bet · H301KrU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Jag anser därför att det är dags för en föreningsrättsutredning, med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:3029 (C) yrkande 1 och avslå motionerna 2015/16:2258 (KD) yrkande 11 och 2015/16:2979 (KD) yrkandena 1 och 4. Det civila samhällets ställning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:2979 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Civilsamhället förändras i takt med att och världen i stort förändras. Vårt land är ett pluralistiskt medborgarsamhälle, inte ett förhållandevis homogent ”folkhem”. Individualism och självförverkligande har blivit viktigare, vilket inte nödvändigtvis gör människor mindre engagerade. Engagemanget tar sig däremot andra uttryck. Offentlig finansiering av tjänster som produceras av andra aktörer är inget hot mot välfärdsstaten utan en grundläggande del i ett fungerande samhälle. Den ideella sektorn är en resurs för att utveckla välfärden – inte en budgetregulator. Det kan tyckas motsägelsefullt med en politik för ett område som vi i så hög utsträckning som möjligt vill hålla politiken borta ifrån. Jag vill därför vara tydliga med min utgångspunkt: Staten är aldrig neutral i relation till civilsamhället. Staten sätter gränser, skyddar, strukturerar, stimulerar – eller kväver. Allt utifrån vilken lagstiftning och vilka incitament som finns eller saknas. Det kan finnas en risk för att civilsamhället begränsas till att vara en välfärdsutförare eller verkställare av statliga dekret. Om staten i allt högre utsträckning dikterar villkoren för civilsamhällets verksamheter och svarar för en allt större del av dess finansiering, så riskeras civilsamhällets självständiga röst och unika bidrag. Utvecklingen har redan i viss utsträckning gått i den riktningen. Detsamma gäller också med marknadsanpassning, där civilsamhällets organisationer bitvis agerar enligt kommersiella principer. Jag vill framhålla vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga. Samhällsutvecklingen har gjort det allt svårare att skilja mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet. har såväl domstolsbeslut som myndighetsdirektiv bidragit till denna otydliga gränsdragning. har likställt föreningsliv med företagande, om en förening bedriver någon form av ekonomisk verksamhet. Har man någon hantering av pengar så jämställs detta med företag. Ett annat exempel är när jämställer ideella föreningar med livsmedelsföretag, om den ideella föreningen på något sätt hanterar livsmedel i sin verksamhet. Detta kan drabba en fotbollsklubb som säljer korv med bröd i matchpausen. Detta är en utveckling som inte är önskvärd. En utredare bör därför se över gråzonerna för att därefter presentera förslag som på ett tydligt sätt värnar civilsamhällets ställning. Sammanfattningsvis vill jag understryka betydelsen av det civila samhället. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna 2015/16:2258 (KD) yrkande 11 och 2015/16:2979 (KD) yrkandena 1 och 4 samt avslå motion 2015/16:3029 (C) yrkande 1. Översyn av statens stöd till organisationer, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:247 av (M). Jag anser att de som ideellt bidrar till samhället med sitt engagemang måste ha goda förutsättningar för detta. Det finns en trend som går mot fler projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationer. Det gör verksamheten svårstyrd eftersom det behövs grundstöd för att kunna söka projekt, och inte minst för att utveckla sin verksamhet. För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara än mer snabb och flexibel för att ta sig an samhällets utmaningar så vill jag se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:3029 (C) yrkande 5 och avslå motion 2015/16:247 (M). Minska den administrativa bördan för civilsamhället, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser att det är viktigt att fortsätta arbetet med att minska den administrativa bördan och fortsatt underlätta för civilsamhällets olika krafter att utföra sitt arbete. Alliansregeringen gav Utredningen för ett stärkt civilsamhälle i uppdrag att undersöka behovet av ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer. Utredningen är nu klar med sitt arbete och har lämnat sina synpunkter på hur information och stöd ska ges för att underlätta för civilsamhället. Vi anser att det nu är viktigt att utredarens slutsatser tillvaratas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2136 (M) yrkande 4. Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1841 av m.fl. (SD) och 2015/16:2943 av (SD) yrkande 1, 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:2943 av (SD) yrkande 2. En viktig faktor för att det allmänna stödet till det civila samhället ska kunna upprätthållas är att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig gång på gång att våldsbejakande föreningar och organisationer, som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, såsom yttrandefrihet och mötesfrihet och män och kvinnors lika värde, trots detta har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende, och anser därför att regeringen bör återkomma med förslag kring hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas så att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer inte längre ska kunna erhålla skattefinansierat stöd. Bland olika s.k integrationsåtgärder finns statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund. Bidraget administreras av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. I budgeten avsattes till detta ändamål. I 4 § förordningen (2008:63) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans fastställs att bidraget endast får beviljas organisationer som ”till övervägande del har medlemmar med utländsk bakgrund”. Detta krav ger i sig två starka skäl som talar för att det aktuella bidraget bör avskaffas: Det borde inte vara förenligt med principerna om likabehandling och antidiskriminering att fördela skattemedel på basis av medlemmarnas etniska ursprung. Såsom den nuvarande förordningen är utformad innebär det i praktiken att staten bestraffar föreningar där en majoritet av medlemmarna har svensk bakgrund. Något liknande bidrag med en omvänd ordning existerar inte och hade sannolikt också framstått som otänkbart för de flesta. Bidragets nuvarande utformning innebär alltså i realiteten en diskriminering av infödda svenskar. När etnisk härkomst blir avgörande för möjligheten till stöd skapas incitament till en aktiv uppdelning i infödda kontra invandrade svenskar. En sådan uppdelning leder ovillkorligen till splittring och ökad segregation och bör under inga omständigheter sponsras av staten. Mot bakgrund av detta är det vår mening att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund bör avvecklas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna 2015/16:1841 (SD) och 2015/16:2943 (SD) yrkande 1, delvis bifalla motion 2015/16:2397 (C) yrkande 4 samt avslå motion 2015/16:2943 (SD) yrkande 2. Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 5 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:1841 av m.fl. (SD) och 2015/16:2943 av (SD) yrkandena 1 och 2. Jag anser att yttrandefriheten är grundläggande och att varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska inte det offentliga vara med och stödja det. Regeringen bör se över hur man kan hindra att offentliga medel går till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap, eller som verkar för rekrytering eller uppmanar till stöd för av EU eller FN terrorlistade organisationer. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2397 (C) yrkande 4, delvis bifalla motion 2015/16:1841 (SD) samt avslå motion 2015/16:2943 (SD) yrkandena 1 och 2. Civilsamhällets betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi lever i då vissa grupper använder hot och våld för att uppnå politiska mål. I sin mest extrema form finns det de som väljer att vända demokratin ryggen till förmån för politisk och/eller religiös extremism. Andra väljer att verka i det fördolda genom att i sin närmiljö begränsa bl.a. kvinnors rätt till jämställdhet och frihet. Vi anser att våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och en fungerande avhopparverksamhet. Det behövs ett nära samarbete mellan de offentliga, privata och ideella delarna av . Vi vill att ska vara ett samhälle fritt från hot, våld och diskriminering. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2136 (M) yrkande 1. Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 14. Det civila samhället har bidragit positivt till samhällsutvecklingen inte minst genom ett framgångsrikt integrationsarbete. Det finns dock anser vi fortsatt mycket att göra på området, vilket bl.a. bekräftar i sin rapport och det civila samhället i integrationsarbetet (RiR 2014:3). menar att det behövs ytterligare åtgärder från både regeringen och myndigheter för att civilsamhällets bidrag till integrationen ska få önskad effekt. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2136 (M) yrkande 2, delvis bifalla motion 2015/16:3029 (C) yrkande 2 samt avslå motion 2015/16:3245 (C) yrkandena 4 och 14. Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 7 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 14 samt 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 2. För skapandet av mötesplatser är ett levande civilsamhälle och föreningsliv en hörnsten. För människor som flytt från auktoritära regimer kan ofta civilsamhällets företrädare skapa mer förtroende än offentliga tjänstemän och uniformerade myndighetspersoner. ser det som avgörande att landets kommuner liksom regeringen och myndigheter underlättar för starka nätverk människor emellan. En starkare integrationsaspekt mellan olika grupper bör vägas in i de bidrag som delas ut till civilsamhället. måste vi bygga förtroende mellan det offentliga och dess nya invånare. har ett stort antal fattiga EU-medborgare och tredjelandsmedborgare med uppehållstillstånd i ett annat EU-land sökt sig till bl.a. . Det är viktigt att vara medveten om att detta handlar om en mycket heterogen grupp människor. Det finns en växande grupp personer, ofta från eller , som söker sig till för att tigga. De har ofta någon typ av boende och familj i hemlandet. Många har tidigare tiggt i södra , men det ökade våldet mot gruppen har gjort att de i ökad utsträckning sökt sig till . Andra människor i denna kategori är i för att söka arbete. Den sistnämnda gruppen drar ofta vidare till annat EU-land om de får jobb där. Den debatt som handlar om organiserat tiggeri har på många sätt landat mycket snett. Många av dem som befinner sig i tillhör storfamiljer eller kommer från samma by. I de fall dessa grupper tigger så är tiggeriet förvisso organiserat i någon bemärkelse. Det är väldigt svårt att överleva på gatan om man inte samarbetar. ser inte olika typer av förbud mot tiggeri som en lösning. Vi menar att det i stället är viktigt att EU kan sätta press på berörda länder att ta ansvar för utsatta och fattiga. är det viktigt att EU och medlemsländerna kan bidra till att stötta fattiga EU-medborgare på plats i deras hemländer. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna 2015/16:3029 (C) yrkande 2 och 2015/16:3245 (C) yrkandena 4 och 14 samt delvis bifalla motion 2015/16:2136 (M) yrkande 2. Volontärernas betydelse för samhället, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 3. Det civila samhället med bl.a. ideella organisationer är en viktig del i byggandet av det goda gemensamma samhället. Civilsamhället bidrar aktivt till välfärden. När socialkontoren är stängda , och nätter finns trossamfund och ideella föreningar till stöd för människor i utsatthet. Den tillit mellan människor och den tillförsikt om framtiden som är typisk för vårt land hämtar mycket av sin kraft ifrån ett av världens starkaste civilsamhällen. Nya utgångspunkt är alltid människan och dess kraft att växa och skapa sina egna sammanhang. Därför vill vi på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och att utvecklas och att därigenom bidra till välfärd och social sammanhållning. Volontärernas betydelse för samhället måste här framhållas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2136 (M) yrkande 3. Partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga, punkt 10 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. När en idéburen organisation vill samarbeta med det offentliga för att göra samhällsinsatser uppstår ibland svårigheter som beror på att det inte finns tydliga modeller, likt modeller vid upphandling, att använda. Det kan finnas oklarheter om det juridiska upplägget som gör att ett samarbete riskerar att inte bli av. Därför vill jag utveckla modeller för ett sådant partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga. Då ges möjligheter för att fler samarbeten ska kunna komma till stånd. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:3029 (C) yrkande 4. Förutsättningar för alla, inklusive äldre, att idrotta, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:1881 av m.fl. (S). Ingen annan folkrörelse kan mäta sig med idrotten när det gäller storlek och bredd. Forskning visar att två av tre barn i åldern 10–idrottar. Skillnader kopplade till socioekonomisk och kulturell bakgrund är dock stora. Knappt sex av tio utrikesfödda pojkar och inte ens hälften av alla utrikesfödda flickor idrottar. Även idrottsutövandet i s.k. arbetarhem är lägre än hos barn i tjänstemannahem. ser med oro på det faktum att barn från ekonomiskt utsatta familjer i mindre utsträckning deltar i organiserade fritidsaktiviteter. vill bygga en idrott som är bred och har en mångfald som lockar människor genom hela livet. Det är positivt att idrotten får en mer framskjuten ställning i diskussionen om hur vi bäst integrerar barn och unga i samhället. Idrotten bidrar positivt till arbetet med att göra samhället mer jämställt, tryggare och tolerant. vill att kommunerna ska ta större ansvar för att säkra förutsättningarna för både flickor och pojkar, liksom barn och ungdomar med särskilda behov, att kunna utöva idrott. Vi vill också understryka att hbt-personer ska kunna delta i idrotts- och föreningsliv utan att möta fördomar och diskriminering. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2133 (M) yrkande 5 och avslå motion 2015/16:1881 (S). Idrottens del i folkhälsan, med bl.a. tillgång till spontanindrottsplatser, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 3. Vid sidan av tydliga satsningar på idrottsrörelsen måste budskapet att social infrastruktur är viktig kommuniceras ut till kommunerna. Detta att det finns god tillgång till lekplatser och spontanidrottsplatser för såväl fotboll som skate, parkour och BMX är långsiktigt viktigt för folkhälsan. Dessa anläggningar ger möjligheter för barn och ungdomar som inte är föreningsaktiva att kunna röra på sig och är inte minst viktiga för unga tjejer som i högre utsträckning än killarna väljer att sluta med organiserat idrottande i sina tidiga tonår. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2133 (M) yrkande 3. Stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:747 av m.fl. (V) yrkande 2. Våld i samband med idrott och idrottsarrangemang är inte bara ett idrottsproblem. Det är mycket större än så, det är en del av ett samhällsproblem. Därför behövs åtgärder vidtas inte bara inom idrottssektorn utan även i samhället i stort för att minska våldet. Eftersom män statistiskt sett är den grupp som utövar mest våld, både i samhället och i idrottssammanhang, är det viktigt att prioritera arbetet med att problematisera och söka förändra de rådande maskulinitetsidealen. har genom motioner i presenterat olika feministiska förslag på åtgärder för att öka jämställdheten i samhället och bl.a. minska diskriminering och våld. Inom idrotten förekommer trakasserier och diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, könsidentitet, funktionsnedsättning, hudfärg och etnicitet. I olika sammanhang återkommer också kränkande ordväxlingar som anspelar på sådana grunder. Detta är inte acceptabelt, lika lite inom idrotten som i andra sammanhang. Sporten har en stor påverkan på inte minst många pojkars och unga mäns liv, där de samlas antingen som utövare eller som supportrar. Idrotten har en fostrande roll för många barn och unga. Detta innebär att idrotten måste ta ett stort ansvar för att kränkande handlingar och attityder inte ska fortsätta att odlas i anknytning till idrotten. Även om det förstås är långt ifrån alla unga pojkar som ägnar sig åt direkta trakasserier, är det så att man ofta befinner sig i en likriktad miljö där man förväntas leva upp till vissa föreställningar om maskulinitet och avståndstagande från vad som avviker från denna norm. Många inom idrottsrörelsen vill också ta ett ansvar. Det pågår arbete och många goda exempel kan lyftas fram. Men mycket finns kvar att göra. Det som behövs är bl.a. ökade utbildningsinsatser för att öka kunskapen i dessa frågor. har det funnits en nationell samordnare för att stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet. Arbetet har dock ofta haft betoning på repressiva åtgärder. Regeringen bör framöver ge ett uppdrag för att också lyfta fram det förebyggande arbetet – att arbeta med ett tydligt genusperspektiv för att sprida insikten om att trakasserier, diskriminering och våld inom idrotten är tätt sammankopplade med problematiska föreställningar om maskulinitet. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:747 (V) yrkande 2. Elitidrottens långsiktiga förutsättningar, punkt 21 (M, SD, L) av (M), (SD), (M), (M), (SD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 6. Svensk idrott är både bredd och elit. Svensk idrotts internationella framgångar är fantastiska sett till vårt lands storlek. Våra internationella stjärnor lockar nya generationer barn och ungdomar att satsa på idrott. Få saker kan skapa sådan nationell glädje och gemenskap bortom kulturella och sociala barriärer som idrottsliga framgångar. Vi vill stötta svensk elitidrott så att vi även kan glädjas åt svenska internationella idrottsframgångar. Detta bör ske genom att vi utreder hur elitidrottens långsiktiga förutsättningar i en allt större internationell konkurrens kan stärkas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2015/16:2133 (M) yrkande 6. Nordiskt friluftslivsår, punkt 25 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkande 1. Ett av våra största folkhälsoproblem är det ökade stillasittandet, särskilt bland barn och unga. Vardagsmotionen minskar och de naturliga relationerna till rörelse, motion och vistelse i naturen blir allt färre. För att få bukt med denna negativa utveckling krävs krafttag, och ett led i det är att stärka friluftslivets ställning i samhället. Tillsammans med våra nordiska grannländer finns stora möjligheter att nå ut, genom ett tätare nordiskt samarbete, för att främja friluftslivet i hela . Det nordiska , som inte blev av, var en god idé för att understryka och stimulera detta och idén hade mycket goda intentioner och visioner. Dessvärre fick satsningen inte det genomslag eller den uppmärksamhet som hade behövts, mycket på grund av för kort planeringstid och för små resurser. Vi tror därför på en ny samnordisk satsning på bredare front, detta genom samverkan med det nordiska friluftslivsnätverket och med stöd av större resurser och bättre marknadsföring.