bet · H301SkU19 · 2016-03-14 00:00:00 — Vid bedömningen av om det föreligger förutsättningar för skattefrihet har i praxis olika faktorer beaktats, t.ex. inslaget av frivilligt och oavlönat arbete, verksamhetens omfattning och konkurrenssituationen (se bl.a. RÅ85 1:2, RÅ 1988 not. 599, 600 resp. 603 och RÅ 1999 ref. 50). har i ett avgörande (HFD 2013 ref. 56) bedömt att en ideell förenings försäljning av skänkta varor utgör en sådan verksamhet som enligt inkomstskattelagen ska anses vara en av hävd utnyttjad finansieringskälla för ideellt arbete. Det bör enligt vara möjligt att göra skillnad mellan å ena sidan försäljning i butiker som är öppna och i vilka även anställd personal är verksam och å andra sidan försäljning i en lokal som håller öppet endast vid något enstaka tillfälle och som i allt väsentligt sköts av ideella krafter. Det senare slaget av verksamhet kan närmast jämställas med regelbundet anordnade basarer. Enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening bör i vart fall butiksförsäljning med skänkta varor som bedrivs under villkor som framstår som jämförbara med kommersiell handel i t.ex. antikvariat, antikhandel eller butiker för andrahandsförsäljning av märkeskläder inte anses jämförbar med den traditionella loppmarknadsformen. offentliggjorde sin uppfattning i ett ställningstagande (dnr 131 92444-14/111) och underströk då att endast secondhandverksamhet som bedrivs i en butik som inte håller öppet med till klart övervägande del ideellt arbetande personal kan jämställas med regelbundet anordnade basarer eller loppmarknader. Enbart en sådan secondhandförsäljning skulle således enligt då redovisade uppfattning, anses vara en verksamhet som av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. Frågor om beskattning av de ideella föreningarnas secondhandförsäljning diskuterades därefter intensivt fram . I en promemoria från (Skattefrihet för ideell second hand-försäljning) daterad föreslogs så att skattefriheten för allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds försäljning av skänkta begagnade varor som finansieringskälla för det ideella arbetet skulle förtydligas. De föreslagna bestämmelserna innebar att allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta begagnade varor som utnyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet och som främjar återanvändning och återvinning skulle vara skattefri. De nya reglerna föreslogs i budgetpropositionen och trädde i kraft . Av bestämmelsen framgår att secondhandverksamhet omfattar handel med skänkta varor (7 kap. 3 § IL). Det ställs inte något krav på att de skänkta varorna ska vara begagnade. Varorna får genomgå viss bearbetning innan de säljs, t.ex. rengöring, reparation och omarbetning (prop. 2015/16:1, del 1a, s. 254–260 och 348). Inkomsten från verksamheten ska användas för att finansiera ideellt arbete (7 kap. 3 § IL). De krav som tidigare ställdes på ideella arbetsinsatser och begränsade öppettider då secondhandverksamhet omfattades av reglerna om hävdvunna finansieringskällor gäller inte (se ställningstagande Second hand-försäljning av ideell förening eller registrerat trossamfund). Det finns inte heller något krav på att secondhandverksamhet ska främja återvinning eller återanvändning (prop. 2015/16:1, del 1a, s. 254–260 och 348). Av förarbetena framgår att det funnits farhågor för att de nya reglerna om secondhandverksamhet och reglerna om hävdvunna finansieringskällor skulle påverka varandra. Secondhandverksamhet kom därför att regleras i en separat strecksats som endast omfattar handel med skänkta varor (prop. 2015/16:1, del 1a, s. 254–260 och 348). Om annan verksamhet ingår i samma självständiga näringsverksamhet som secondhandverksamhet får bedömningen av om verksamheten kvalificerar för skattefrihet avgöras med ledning av en huvudsaklighetsbedömning. Det är viktigt att den verksamhet som bedrivs av de ideella föreningarna kan fortsätta att drivas. Utskottet finner dock inget skäl att föreslå några ytterligare förändringar i regelverket och avstyrker därmed motionerna. Översyn av mervärdesskattesystemet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en översyn av mervärdesskattesystemet. Jämför reservation 4 (C). I motion 2015/16:46 av (M) lämnas förslag om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatt. Vid inköp i måste de svenska företagen betala 25 procents moms, pengar som företagen – efter redovisning – får tillbaka. Om motsvarande köp görs i ett annat EU-land tillkommer däremot ingen mervärdesskatt. Ordningen innebär att företag som gör sina inköp av svenska leverantörer tvingas ligga ute med momspengarna tills återbetalningen skett, vilket beroende på vald redovisningsperiod kan dröja upp till . Reglerna som möjliggör inköp i andra länder utan att lägga ut moms har tillkommit för att underlätta handeln med andra länder. Det är enligt motionären i grunden positivt och han vill inte se en tillbakagång till de gamla reglerna. Motionären anser emellertid att de nuvarande reglerna innebär en konkurrensnackdel för svenska företag, vilket är olyckligt. En översyn av reglerna för företagens hantering av momsen är enligt motionären därmed befogad i syfte att etablera konkurrensneutralitet så att inte svenska företag missgynnas. I motion 2015/16:1009 av och (båda S) lämnas förslag om att se över hela momslagstiftningen. Motionärerna har blivit uppmärksammade på att momsen varit en källa till omfattande fusk . Problemet har förvärrats sedan internationella ligor har börjat ägna sig åt bedrägerier i stor skala. beräknar att svinnet uppgår till av BNP för EU totalt. Kommissionens motmedel är ”omvänd betalningsskyldighet”, något som endast krånglar till administrationen för ärliga företagare men inte stoppar bedragarna. Motionärerna anser att man behöver överväga en ordentlig översyn av momsreglerna. I motion 2015/16:1982 av och (båda C) föreslås att en utredning med syfte att behålla och utvidga möjligheterna för fler enskilda företagare att redovisa sin moms årsvis bör tillsättas. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen (del 1a s. 324) konstaterar att mervärdesskattelagen bör ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Regeringen gör bedömningen att reglerna om mervärdesskatt i hög grad är harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har till stor del sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt. Någon övergripande översyn av de svenska mervärdesskattereglerna har dock inte gjorts sedan EU-inträdet. har ett nytt moderniserat EU-direktiv trätt i kraft och en omfattande rättspraxis från tillkommit. De svenska reglerna har varit föremål för åtskilliga förändringar och nya regler har införts i mervärdesskattelagen (1994:200). Detta har medfört att lagstiftningen kan upplevas som svårtillgänglig och svåröverskådlig. I vissa formella avseenden stämmer lagen inte överens med direktivet och det finns dessutom strukturella skillnader mellan de båda regelsystemen. Det skapar oklarhet och osäkerhet för företag och myndigheter om vad som gäller och försvårar tolkningen och tillämpningen. En översyn av lagen behövs för att göra den mer överskådlig och för att anpassa mervärdesskattelagens regler och begrepp till direktivet. En sådan översyn av lagstiftningen kan underlätta tillämpningen av reglerna och förenkla för både företag och myndigheter. Därför anser regeringen att mervärdesskattelagen bör ses över. Som nämnts ovan har kommissionen i sitt arbetsprogram samt i en färdplan för momsområdet aviserat att man kommer att presentera ett meddelande om en handlingsplan för ett enkelt, effektivt och bedrägerisäkert slutligt mervärdesskattesystem som är anpassat till den inre marknaden. Initiativ kommer bl.a. att tas om momsskattesatser och e-handel inom den digitala inre marknaden. Ett av de problem med dagens system som lyfts fram är skattesatsernas struktur och nivåer. Andra problem som kommissionen vill belysa är bl.a. de svårigheter som uppstår genom reglerna för EU-intern gränsöverskridande handel samt de påfrestningar och utsatthet för bedrägerier som dessa regler skapar. En förenkling av systemet är också önskvärd. Utskottet finner med anledning av det ovanstående inte något skäl att nu genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att se över reglerna på mervärdesskatteområdet och avstyrker därmed motionerna. Mikroproduktion av förnybar el Utskottets förslag i korthet avslår en motion om mikroproduktion av förnybar el. Jämför reservation 5 (KD). I kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 22 att regeringen bör se över möjligheterna och effekten av att slopa momsplikten för de som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott. Mervärdesskattedirektivet och de svenska mervärdeskattereglerna medför att en mikroproducent av el som har ett avtal om att antingen all el eller endast överskottsel ska levereras ut på nätet mot ersättning anses bedriva en självständig ekonomisk verksamhet. Det innebär att en sådan elproducent är skyldig att registrera sig för och betala mervärdesskatt. Omsättningens storlek och mängden producerad el har ingen betydelse för bedömningen. Skattskyldigheten gäller oavsett om elen produceras i ett vindkraftverk, i en solcellsanläggning eller på annat sätt. Utöver ersättning för den el som produceras och levereras ut på nätet får producenten en ersättning från nätägaren (nätkoncessionshavaren) för s.k. nätnytta. anser att det är fråga om en omsättning av en tjänst när ersättning utgår för nätnytta. Ersättning för nätnytta ska beskattas för mervärdesskatt när den ingår i en ekonomisk verksamhet, vilket är fallet när elen levereras ut på nätet mot ersättning. Däremot är det inte en ekonomisk verksamhet när el matas ut på nätet utan att ersättning fås för själva elleveransen, men där ersättning fås för nätnytta. Utskottet är inte berett att föreslå några nya regler på området och avstyrker därmed motionen. Skattesatser, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2847 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:119 av (SD), 2015/16:404 av (M) yrkande 2, 2015/16:666 av (FP), 2015/16:1186 av (M), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1345 av (M), 2015/16:1645 av (SD), 2015/16:1666 av och (båda M), 2015/16:1720 av (M), 2015/16:1733 av och (båda M), 2015/16:1914 av (M), 2015/16:1961 av (C), 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2015/16:2101 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2259 av (KD), 2015/16:2394 av och (båda C), 2015/16:2938 av (M), 2015/16:2953 av (M), 2015/16:3027 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:3038 av och (båda C), 2015/16:3039 av (C) yrkande 2, 2015/16:3096 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3169 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, vilket främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms vid ett besök på en djurpark, medan man vid viltskådning i det fria betalar . Guidning på ett museum beläggs medan en stadsvandring beläggs . genomförde en undersökning kring effekterna av detta och kom fram till att ”dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna”. Vidare kunde man notera att de områden som speciellt missgynnades var naturupplevelser där man tillsammans med lokala guider paddlar, cyklar eller åker skidor jämfört med båtar, bussar och skidliftar i mer tätbefolkade områden. Vi noterar att landsbygden är otillbörligt förfördelad. En liknande problematik finns inom bokbranschen där tryckta böcker har en momssats på medan man för e-böcker får betala i moms. Detsamma gäller den s.k. dansbandsmomsen. Musik utan tillgång till dansgolv belastas i moms medan musik med tillgång dansgolv belastas i moms. anser att det är hög tid att göra en översyn av dessa gränsdragningsproblem. En översyn av momssatser pågår förvisso i EU:s regi, men givet att detta kan ta är det motiverat att skyndsamt utföra en nationell översyn. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skattesatser, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10 samt 2015/16:119 av (SD), 2015/16:404 av (M) yrkande 2, 2015/16:666 av (FP), 2015/16:1186 av (M), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1345 av (M), 2015/16:1645 av (SD), 2015/16:1666 av och (båda M), 2015/16:1720 av (M), 2015/16:1733 av och (båda M), 2015/16:1914 av (M), 2015/16:1961 av (C), 2015/16:2101 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2259 av (KD), 2015/16:2394 av och (båda C), 2015/16:2847 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2938 av (M), 2015/16:2953 av (M), 2015/16:3027 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:3038 av och (båda C), 2015/16:3039 av (C) yrkande 2, 2015/16:3096 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3169 av (SD) yrkande 1. För att ytterligare stärka tjänstesektorn föreslår vi sänkt moms för sådana tjänster som cykelreparationer, skomakeri och skrädderiverksamhet. Genom att sänka kostnaderna för dessa tjänster kan branscherna växa och fler kan få arbete. Att fler får möjlighet att reparera sina cyklar, skor eller kläder är också gynnsamt ur ett hållbarhetsperspektiv. Vi vill sänka momsen på dessa tjänster från . Detta skulle både skapa många arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer som får mer tid över att tillbringa med sina barn. För många nyanlända utgör dessa arbeten i tjänstesektorn en snabbare väg in på arbetsmarknaden. Vi kristdemokrater anser vidare att ansvaret för kulturens villkor ligger inte enbart på det offentliga, utan både de privata och ideella insatserna har enormt stor betydelse. För att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet är det av yttersta vikt att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Ett exempel är momssatserna på dans. är momsen om man är på ett event där musik spelas men där publiken sitter ned. Om publiken i stället dansar till musiken är momsen . Detta skapar märkliga effekter, svårigheter att överskåda kostnader vid vissa gränsdragningsproblem och ibland rent förvirrande effekter. Vad händer vid en konsert om några väljer att börja spontandansa när det är meningen att publiken ska lyssna sittandes? Detta föreslår vi kristdemokrater ska ses över i syfte att harmonisera regelverk som är svåröverskådliga och svåra att förutse effekterna utav. Vidare vill vi föreslå en harmonisering av momssatserna inom besöksnäringen. anser att dagens system med olika momssystem är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustrin är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport som är grunden för turism, skulle momsen blir mer förståelig och enkel att hantera. bör ställa sig bakom det som anförs och tillkännage detta för regeringen. Mervärdesskatt för ideella föreningar, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2661 av (M) och 2015/16:2725 av (M) yrkande 7. Flera av de största svenska välgörenhetsorganisationerna blev och ofrivilligt indragna i en tragikomisk historia som gällde huruvida föreningar som driver secondhandförsäljning för att finansiera sin sociala hjälpverksamhet ska vara momsbelagda eller inte. Efter ett avgörande i kom till slutsatsen att secondhandbutiker som drivs av ideella föreningar och trossamfund under vissa förutsättningar konkurrerar med kommersiell handel och därför ska beläggas med 25-procentig moms. Att vinsten från ideell secondhandförsäljning oavkortat går till människor som lever i socialt utsatta situationer hade helt bortsetts ifrån. ställningstagande kom att innebära stora problem för åtskilliga välgörenhetsorganisationer. Många tvingades lägga värdefull tid på att fundera över administrativa frågor i stället för att sköta sina ordinarie uppgifter, vissa hann till och med börja dra ned på hjälpverksamheten. drev aktivt denna fråga gentemot regeringen och våren, både inom ramen för och i medierna. avslutade sedan regeringen frågan genom ett s.k. utskottsinitiativ i finansutskottet som klargjorde dels att föreningar även fortsatt är momsbefriade, dels att de ska kompenseras för den moms som betalats in . Vi stöder förstås detta och vill ytterligare lyfta fram vikten av att den ideella sektorn kan fortsätta sin verksamhet. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Översyn av mervärdesskattesystemet m.m., punkt 3 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1982 av och (båda C) och 2015/16:46 av (M) och 2015/16:1009 av och (båda S). En utredning med syfte att behålla och utvidga möjligheterna för fler enskilda företagare att redovisa sin moms årsvis bör tillsättas. Av förenklingsskäl var det tidigare möjligt för de minsta företagen att redovisa moms i inkomstdeklarationen. I samband med att skatteförfarandelagen infördes avskaffades denna möjlighet och ska samtliga skattskyldiga lämna uppgifterna i en momsdeklaration. Efter skatteutskottets instämmande i remissinstansernas kritik vad gäller deklarationstidpunkten ändrades den införda ordningen i denna del, så att tidpunkterna för att lämna momsdeklaration och inkomstdeklaration blev samordnade. De nya reglerna gäller dock inte de skattskyldiga som importerat eller exporterat någon vara eller tjänst inom EU. Dessa skattskyldiga måste således lämna momsdeklaration . Detta har kritiserats av flera remissinstanser. Men med hänvisning till mervärdesskattedirektivet ansågs det dock inte vara möjligt att avvika från direktivets bestämmelser. Det bör också noteras att Lagrådet framförde synpunkter på förslaget. Men då det av praktiska skäl var uteslutet med en långdragen lagstiftningsprocess antog förslaget utan ändringar. Vi instämmer helt i skatteutskottets uppfattning att det måste uppfattas som en ”betydande olägenhet” att tvinga de minsta företagen att lämna deklarationer vid två olika tillfällen och att alla ansträngningar måste göras för att lösa detta problem. Ett köp av en vara från ett annat EU-land medför, genom den nuvarande ordningen, en ökning av den administrativa bördan genom att momsdeklarationen som inkomstdeklarationen måste upprättas och lämnas innan inkomstdeklarationen ska lämnas. Den eventuella ekonomiska vinst som företaget kan uppnå genom ett lägre inköpspris vid EU-handel motverkas av de ökade utgifter som uppkommer genom den ökade administrativa bördan med dagens ordning vad gäller lämnande av momsdeklaration. Fri rörlighet av varor är en central beståndsdel i skapandet och utvecklingen av den inre marknaden. De bestämmelser som medlemsländer antar som kan utgöra hinder för handeln faller därför inom vad som är förbjudna import- och exportrestriktioner. Vi anser att den ökade administrativa bördan är en form av sådana restriktioner för import och export som inte ska accepteras. Ett nytt problem är att har föreslagit ändringar som kan komma att påverka den nuvarande årsmomsregeln i negativ riktning. Kommissionen vill således införa en standardiserad momsdeklaration för att minska företagens administrativa börda. Dagens regler med olika momsdeklarationer i olika länder anses således utgöra ett hinder för gränsöverskridande handel. Vi anser att det är av stor vikt att den nuvarande ordningen med redovisning av moms årsvis för mindre enskilda företag kan behållas och utvidgas till att omfatta även mindre företag med gränsöverskridande handel. Det är därför viktigt med en utredning av dessa frågor. En sådan utredning bör innefatta möjligheten i mervärdesskattedirektivet (artikel 395) för att vidta åtgärder för att förenkla uppbörden av skatt. Ett alternativ kan vara att slopa påförande av förseningsavgift och ränta för momsdeklarationer som lämnas med inkomstdeklarationen. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Mikroproduktion av förnybar el, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 22. Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av t.ex. ett vindkraftverk eller solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan då säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag och privatpersonen får då ersättning för detta. Vi kristdemokrater anser att detta är ett bra incitament för att öka den förnybara elproduktionen. har tillsammans med övriga allianspartier infört den skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som gäller . Den ersättning som betalas ut för mikroproduktionen av förnybar el är momspliktig, vilket innebär att den som säljer överskottselen måste vara momsregistrerad. Detta gör att det inte är lönsamt att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. anser därför att regeringen bör se över möjligheterna och effekterna av att slopa momsplikten för de som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:46 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:119 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra folkhälsoskatteväxling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:404 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en sänkt och mer enhetlig turistmoms och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:666 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1009 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hela momslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1186 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn syftande till att harmonisera momssatserna inom kultur- och friluftssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1207 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att sänka eller ta bort momsen på körkortsutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1345 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera datorspel och e-böcker i kulturmomsen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1645 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skapa ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1666 av och (båda M):