hög svansföring. Men man behöver också agera och leva som man lär. är ett mycket tydligt exempel på att de borgerliga oppositionspartierna inte lever som de lär. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor I detta anförande instämde , och (alla S). Jag blir så illa tvungen att begära replik när står och säger detta.