bet · H301UbU17 · 2016-03-29 00:00:00 — I motion 2014/15:978 av i (C) yrkande 3 begärs ökad forskning om elöverkänslighet och om hur ny teknik kan användas säkert. I motion 2014/15:2453 av (C) yrkande 2 betonas vikten av att främja drivkrafter som gör det lönsamt att forska fram ny antibiotika. I motion 2015/16:2375 av (C) efterfrågas en översyn av möjligheterna att höja forskningsanslagen när det gäller forskning om kvinnors sjukdomar och då speciellt för att få fram behandlingsmetoder för endometrios. I motion 2014/15:656 av (FP) yrkande 2 efterfrågas en översyn av möjligheterna för ett resurstillskott till klinisk forskning. I motion 2014/15:1643 av (KD) och i kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 27 begärs att inom programmet för svensk besöksnäring (Nationella strategin 2020) se över behovet av bl.a. forskning och utveckling. I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 52 framförs att det är angeläget att bedriva forskning om barn som kommit till genom assisterad befruktning med donerade könsceller. I motion 2014/15:919 av och (båda S) yrkande 3 framhålls att forskningen kring missbruks- och beroendevård behöver utvecklas. I motion 2014/15:2793 av och (båda S) yrkande 3 begärs bl.a. att statens anslag till forskning om psykisk ohälsa och självmord ökar. I motion 2015/16:846 av Lawen Redar (S) framhålls vikten av att beakta behovet av tvärvetenskaplig forskning om rasism. I motion 2014/15:1975 av (MP) yrkande 6 framhålls behovet av att stärka forskningen om kemin i inomhusmiljön. I motion 2015/16:2223 av och (båda MP) yrkande 1 framhålls behovet av att utveckla svensk lyckoforskning. I yrkande 2 uppmärksammas att forskning om lycka kan komplettera bruttonationalprodukten (BNP) och andra välfärdsmått som underlag för politiska beslut. Bakgrund och gällande rätt Fördelningen av medel till forskning ska göras på grundval av vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Detta framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika större forskningsområden. Besluten med anledning av budgetpropositionerna , 2014, 2015 respektive 2016 innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrevs i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). De satsningar som regeringen beskrev i propositionen innefattade bl.a. strategiska innovationsområden, strategisk forskning inom näringsliv och samhälle (som i sin tur innefattade gruv-, mineral- och stålforskning, skogsråvara, biomassa samt hållbart samhällsbyggande), forskning inom livsvetenskap (som i sin tur innefattade bl.a. infektion och antibiotika, åldrande och hälsa, , läkemedelsutveckling, klinisk behandlingsforskning och kliniska studier) samt riktade satsningar på bl.a. evidensbaserad skola och förskola, konstnärlig forskning och rymdforskning (se sammanställning i prop. 2012/13:30 s. 24). När det gäller motionsyrkanden om övergripande förslag till forskningssatsningar vill utskottet inte föregripa ställningstaganden om övergripande forskningsfrågor, prioriteringar och särskilda satsningar som den kommande forskningspolitiska propositionen, aviserad , kommer att innehålla. När det gäller motionsyrkanden om forskningssatsningar på mindre, avgränsade områden kan utskottet konstatera att dessa inte är en fråga för att besluta om. De forskningsfinansierande myndigheterna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom dessa forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2014/15:108 (M), 2014/15:152 (M), 2014/15:656 (FP) yrkande 2, 2014/15:919 (S) yrkande 3, 2014/15:978 (C) yrkande 3, 2014/15:1643 (KD), 2014/15:1975 (MP) yrkande 6, 2014/15:1998 (M), 2014/15:2384 (M), 2014/15:2423 (M), 2014/15:2450 (M), 2014/15:2453 (C) yrkande 2, 2014/15:2575 (M, C, FP, KD) yrkande 12, 2014/15:2793 (S) yrkande 3, 2014/15:2886 (M, FP), 2014/15:2901 (SD), 2014/15:2925 (SD) yrkande 6, 2014/15:2944 (SD) yrkande 6, 2015/16:152 (M), 2015/16:846 (S), 2015/16:2223 (MP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2375 (C), 2015/16:2479 (M) yrkande 2, 2015/16:2545 (SD) yrkande 1, 2015/16:2568 (KD) yrkande 52, 2015/16:2899 (SD) yrkande 7, 2015/16:3099 (SD) yrkande 6 och 2015/16:3207 (KD) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan , registerbaserad forskning och forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området och en forskningsreaktor. Jämför reservationerna 11 (M), 12 (M) och 13 (SD, L). European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan I motion 2015/16:764 av (M) efterfrågas ett större statligt engagemang kring etableringen av European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan . Om etableringen av och utnyttjas på bästa sätt kommer de båda forskningsanläggningarna enligt motionären att innebära enorma tillväxtfördelar och vara en hävstång för hela det svenska näringslivet och därmed också kunna skapa tydliga spinn-off-effekter som kommer att komma hela landet till godo. I kommittémotion 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 3 framhålls betydelsen av registerbaserad forskning inom hälso- och sjukvården, bl.a. cancersjukvården. Forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området I kommittémotion 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 5 betonas vikten av modern teknik (informations- och kommunikationsteknik) i forskningen inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området. Forskningen inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området är enligt motionärerna ofta förfördelad när det gäller forskningsinfrastruktur. I motionerna 2014/15:895 av (M) och 2015/16:2087 av (M) begärs att möjligheten att ge tillstånd för byggandet av testreaktorn vid ska ses över. I motionerna 2014/15:2255 av (M) och 2015/16:1098 av (M) begärs att möjligheterna att bygga en forsknings- och skolreaktor vid ska ses över. Enligt motionären finns ett tillräckligt studentunderlag i för att bygga en forsknings- och skolreaktor. I motionerna 2014/15:2309 av (M) yrkande 1 och 2015/16:1769 av (M) yrkande 1 föreslås att en forskningsreaktor ska placeras i anslutning till i syfte att bedriva forskning om fjärde generationens kärnkraft. Forskning på detta område skulle få strategisk betydelse för , svensk ekonomi och svensk konkurrenskraft. I motion 2015/16:798 av (M) yrkande 2 begärs att regeringen ska upprätta en plan för hur kan bidra till det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift . I motion 2015/16:902 av (M) yrkande 3 begärs att byggandet av en forskningsreaktor i ska tillåtas. I då elpriser och klimat påverkas stort av världens energiproduktion bör enligt motionären satsa mer på forskning och utveckling kring den fjärde generationens kärnkraft. I kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 9 framhålls vikten av att bygga en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. En lämplig plats för en forskningsreaktor skulle kunna vara . I kommittémotion 2014/15:1637 av m.fl. (FP) begärs att en utredning ska tillsättas om byggandet av en ny forskningsreaktor för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik i . Enligt motionärerna motiveras en utredning av frågan bl.a. av yttrande över en skrivelse till från ett antal lärosätesrektorer om förutsättningarna för uppförande av en forskningsanläggning (ELECTRA-FCC) för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik. Bakgrund och gällande rätt European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan har genom beslutet om budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) ställt sig bakom anslagsökningar för bl.a. planering och konstruktion samt framtida kostnader för drift och utveckling av infrastrukturanläggningen European Spallation Source (ESS), för finansiering av röntgenljuskällan . Röntgenljuskällan är på väg att färdigställas i . Anläggningen började byggas och beräknas vara klar . Kostnaderna för markarbeten, byggnader och konstruktion av elektronacceleratorer uppskattas till . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömdes att anslagsnivån till för konstruktionen av bör öka med totalt –2016. Regeringen föreslog utifrån detta att forskningsanslag ökar med 2016 för konstruktionen av . När anläggningen tas i bruk väntas den öppna upp för världsledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper samt energi- och miljöforskning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 212). European Spallation Source (ESS) byggs i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning och är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har gjorts i under . Anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop där struktur och funktion kan studeras hos många olika typer av material. Anläggningen projekterades 2012 att kosta för perioden –2025. andel är av den totala kostnaden, motsvarande ca . Dessutom tillkommer eventuella fördyringar på ca . Konstruktionen av ESS påbörjades . Totalt 16 länder deltar i förberedelserna för konstruktionen. finansierar tillsammans med och av kostnaderna för konstruktionen. När det gäller övriga medel är avsikten att de ska tillföras från andra medlemsländer. Anläggningen har i det närmaste full finansiering från medlemsländerna med av konstruktionskostnaderna täckta för perioden –2025. Förhandlingar pågår om den återstående finansieringen. Vissa driftskostnader för anläggningen kommer att uppstå . Medel för detta har dock avsatts i den beräknade finansieringen för konstruktionskostnaderna (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 212). ansökte tillsammans med ett antal partnerländer om att kommissionen skulle besluta om inrättandet av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett s.k. Eric-konsortium (U2014/05622/F), i syfte att inrätta och driva ESS. Ett Eric-konsortium är en associationsform som är särskilt anpassad för forskningsinfrastrukturer och vars huvuduppgift ska vara att inrätta och driva en forskningsinfrastruktur på icke-ekonomiska grunder. Utskottet har behandlat regeringens proposition 2015/16:77 Avtal med konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur European Spallation Source (bet. 2015/16:UbU7, rskr. 2015/16:178). Enligt vad som presenterades i de två senaste forskningspropositionerna (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160, prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) anvisades i budgetpropositionen och ytterligare anvisades för konstruktionen av ESS. Vidare anvisades ytterligare till . Dessutom avsattes under anslag. Utöver finansiering från har enligt budgetpropositionen liksom läns landsting () bidragit med medel, och strukturfondens nationella program kommer att bidra med medel till finansieringen för konstruktionen av ESS. Sammantaget beräknas detta finansiera andel av kostnaderna, inklusive driftkostnader, för ESS –2025 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 211–212). har i uppdrag (U2014/3980/F) att stimulera det svenska deltagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:333) uttalar ministern för högre utbildning och forskning bl.a. följande om hur regeringen har tänkt gå vidare med de förslag som presenteras av (SOU 2014:45): De svenska registren med personuppgifter utgör en potential för världsledande forskning. Utredningen om etikprövningsorganisationen (U 2014:J) har i uppdrag att se över systemet för etikprövning av forskning som avser människor. lämnade Europeiska kommissionen ett förslag till en ny dataskyddsförordning Vidare har en särskild utredare haft i uppdrag att se över den mycket omfattande registerlagstiftning som tillsammans med personuppgiftslagen och annan lagstiftning reglerar hur statliga och kommunala myndigheter ska behandla personuppgifter. Registerlagstiftningen omfattar ett stort antal sektorsövergripande och myndighetsspecifika lagar och förordningar som vuxit fram . (Ju 2011:11) föreslår i sitt slutbetänkande att dagens regler reformeras och huvudsakligen ersätts av en ny lag – myndighetsdatalagen – med generella bestämmelser för myndigheters behandling av personuppgifter. Förslaget har remitterats. Beredningen av betänkande pågår och vi behöver beakta ovan nämnda utredningar och lagstiftningsärenden för att vi ska nå ett bra resultat. kom , och överens om en ny EU-förordning om dataskydd. Den nya förordningen för dataskydd beräknas vara översatt, språkgranskad och formellt antagen /. /, ska förordningen träda i kraft och ersätta den svenska personuppgiftslagen. uppdrog, som framgår ovan (se fr. 2015/16:333), åt en utredare (2014:J) att biträda i forskningsfrågor med särskild uppgift att se över och föreslå hur etikprövning av forskning som avser människor ska organiseras med målet att genom nationell samordning skapa en effektivare hantering (U2014/5447/, U2014/7232/). Ett förslag från utredaren har enligt uppgift från () överlämnats. Ärendet bereds inom (). behandlade ett förslag om att lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa ska fortsätta att gälla t.o.m. . Lagen, som trädde i kraft , är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . ställde sig bakom att i avvaktan på beredningen av förslagen i en generell översyn av förutsättningarna för registerbaserad forskning (SOU 2014:45) bör lagen fortsätta att gälla till dess att ny lagstiftning kan ersätta den tillfälliga lagen (prop. 2014/15:121, bet. 2015/16:UbU3, rskr. 2015/16:9). fick 2013 i uppdrag av regeringen att bygga upp en verksamhet för att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. Som ett led i det arbetet har inrättat ett registerdataråd med representanter för berörda myndigheter och forskningen. fungerar som stöd för i policyfrågor som rör registerbaserad forskning. håller också på att utveckla webbplatsen till en nationell ingång för registerbaserad forskning. Den nya webbplatsen lanserades och vänder sig framför allt till forskare som vill ha information om och tillgång till myndigheters registerdata för forskningsändamål. Forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området Av förordningen (2009:975) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten långsiktigt ska planera tillgången till infrastruktur för forskning (1 §). ska särskilt fördela medel till dyrbar vetenskaplig utrustning, nationella forskningsanläggningar, internationella åtaganden och högpresterande datorsystem (2 §). har tagit fram en ny modell för prioritering, finansiering och organisation av nationell och internationell forskningsinfrastruktur. Den nya modellen togs fram och kommer att genomföras stegvis . Av modellen framgår bl.a. att ansökan om bidrag till infrastruktur av nationellt intresse som regel ska göras av flera universitet (eller annan organisation) gemensamt. En riktlinje är att ett konsortium ska bestå av minst tre lärosäten/organisationer. Vid ansökningstillfället ska bl.a. en åttaårig finansieringsplan finnas på plats. Den behovsinventering av infrastruktur som ägde rum –var det första steget i nya modell för prioritering och finansiering av infrastruktur för forskning. Omkring 150 förslag på ny eller uppgraderad infrastruktur kommer att bedömas. Vidare kommer ansökningar om infrastrukturer som inte har beviljats bidrag i utlysningen – men som har fått höga betyg – att läggas till de förslag som bedöms inom ramen för behovsinventeringen. –granskas anmälningarna av beredningsgrupper under Rådet för forskningens infrastrukturer (RFI). I sina bedömningar väger beredningsgrupperna in yttranden från ämnesråd och kommittéer och en referensgrupp som består av vicerektorer från universitet samt en representant för (). Bedömningarna sker efter ett antal kriterier som t.ex. vetenskaplig relevans, nationellt intresse och strategiska överväganden. tar RFI beslut om vilka områden och infrastrukturer som kommer att ingå i den bilaga till vägvisaren guide till infrastrukturen som publiceras . Förutom infrastrukturer med pågående driftsbidrag från är det endast infrastrukturer som ingår i guidebilagan som kan komma i fråga för att söka bidrag i nästa utlysning som äger rum . Inriktningen för utlysningen , och därmed vilka infrastrukturer eller områden som kan söka, fastställs av RFI . har haft ett antal forskningsreaktorer, men är samtliga tagna ur drift. Rektorerna för , och lämnade in en skrivelse till om förutsättningarna för uppförande av en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (GenIV). Anläggningen ELECTRA-FCC föreslogs bestå av reaktor, återvinningsprocess och tillhörande säkerhetssystem. I skrivelsen bad rektorerna forskningsministern att närmare utreda förutsättningarna för och det vetenskapliga värdet av en forskningsinfrastruktur för fjärde generationens kärnkraftsteknik i . Skrivelsen från rektorerna överlämnades från () till och Kungl. () med en begäran om synpunkter på och bedömning av vetenskaplig kvalitet och förutsättningar för förslaget (U2012/3504/F). Bedömningen skulle göras utifrån en internationell jämförelse av ELECTRA-FCC och dess betydelse för svensk kärnteknisk forskning. lämnade ett yttrande till () och anförde i detta bl.a. att förslaget var prematurt, i synnerhet med tanke på den stora investeringskostnaden, eftersom många vetenskapliga, organisatoriska och strategiska oklarheter föreligger. Emellertid ansåg att de möjligheter som resultaten från ELECTRA-FCC i bästa fall öppnar för kan motivera att den mer detaljerade utredning som föreslås i rektorernas skrivelse genomförs. En sådan utredning förutsätter enligt dock att ett mer komplett beslutsunderlag finns att tillgå. KVA anförde i sitt yttrande bl.a. att behöver kärnteknisk forskning, men att den bör bedrivas inom ramen för europeiska samarbeten och inte genom att man uppför en experimentreaktor i . Även forskning om återvinning och tillverkning av avancerat kärnbränsle ska enligt KVA bedrivas genom internationella samarbeten. Forskningen blir då inte bara bättre, utan även mer kostnadseffektiv. Vidare gjorde KVA bedömningen att den föreslagna anläggningen skulle komma att kräva betydligt större insatser av högt kompetenta tekniker än vad förslagsställarna hade räknat med. Detta skulle, enligt KVA, komma att göra projektet betydligt dyrare än den nuvarande uppskattningen. Enligt uppgift från () är ärendet avskrivet med anledning av lärosätesrektorernas skrivelse om uppförande av en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (ELECTRA-FCC). European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan När det gäller frågan om ett större statligt engagemang kring etableringen av European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan vill utskottet anföra följande: Utskottet kan konstatera att det i byggs två forskningsanläggningar av världsklass, ESS och . Dessa anläggningar kan förväntas ha stor och långsiktig betydelse för den svenska forskningens och det svenska näringslivets konkurrenskraft genom att attrahera både enskilda forskare och högteknologiska företag såväl i som från andra länder. Anläggningens förmåga att även attrahera finansiering från andra källor bekräftar det behov den väntas fylla och även att genomförandet inger förtroende bland skilda finansiärer. andel är av den totala kostnaden för ESS, motsvarande ca . Staten har avsatt medel för finansieringen av den svenska andelen av kostnaderna via anslagen till och . Det är enligt utskottet angeläget att drar nytta av de möjligheter som etableringen i innebär. har fått i uppdrag (U2014/3980/F) att stimulera det svenska deltagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte finns något behov av större statligt engagemang kring etableringen av ESS och och avstyrker därmed motion 2015/16:764 (M). Utskottet anser i likhet med motionärerna att registerbaserad forskning är betydelsefull. Resultat av forskning där man med underlag från befolkningsbaserade register studerar samband mellan t.ex. arv, miljö och hälsa ger viktig kunskap för utveckling av såväl vård och behandling som förebyggande folkhälsoarbete. Denna typ av forskning är således av stor betydelse för människors hälsa. När det gäller förutsättningarna för registerbaserad forskning anser utskottet i likhet med vad ministern för högre utbildning och forskning uttalat (se fr. 2015/16:333) och vad utskottet uttalade i samband med behandlingen av ett förslag om att lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa ska fortsätta att gälla (bet. 2015/16:UbU3) att beredningen av förslagen från (SOU 2014:45) bör avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:2479 (M) yrkande 3. Forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området När det gäller frågan om forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området vill utskottet anföra följande: Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap är ofta beroende av infrastruktur i form av arkiv, databaser och samlingar. Som framgått ovan kommer nya modell för prioritering, finansiering och organisation av nationell och internationell forskningsinfrastruktur att genomföras stegvis . Vidare har den kommande forskningspolitiska propositionen aviserats . Utskottet vill inte föregripa det pågående myndighetsarbetet och den aviserade forskningspolitiska propositionen och avstyrker därför motion 2015/16:2772 (M) yrkande 5. När det gäller frågan om att bygga en forskningsreaktor kan utskottet konstatera att ärendet om uppförande av en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (ELECTRA-FCC), som initierades av ett antal lärosätesrektorer i en skrivelse 2012 till , har beretts i (). Under beredningen har Kungl. vetenskapsakademin och yttrat sig i frågan. vetenskapsakademin ansåg bl.a. att en experimentreaktor inte bör uppföras i . anförde bl.a. att förslaget var prematurt. Beredningen av ärendet har enligt uppgift från () avslutats, och ärendet är avskrivet. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om att utreda eller på andra sätt verka för byggandet av en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:895 (M), 2014/15:1637 (FP), 2014/15:2255 (M), 2014/15:2309 (M) yrkande 1, 2015/16:798 (M) yrkande 2, 2015/16:902 (M) yrkande 3, 2015/16:1098 (M), 2015/16:1769 (M) yrkande 1, 2015/16:2087 (M) och 2015/16:2854 (SD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om , rymdens bidrag till svensk konkurrenskraft, innovation och tillväxt samt rymdturism. I motion 2014/15:1062 av (M) framhålls att regeringen måste säkerställa att kan fortsätta att utvecklas för att behålla sin internationella attraktionskraft. är enligt motionären en av världens största civila anläggningar för satellitövervakning, och tack vare tillgång till stora obebodda landområden möjliggör experiment med obemannade rymdfarkoster. I motion 2015/16:915 av och (båda M) yrkande 1 betonas att rymden bidrar till svensk konkurrenskraft, innovation och tillväxt. Enligt motionärerna har en unik möjlighet att vara en aktör på den globala rymdmarknaden med sitt geografiska läge, och en framtida rymdhamn. I yrkande 2 begärs att ska vidta åtgärder för att möjliggöra rymdturism. En satsning på rymden kan enligt motionärerna bidra till att skapa fler arbetstillfällen, ny forskning och nya utbildningar. Bakgrund och gällande rätt