bet · H301KrU5 · 2016-01-28 00:00:00 — För är det självklart och viktigt att public service finns kvar då det är att betrakta som ett allmänintresse som fortsatt ska arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation och ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion till svenska folket. Det är därför också viktigt att public service får de resurser de behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts dem. välkomnar en översyn av finansieringsformen för public service. En parlamentarisk utredning kan vara ett steg i att komma vidare i frågan. Det bör poängteras att utredningen villkor för public service (SOU 2012:59) under föregående mandatperiod utrett och redovisat ett förslag till en långsiktigt trygg finansieringsmodell. Utredningen utgör en solid grund för att ytterligare se över frågan med målet att införa en långsiktigt hållbar, solidariskt finansierad och teknikneutral finansieringsform. Det bör också i ett tidigt skede förtydligas vad den nya utredningen ska se över som inte tidigare utretts, så att den kommande utredningen får tydliga direktiv och kompletterar tidigare utredning. Vidare bör regeringen efter tillkännagivandet från återkomma med en tidsplan som säkerställer att utredningen tillsätts i mycket god tid till 2020. har tittat på modeller och utvärderat hur en radio- och tv-skatt kan genomföras. En sådan skatt bör vara anpassad efter de faktiska kostnaderna för ändamålet. Radio- och tv-skatten skulle då vara en separat post på skattsedeln och utkrävas i proportion till skattebetalarens beskattningsbara inkomst. Eftersom skatten då blir anpassad efter de faktiska kostnaderna hindras politiska intressen från att ta kontroll över public services finansiering. Kostnaden förblir densamma oavsett hur skattesystemet är utformat, och på så sätt upprätthålls det viktiga avstånd mellan den politiska och granskande makten som bör finnas i ett öppet och fritt samhälle. Om den nya utredningen av public service-bolagens finansiering kommer fram till att finansiering bäst sker på något annat sätt för alla parter, så är vi beredda att titta på det förslaget, men vill vi understryka att vår nuvarande hållning och intention är att hitta bästa tänkbara modell för ett skattebaserat finansieringssätt. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2547 yrkande 1 samt delvis bör bifalla motion 2015/16:3037 (C) och bör avslå motionerna 2015/16:44 (M), 2015/16:135 (M), 2015/16:177 (M), 2015/16:774 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2571 (M), 2015/16:2726 (M), 2015/16:98 (SD), 2015/16:2063 (SD), 2015/16:3061 (SD) yrkande 1 och 2015/16:2258 (KD). Finansieringen av , och , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2015/16:44 av (M), 2015/16:135 av (M), 2015/16:177 av (M), 2015/16:2063 av (SD), 2015/16:2571 av (M), 2015/16:2726 av (M), 2015/16:3037 av (C) och 2015/16:3061 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:98 av (SD), 2015/16:774 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2547 av m.fl. (SD) yrkande 1. Betydelsen av oberoende och reklamfria radio- och tv-kanaler utan vinstintressen är stor. Public service ska tillhandahålla oberoende och saklig nyhetsförmedling liksom ett brett och högkvalitativt kulturutbud. En viktig del av uppdraget är att göra utbudet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och möta minoriteters behov och önskemål. Finansieringen av public service ska vara teknikneutral och enkel att förutse. Dagens tv-licens har sitt ursprung i den monopolsituation som fanns . Friheten sträcker sig inte bara till vad man vill se utan även till hur och var man vill se programmen. Då får inte lagstiftning och finansieringsmodell vara otydliga och bromsa utvecklingen. Därför föreslår att dagens tv-licens ersätts med en individuell avgift som tas in via . En stor vinst med förändringen vore att den kontrollverksamhet som Radiotjänst ägnar sig åt kan upphöra. Därmed kan också den avgift som tas in via skatten sänkas jämfört med dagens tv-licens. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 26 samt delvis bör bifalla motionerna 2015/16:44 (M), 2015/16:135 (M), 2015/16:177 (M), 2015/16:2571 (M), 2015/16:2726 (M), 2015/16:2063 (SD), 2015/16:3061 (SD) yrkande 1 och 2015/16:3037 (C) samt bör avslå motionerna 2015/16:774 (M), yrkandena 1 och 2, 2015/16:98 (SD) och 2015/16:2547 (SD) yrkande 1. Uppdrag till och , punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2547 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:1974 av (C) och 2015/16:3061 av (SD) yrkande 2. Mediesektorns betydelse för vår demokrati går inte att försumma. Med stöd av tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens pressfrihet har medierna spelat och spelar en viktig roll för vårt demokratiska samhälle. är det de mediala aktörerna som de facto ofta sätter agendan i vårt land. Att kunna sätta agendan innebär att man har stort inflytande över vilka frågor som diskuteras och vilka politiska beslut som fattas, och denna typ av makt innebär ett oerhört ansvar för bredd, djup och perspektiv i reportage och rapporter. Därför är det av yttersta vikt att medierapporteringen är mångfasetterad, nyanserad och saklig. Dock kan en viss jargong, och vissa smala sanningar, alltid få fäste i en sluten krets eller grupp. En sådan utveckling i mediesektorn kan i förlängningen naturligtvis få förödande resultat för ett lands yttrandefrihet och demokrati. För att förebygga risken för att medborgarna får en alltför snäv medierapportering är det viktigt med omvärldsbevakning och analys. Inte minst är det nordiska samarbetet inom mediesektorn och däribland public service viktigt, då vi vilar på i mångt och mycket samma grundvalar vad gäller samhällssystem, kultur och språk. har vi sett, och ser ännu, stora förändringar inom medierna. Tidningarna ser minskade intäkter och vikande upplagor samt stora omställningsbehov. Public service-företagen och har generellt sett ett högt förtroende hos invånare. har vi kunnat notera en stor ökning av s.k. news avoiders som söker sig till alternativa medier och känner ett minskat förtroende för public service och därmed minskat incitament att vilja bidra till public service. Det här är i grunden oroväckande för oss som tror på betydelsen av ett starkt och kvalitativt public service-utbud och en gemensam bild av samhället och god källkritik i medierna generellt. I ett större perspektiv är det också ett hot mot demokratin om olika grupper i samhället har olika bilder av samhällsutvecklingen och vad som är sant eller falskt i nyhetsrapporteringen. Med anledning av detta föreslår vi ett djupare samarbete i nyhetsrapporteringen mellan de nordiska länderna. En modell skulle kunna vara att förvaltningsstiftelsen för , och i samarbete med och de olika programbolagen tar fram riktlinjer för hur public service-företagens nyhetsredaktioner kan genomföra ömsesidiga utbyten av nyhetsreportage med övriga nordiska länder. Det skulle kunna bli en källa för public service-företagen att få konstruktiv kritik om hur de kan förbättra sig och medvetandegöra vilka perspektiv och skeenden de missat eller undvikit att rapportera om. Vår förhoppning är att denna åtgärd kan ha en positiv påverkan på övriga mediers nyhetsrapportering och på så vis stärka trovärdigheten för hela mediesektorn. Ofta föreslås representation av olika etnisk bakgrund och sexuell läggning som verktyg för att bredda medierapportering och mångfald. Man utgår från att personer med olika ursprung genom sin härkomst kan ge nya perspektiv i debatten. anser att denna form av mångfaldsambition inte är konstruktiv, dvs. att en persons förmåga att lyfta fram perspektiv inte alltid eller enbart påverkas av en persons etnicitet eller sexuella läggning, och att det är högst tveksamt att denna typ av åtgärd skulle bredda debattklimatet och säkra en mångfasetterad rapportering. Av den anledningen är vi kritiska till att man i sändningstillståndet fäster vikt vid könsfördelning och etnisk representation. Kompetens måste vara primärt fokus framför kvotering av olika slag. Ett närmare nordiskt nyhetssamarbete med varierade perspektiv torde t.ex. vara en bättre metod för att bredda kompetens och infallsvinklar. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:2547 (SD) yrkande 2 bifallas. Motionerna 2015/16:3061 (SD) yrkande 2 och 2015/16:1974 (C) bör avslås. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:44 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tv-avgiften bör avskaffas och att finansieringen av public service i stället bör ske via skatten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:98 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka åtgärder som lämpligast bör vidtas för att kunna reformera finansieringen av public service i enlighet med det som anges nedan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:135 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansiera public service på annat sätt än genom radio- och tv-avgift och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:144 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka om simultantolkning är möjlig vid nyhetssändningar där andra språk än svenska används och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:177 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning med syfte att undersöka den framtida finansieringen av public service via skatteintäkter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:774 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sponsring inom public service ska förbjudas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1974 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdraget till bör innefatta möjlighet för invånarna på att ta del av hela utbudet på SVT Play och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2063 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förändrad finansieringsmodell för radio och tv och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2547 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligade och kompletterande utredningsdirektiv inför utredningen om den framtida finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslag om fördjupad nordisk samverkan mellan public service-bolagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2571 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefinansierad radio- och tv-avgift och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2726 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se över möjligheten att avskaffa tv-licensen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3037 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SVT ska betalas genom skatten eller via en ”public service-avgift” och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3061 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service fortsättningsvis bör finansieras inom ramen för statens budget och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-uppdraget bör renodlas och att det bör utredas om det är möjligt att sälja ut delar av , och tillkännager detta för regeringen. [1] Myndigheten bytte namn till Myndigheten för press, radio och tv . [2] 2015/0284 (COD) och rådets förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden. [3] KOM(2015) 626, slutlig. Meddelande från kommissionen. Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten.