bet · H401SfU3 · 2016-12-08 00:00:00 — m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2016/17:2896 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. I motionen föreslås att reglerna om ersättning för merkostnader för barn med funktionsnedsättsättning bör ändras så att samma beloppsgräns tillämpas oavsett om ersättningen enbart avser merkostnader eller om den också avser behov av vård och tillsyn. Mot bakgrund av förslaget tillförs anslaget 1:6 10 miljoner kronor. Vidare föreslår motionärerna en förstärkning av bostadsbidraget med . Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om höjt flerbarnstillägg. Förslag om minskad invandring medför minskade kostnader på flera av anslagen inom utgiftsområdet. Även i kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 44 begärs en höjning av bostadsbidraget för barnfamiljer och att den orättvisa skillnaden i merkostnadsbidraget tas bort. I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 19 anförs att reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg bör ses över så att de bättre följer hyressättningen. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2016/17:3452 att anvisar 2 mindre än regeringen till utgiftsområdet. Som en följd av att motionärerna motsätter sig regeringens förslag om höjt flerbarnstillägg anvisas mindre än i regeringens förslag till anslaget 1:1. Motionärerna anser att jämställdhetsbonusen ska vara kvar och föreslår att grundnivån i föräldraförsäkringen ska återställas till den nivå som gällde före ändringen 2016. Vidare föreslås att föräldraförsäkringen begränsas för nyanlända så att den enbart medges för det yngsta barnet i familjen och till dess att detta barn fyller . Sammantaget innebär detta att anvisar mindre än regeringen till anslaget 1:2. Nivån inom underhållsstödet bör återställas till den nivå som gällde före ändringen , vilket medför en besparing om . Till anslaget 1:5 anvisar mindre än regeringen, med anledning av förslag om att barn som bor i HVB-hem, familjehem eller stödboenden inte ska ha rätt till efterlevandestöd. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om en höjning av inkomstgränsen för bostadsbidrag, varför de anvisar mindre än regeringen till anslaget 1:8. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del begärs att möjligheten att återinföra jämställdhetsbonusen ses över. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2016/17:3487 yrkandena 1–5 att anvisar mer än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än enligt regeringens förslag, med anledning av att motionärerna motsätter sig regeringens förslag om höjt flerbarnstillägg och att de föreslår att unga personer med förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag ska få studiemedel i stället. Jämställdhetsbonusen bör, som ett instrument för att öka jämställdheten i uttaget av föräldraförsäkringen, finnas kvar och även förstärkas genom att bonusen fördubblas under vissa föräldrapenningdagar. Anslaget 1:2 tillförs med anledning av förslagen. I motionen föreslås vidare att det införs en möjlighet att få tillfällig föräldrapenning för att hålla kontakt med skolan och . Grundnivån i föräldraförsäkringen ska återställas till den nivå som gällde före ändringen 2016. Motionärerna motsätter sig regeringens aviserade höjning av underhållsstödet. Vidare föreslås att mindre än regeringen föreslår ska anvisas till anslaget 1:5, mot bakgrund av förslaget att barn som bor i t.ex. HVB-hem eller stödboenden inte ska ha rätt till efterlevandestöd. Barntillägget i bostadsbidraget föreslås höjas med per barn och månad, medan regeringens föreslagna höjning av inkomstgränsen i bostadsbidraget avvisas. Förslaget att unga personer med förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag ska få studiemedel i stället för aktivitetsersättning innebär ökade kostnader för bostadsbidrag med . Sammantaget innebär förslagen att tillförs anslaget för bostadsbidrag. Motionärerna begär avslag på propositionens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken om höjt flerbarnstillägg och höjd inkomstgräns i bostadsbidraget samt förslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen. Även i partimotion 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 16 begärs utökade möjligheter till tillfällig föräldrapenning vid kontakter med förskola, skola och socialtjänst på grund av bl.a. varaktig sjukdom, psykisk ohälsa eller sociala problem hos barnet. m.fl. (KD) föreslår i partimotion 2016/17:3304 yrkandena 12, 13, 32, 37 och 49 att anvisar 2 mer än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än regeringen föreslår med anledning av att motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja flerbarnstillägget. För att behålla jämställdhetsbonusen avsätts . Vidare föreslås i motionen att pensionsrätten för barnår stärks genom att antalet barnår utökas från fyra till fem och att jämförelseinkomsten under barnåren höjs från . För att finansiera förslagen tillförs till anslaget 1:7. En höjning av det särskilda bidraget för hemmavarande barn föreslås för att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin. Förslaget innebär att , utöver regeringens förslag, tillförs anslaget 1:8. Vidare begärs en höjning av adoptionsbidraget i enlighet med regeringens förslag. Även i kommittémotionerna 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 begärs att pensionsrätten för barnår utökas med och att jämförelseinkomsten i pensionsrätt för barnår höjs. I kommittémotionerna 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 82 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 42 begärs tillkännagivanden om att det särskilda bostadsbidraget för hemmavarande barn bör höjas. En generell välfärd som innefattar alla, ett jämställt föräldraskap och ett beaktande av principen om barnets bästa är grunderna för synen på och målsättningen med den ekonomiska familjepolitiken. En grundläggande strävan inom den ekonomiska familjepolitiken är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift. Det är känt att hushåll med en ensamstående förälder som har flera barn har en utsatt ekonomisk situation; detta gäller särskilt för kvinnor. Vidare har barnhushåll där någon förälder är utrikes född oftare en låg ekonomisk standard. Flera steg för en förbättrad ekonomisk standard har tagits genom den höjning av underhållsstödet som trädde i kraft och höjningen av föräldrapenning på grundnivån . Regler har också införts som ökar drivkrafterna för särlevande föräldrar att reglera underhållsskyldigheten för barn civilrättsligt i stället för att ansöka om underhållsstöd. Detta innebär att framför allt barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard kan få ett betydligt högre underhåll. Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver emellertid fortsatt stöd. Det är därför positivt att regeringen nu föreslår flera åtgärder som är utformade för att komma ekonomiskt utsatta barnfamiljer till del. Utskottet välkomnar förslagen om att höja flerbarnstillägget och att höja inkomstgränsen för bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer. Utskottet noterar att regeringen även aviserar att den avser att höja underhållsstödets belopp för barn som är . Med tanke på att adoptionsbidragets andel av den genomsnittliga kostnaden för en adoption har sjunkit kraftigt ställer sig utskottet också bakom förslaget om en höjning av bidraget från till . Rätten till föräldrapenning är delad lika mellan vårdnadshavarna med möjlighet att använda vardera. Det faktiska uttaget av föräldrapenning är däremot inte jämställt eftersom det är kvinnorna som står för uttaget av merparten av föräldrapenningen. Jämställdhetsbonusen infördes som en stimulansåtgärd för att göra uttaget av föräldrapenning mer jämställt. När jämställdhetsbonusen har utvärderats har det dock visat sig att den inte har haft någon mätbar effekt. Detta innebär att de medel som betalas ut i bonus huvudsakligen går till de föräldrar som ändå skulle ha delat föräldrapenningen mer lika. Dessutom har jämställdhetsbonusen liten påverkan på ett hushålls totala ekonomi, och den är svår för föräldrarna att överblicka och att planera efter. Ett mer jämställt uttag av föräldrapenning är en angelägen målsättning, men utskottet bedömer att det är andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå det. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att behålla jämställdhetsbonusen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 12. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken, lag om upphävande av lagen om jämställdhetsbonus, lag om ändring i inkomstskattelagen och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2016/17:1 punkterna 1–5 inom utgiftsområde 12 och avstyrker motionerna 2016/17:2352 (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3371 (M) yrkande 17, 2016/17:3372 (M) yrkandena 27 och 28, 2016/17:3078 (M) yrkandena 4, 15 och 16, 2016/17:2356 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2896 (SD), 2016/17:2506 (SD) yrkandena 43 i denna del och 44, 2016/17:3351 (SD) yrkande 19, 2016/17:3452 (C), 2016/17:3037 (C) yrkande 14 i denna del, 2016/17:3487 (L) yrkandena 1–5, 2016/17:3193 (L) yrkande 16, 2016/17:3303 (KD) yrkande 5, 2016/17:3304 (KD) yrkandena 12, 13, 32, 37 och 49, 2016/17:3305 (KD) yrkande 82, 2016/17:3346 (KD) yrkandena 5 och 6 och 2016/17:3347 (KD) yrkande 42. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att ta bort de reserverade dagarna i föräldrapenningen och om en handlingsplan mot barnfattigdom. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). Föräldrapenningsförmåner lämnas i två olika former, dels föräldrapenning för vård av barn med anledning av barns födelse eller vid adoption, dels tillfällig föräldrapenning i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda barn eller i samband med att ett barn har avlidit (11 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB). Både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning beräknas utifrån förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Denna fastställs av utifrån den beräknade årliga arbetsinkomsten. Rätt till föräldrapenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete (12 kap. 2 § SFB). Som villkor för rätt till föräldrapenning gäller att föräldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna (12 kap. 12 § SFB). Av dessa lämnas med belopp på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägsta nivå. Föräldrapenning kan tas ut till dess att ett barn avslutat första året i , eller t.o.m. den dagen då barnet fyller . För barn födda från kan sammanlagt sparas t.o.m. den dag då barnet fyller eller när barnet slutar i årskurs 5 i . Övriga dagar måste tas ut . När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar (12 kap. 15 § SFB). En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp, s.k. reserverade dagar. För barn födda eller senare gäller i stället att på sjukpenningnivå är reserverade och inte kan avstås till den andra föräldern. Den som har ensam vårdnad om barnet har rätt till alla . I motion 2016/17:165 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta bort de kvoterade föräldradagarna. Valfriheten bör vara självklar så att familjen utifrån sina behov och önskemål kan välja och planera sin föräldraledighet. (M) begär i motion 2016/17:283 ett tillkännagivande om de öronmärkta dagarna i föräldraförsäkringen. Motionären anser att de öronmärkta dagarna bör avskaffas och anför att föräldraförsäkringen redan är jämställd eftersom det krävs ett aktivt avstående från den ena föräldern för att överlåta dagar till den andra föräldern. I kommittémotion 2016/17:2506 yrkande 13 begär m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att helt avkvotera föräldraförsäkringen och ge tillbaka makten till familjerna. m.fl. (SD) begär i motion 2016/17:2427 ett tillkännagivande om att föräldraledigheten ska delas upp helt efter föräldrarnas önskan. I motion 2016/17:3210 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att reformera föräldraförsäkringen så att familjens sammanlagda disponibla inkomst blir densamma oavsett vilken av föräldrarna som är hemma med barn. Även kostnaderna för en sådan reform bör utredas. Med dagens regelverk finns en risk att det är familjens ekonomi, och inte andra önskemål och behov, som avgör vem av föräldrarna som ska vara föräldraledig. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om en översyn av föräldraförsäkringen utifrån hur regelverket kan bli mer flexibelt och passa föräldrarna bättre. Föräldraförsäkringen ska ge alla föräldrar möjlighet att kombinera arbete med föräldraskap och ta hänsyn till att familjer ser olika ut och att de måste ha frihet att själva bestämma hur de ska fördela föräldradagarna. m.fl. (KD) begär i partimotion 2016/17:3304 yrkandena 1–4 tillkännagivanden om familjepolitiken. I motionen anförs att familjens betydelse för barnen och samhället måste betonas. Familjen är den viktigaste gemenskapen i samhället och behövs för att människor ska kunna växa och må bra. Föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv, särskilt för de barn som riskerar att hamna snett i livet. Föräldrarnas närvaro blir allt mer avgörande mot bakgrund av den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga. Lagar och regelverk på familjepolitikens område måste utgå från barnens behov och rätt till båda sina föräldrar och sitt ursprung genom att alla politiska beslut analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer. Målet för familjepolitiken bör vara att stödja familjen, öka familjens frihet och bidra till en trygg familjeekonomi. För barnens hälsa och utveckling måste även politiken möjliggöra för föräldrarna att få mer tid för barnen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att föräldraförsäkringen inte ska vara tvångskvoterad. Även i kommittémotion 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa kvoteringen i föräldraförsäkringen. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:2865 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta fram en nationell handlingsplan för att alla barn ska få en jämlik barndom. I kommittémotion 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till en handlingsplan mot barnfattigdom. Det övergripande syftet med föräldraförsäkringen är att ge båda föräldrarna likvärdiga möjligheter att få ersättning vid förlorad arbetsinkomst när de vårdar barn och på detta sätt underlätta kombinationen av familjeliv och arbetsliv. Utskottet konstaterar att föräldraförsäkringen gör det möjligt för föräldrar att dela på ansvaret för barnens omvårdnad och att vara hemma med sina barn under längre sammanhängande tider. Det är särskilt viktigt att föräldrar tidigt kan etablera god kontakt med sina barn. Det främjar en positiv utveckling, och barnets tillgång till båda sina föräldrar verkar för en fördjupad och harmonisk identitetsutveckling för barnet och främjar barnets mognad och trygghet. Rätten till föräldrapenning är delad lika för vårdnadshavarna, men den faktiska fördelningen av dagar och ledighet är inte jämställd. Dagens sneda fördelning, där kvinnor i allmänhet tar en betydligt större andel av föräldrapenningen än vad män gör, får långtgående konsekvenser. Utöver den påverkan den sneda fördelningen i uttaget har på barnets utveckling, påverkas exempelvis kvinnors situation på arbetsmarknaden negativt. Det icke jämställda föräldrapenninguttaget samvarierar också med en senare snedfördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete. Enligt utskottets mening är detta starka skäl för att en del av föräldrapenningen även fortsättningsvis ska vara reserverad för vardera föräldern. För att förstärka incitamenten för båda föräldrarna att ta ut föräldrapenning och att vara föräldralediga reserverades i föräldraförsäkringen för vardera föräldern. Genom denna reform stärktes också barns rätt till båda sina föräldrar. Det är ännu för tidigt att utvärdera denna förändring, men av de åtgärder som har vidtagits för att få föräldrar att dela mer lika på föräldrapenningdagarna är det införandet av de tidigare reserverade månaderna som har haft tydligast effekt. Utskottet anser att de nuvarande reglerna ger incitament till ett jämställt uttag av föräldrapenning som de lämnar utrymme för föräldrarnas behov av flexibilitet. Mot bakgrund av det sagda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:165 (M), 2016/17:283 (M), 2016/17:2427 (SD), 2016/17:2506 (SD) yrkande 13, 2016/17:3037 (C) yrkande 13, 2016/17:3304 (KD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2016/17:3346 (KD) yrkande 10. Utskottet noterar att regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en bred översyn av föräldraförsäkringen i syfte att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till bl.a. goda uppväxtvillkor för barn (dir. 2016:10). Utredningen har tagit namnet Utredningen om en modern föräldraförsäkring. Principen om barnets bästa och barnets rätt till omvårdnad och kontakt med sina föräldrar är vägledande för utredningen. Utskottet kommer att följa utredningens arbete, som ska slutredovisas . Både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning beräknas utifrån den sjukpenninggrundande inkomsten. Utskottet anser inte att det finns anledning att göra avsteg från den rådande principen att den ersättning som ges baseras på det faktiska inkomstbortfallet i form av utebliven förvärvsinkomst. Därmed avstyrks förslaget i motion 2016/17:3210 (SD) om att se över föräldraförsäkringen så att familjens sammanlagda inkomst skulle bli densamma oavsett vilken av föräldrarna som tar emot föräldrapenning. En grundläggande strävan inom den ekonomiska familjepolitiken är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är därför en prioriterad uppgift. Barnfamiljer med många barn är en förhållandevis stor andel av hushållen med låg ekonomisk standard. Regeringens förslag om att höja flerbarnstillägget för det tredje barnet är därför ett träffsäkert sätt att förbättra dessa hushålls ekonomiska situation. Även förslaget om förstärkning av bostadsbidraget är en träffsäker åtgärd, eftersom många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som tar emot bostadsbidrag. Mot bakgrund av att barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver fortsatt stöd och att den omfördelande profilen i familjepolitiken behöver förstärkas finns det anledning för utskottet att även fortsättningsvis följa utvecklingen för denna grupp. Utskottet konstaterar att eftersom barnfamiljernas inkomster i huvudsak kommer från förvärvsarbete har konjunkturläget stor betydelse för hushållens försörjningsmöjligheter. Lösningarna på dessa problem finns dock inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden, som arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt samhällsekonomin i stort. Utskottet finner inte nu skäl att ta initiativ till handlingsplaner om barnfattigdom och om en jämlik barndom för alla barn. Motionerna 2016/17:2865 (S) och 2016/17:1198 (V) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en inkomstprövning av barnbidraget och frivilligt barnbidrag. Jämför reservation 5 (SD). Barnbidraget uppgår till och betalas ut t.o.m. det kvartal då barnet fyller (15 kap. 3 och 4 §§ SFB). Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet och för det fjärde barnet. För varje ytterligare barn lämnas flerbarnstillägg med . Förlängt barnbidrag betalas ut med fr.o.m. kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan motsvarande utbildning, t.ex. grundsärskolan. Denna förmån betalas ut t.o.m. den månad då barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. I motion 2016/17:716 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ändra namnet på bidraget till gymnasiesärskolans elever från förlängt barnbidrag till ett namn som lämpar sig för gymnasiesärskolans ungdomar. och (båda SD) begär i motion 2016/17:2491 yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att göra barnbidraget frivilligt. Varje förälder skulle då själv få välja om han eller hon vill fortsätta att ta emot bidraget. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur många familjer som kan antas avstå från barnbidraget efter en reform med frivilligt barnbidrag och hur stora besparingar detta skulle innebära för staten. I motion 2016/17:3410 begär och (båda SD) ett tillkännagivande om att utreda följderna av att ta bort det generella flerbarnstillägget och se över hur resurserna bättre kan komma resurssvaga barnfamiljer till del. I motion 2016/17:2400 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en inkomstprövning av barnbidraget. Motionären anser att barnbidraget bör ses över och betalas ut som ett grundarvode på per barn med möjlighet till högre bidrag. De allmänna barnbidragen utgör en i den svenska familjepolitiken. Barnbidragsförmånerna allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg bidrar till att uppfylla målet att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Enligt utskottet är det nuvarande barnbidragssystemet väl fungerande. Det har hög legitimitet och uppfattas som rättvist. Administrationskostnaden är låg, och risken för felaktigt utnyttjande är liten. Barnfamiljernas ekonomi har förbättrats bl.a. genom flera höjningar av barnbidraget och flerbarnstillägget. Genom regeringens förslag om att höja flerbarnstillägget för det tredje barnet tas nu ytterligare ett steg. Mot bakgrund av detta finner utskottet ingen anledning att utreda en inkomstprövning av barnbidraget, att göra barnbidraget frivilligt eller att ta bort det generella flerbarnstillägget. Motionerna 2016/17:2400 (SD), 2016/17:2491 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3410 (SD) avstyrks därmed. Den som går i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag. I gymnasiesärskolan kan eleven som längst gå t.o.m. vårterminen det år då han eller hon fyller . Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för att en person som har uppnått myndighetsåldern kan uppleva det som besvärande att få ett bidrag som benämns förlängt barnbidrag. Utskottet har inte något att invända mot att bidraget byter namn. Utskottet noterar dock att (SOU 2013:52) har föreslagit att den som omfattas av rätten till förlängt barnbidrag i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser inte att det finns skäl för att föregripa regeringens pågående arbete. Motion 2016/17:716 (M) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa ett sörjandestöd, en jämställdhetsbonus för vab-dagar och om att återinföra kontaktdagar. Vidare avslås motionsyrkanden om möjligheterna att låta fler ta del av föräldraförsäkringen, att förlänga SGI-skyddet till och att döpa om lägstanivådagar till garantidagar och tillåta att de används under hela föräldraledigheten. Jämför reservationerna 6 (M), 7 (SD), 8 (C) och 9 (KD). Tillfällig föräldrapenning betalas ut till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn som är och i vissa fall även vid vård av barn över denna ålder (s.k. vab-dagar). Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under högst tio s.k. pappadagar i samband med ett barns födelse eller adoption. Vidare kan tillfällig föräldrapenning betalas ut i samband med att ett barn har avlidit (13 kap. 2 § SFB).