bet · H301UU19 · 2016-06-07 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden föreslår att lägger regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår alla motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 6 reservationer (M, SD, V, L, KD). Skrivelse 2015/16:114 Strategisk exportkontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Fyra yrkanden i följdmotioner. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Internationell samverkan om exportkontroll av krigsmateriel Försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv 1.Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (V) 2.Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (L) 3.Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (KD) 4.Internationell samverkan om exportkontroll av krigsmateriel, punkt 2 (M) 5.Försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv, punkt 3 (SD) 6.Försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv, punkt 3 – motiveringen (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkande som avslås av utskottet i förslagspunkt 5 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2248 av m.fl. (FP), 2015/16:2785 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:3371 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2015/16:3384 av m.fl. (KD). Reservation 1 (V) Reservation 2 (L) Reservation 3 (KD) Internationell samverkan om exportkontroll av krigsmateriel 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 4 (M) Försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) – motiveringen Skrivelse 2015/16:114 lägger skrivelse 2015/16:114 till handlingarna. 2015/16:1503 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:114 Strategisk exportkontroll 2015 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och två följdmotioner som lämnats in med anledning av skrivelsen samt motioner om strategisk exportkontroll från den allmänna motionstiden /16. har bytt namn till Liberalerna. I regeringens skrivelse 2015/16:114 redogörs för den svenska exportkontrollpolitiken i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export som har förekommit . Därutöver beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om utformningen av en ny krigsmateriellagstiftning m.m. Jämför reservationerna 1 (V), 2 (L) och 3 (KD). I kommittémotion 2015/16:2248 av m.fl. (FP) anförs att den kommande propositionen om en ny krigsmateriellagstiftning inte bör inbegripa en skärpning av lagstiftningen när det gäller export av krigsmateriel till länder som befinner sig i, eller löper risk att hamna i, en väpnad konflikt. I kommittémotion 2015/16:2785 av m.fl. (FP) om skärpta åtgärder mot vapenbrott och vapensmuggling yrkande 6 framhålls att en analys bör göras av huruvida det föreligger ett behov av att förtydliga krigsmateriellagen för att motverka den grova form av brottslighet som olovlig utförsel av vapen är, mot bakgrund av att krigsmateriellagen gör vissa hänvisningar till vapenlagen när det gäller införsel av vapen men inte när det gäller utförsel av vapen. I kommittémotion 2015/16:3371 av m.fl. (V) anges i yrkande 1 att regeringen senast /17 bör återkomma till med ett förslag på nytt regelverk för svensk vapenexport. I yrkande 2 anförs att inom EU bör verka för att unionen inför ett vapenembargo mot . I yrkande 3 föreslås att bör införa ett nationellt vapenembargo mot . I kommittémotion 2015/16:3384 av m.fl. (KD) betonas vikten av att regeringen före utgången av 2016 till lägger fram ett förslag till ny lagstiftning som ligger i linje med de förslag som presenterades i utredningen exportkontroll av krigsmateriel. Utskottet påminner om tillkännagivande i betänkande 2010/11:UU3 om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Utskottet påminner härvidlag vidare om att den tidigare regeringen beslutade om ett utredningsdirektiv (dir. 2012:50) och om att sammankalla en parlamentarisk kommitté med representanter från samtliga riksdagspartier. I uppdraget ingick att utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den. Det huvudsakliga syftet med utredningen var att lämna förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater och därtill hörande delfrågor. Därutöver ingick i uppdraget att utreda frågan om ett effektivare sanktionssystem i krigsmateriellagen och i lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd. Den sistnämnda frågan har den s.k. () behandlat i ett delbetänkande (SOU 2014:83) som redovisades . Utskottet konstaterar att överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2015:72) till regeringen. Kommittén föreslår flera åtgärder för att öka öppenheten och transparensen inom exportkontrollen. Kommittén föreslår även att det antas en ny lag om krigsmateriel där det framgår att tillståndsprövningen utgår från en helhetsbedömning om inte någon internationell förpliktelse medför att tillstånd inte får lämnas, och där det vidare framgår att de internationella förpliktelser som tagit på sig inverkar på prövningen. Vidare anges i kommitténs förslag att det av lagtexten ska framgå att tillståndsprövningen ska fästa avseende på den mottagande statens demokratiska status, dess respekt för mänskliga fri- och rättigheter och i vad mån staten befinner sig i väpnad konflikt eller riskerar att hamna i en sådan. Förslagen till förändringar i lagtexten anses kunna genomföras utan att exportkontrollregelverkets nuvarande struktur förändras, dvs. krigsmateriellagen ska enligt förslaget även i fortsättningen ange tillståndsprövningens inriktning medan de generella principer och kriterier som ska beaktas vid prövningen återges i särskilda riktlinjer. När det gäller regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport, som beslutats av , föreslår ett antal förändringar. Det föreslås att riktlinjerna uppdateras för att införliva internationella förpliktelser och åtaganden inom exportkontrollområdet, bl.a. EU:s gemensamma ståndpunkt för vapenexport (2008/944/Gusp) och . Det föreslås vidare bl.a. att ett demokratikriterium införs som ska komplettera de nuvarande villkorliga hindren för krigsmaterielexport och därmed utgöra ett centralt villkor vid tillståndsprövningen. Bedömningen av huruvida en stat kan betraktas som en demokrati ska enligt förslaget beakta både formella (demokratiska institutioner) och reella (institutionernas funktionssätt) aspekter. Vidare föreslås bl.a. att riktlinjerna skärps när det gäller det villkorliga hindret i fråga om mänskliga rättigheter, att det villkorliga hindret i fråga om väpnade konflikter består och att det i riktlinjerna ska tydliggöras att politiken för global utveckling (PGU) ska beaktas vid tillståndsprövningen. Det föreslås också att följdleveranser ska avgränsas på visst sätt. Utskottet kan konstatera att betänkanden sändes ut till ett hundratal remissinstanser, varav ett 60-tal kommit in med synpunkter vid remisstidens slut . Utskottet kan vidare konstatera att remissförslagen har sammanställts och analyserats av och att ett lagstiftningsarbete har inletts i syfte att utforma ett förslag till en skärpning av exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Enligt uppgift från är det regeringens ambition att lägga en proposition i ärendet till . När det gäller yrkanden om vapenembargo mot vill utskottet i tillägg till ovanstående anföra följande. Enligt krigsmateriellagen får krigsmateriel exporteras endast om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Enligt regeringens gällande riktlinjer för krigsmaterielexport, som beslutats av , ska () i tillståndsprövningen göra en helhetsbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter med utgångspunkt i nämnda principer. Vidare beaktas i tillståndsprövningen kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och som förbundit sig att följa. Riktlinjerna gör en åtskillnad mellan s.k. ovillkorliga och villkorliga hinder. De ovillkorliga hindren är hinder som förbjuder export. Ett beslut av , av EU eller av om ett vapenembargo är ett ovillkorligt hinder mot svensk krigsmaterielexport. Övriga utrikespolitiska hinder som följer av riktlinjerna består av de s.k. villkorliga hindren. Ett sådant hinder föreligger om det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter i den mottagande staten, om staten har väpnade inre oroligheter eller befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat eller om det föreligger en sådan risk. I sådana fall föreskriver riktlinjerna att tillstånd inte bör beviljas. Som nämnts ovan gör ISP en totalbedömning av alla omständigheter som är betydelsefulla för ärendet. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:2248 (FP), motion 2015/16:2785 (FP) yrkande 6, motion 2015/16:3371 (V) yrkandena 1–3 och motion 2015/16:3384 (KD). Internationell samverkan om exportkontroll av krigsmateriel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om internationell samverkan när det gäller handeln med konventionella vapen. Jämför reservation 4 (M). I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 27 anges bl.a. vikten av ett universellt, juridiskt bindande fördrag som globalt stärker kontrollen av handeln med konventionella vapen. Vidare poängteras bl.a. att det behövs ökade krav på världens länder när det gäller att upprätthålla effektiva exportkontrollsystem. antog det internationella vapenhandelsfördraget. hade 130 länder undertecknat fördraget och 80 länder hade ratificerat det. beslutade i betänkande 2013/14:UU8 om anslutning till . trädde fördraget i kraft, vilket välkomnades av utskottet i betänkande 2014/15:UU11. Utskottet välkomnar att ikraftträdandet av vapenhandelsfördraget innebär att ett internationellt bindande instrument har tillkommit med krav på dess statsparter att upprätthålla en effektiv nationell kontroll över den internationella handeln med försvarsmateriel och normer för vad denna kontroll ska innefatta. Utskottet konstaterar att det första statspartsmötet för vapenhandelsfördraget hölls i . Utskottet konstaterar vidare att statspartsmöten förutses äga rum och att ett sekretariat för fördraget är under upprättande i . Utskottet välkomnar att bidrog till arbetet med fördragets genomförande genom att samordna det internationella arbetet med utarbetande av rapporteringsmallar för fördraget. Liksom i betänkande 2014/15:UU11 välkomnar utskottet dels att regeringen fäster stor vikt vid en bred anslutning till och ett effektivt genomförande av vapenhandelsfördraget, dels att även i fortsättningen har för avsikt att delta aktivt i arbetet med att förverkliga fördragets målsättningar. Utskottet delar regeringens bedömning att ett universellt, juridiskt bindande fördrag som globalt stärker kontrollen av handeln med konventionella vapen är en effektiv väg att komma till rätta med den gränsöverskridande illegala vapenhandel som på många håll i världen föder väpnat våld och väpnade konflikter som leder till instabilitet på regional eller nationell nivå samt orsakar ett omfattande humanitärt lidande och försvårar eller omintetgör ekonomisk utveckling. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att för bidrog till den FN-fond som inrättats för samarbete om vapenreglering för bl.a. projekt till stöd för genomförande av vapenhandelsfördraget. I detta sammanhang ser utskottet även positivt på att EU:s medlemsstater gjorde betydande ansträngningar för att i dialog med andra länder och regionala grupperingar främja en universell anslutning till fördraget. Utskottet konstaterar att EU:s treåriga program för att stödja andra länders genomförande av vapenhandelsfördraget och därmed deras möjlighet att tillträda fördraget har mött betydande intresse. Utskottet har i tidigare betänkanden framhållit vikten av att motverka en okontrollerad spridning av små och lätta vapen (Small Arms and Light Weapons, SALW) mot bakgrund av att inga andra typer av vapen orsakar fler dödsoffer och mer lidande än de små och lätta vapen som används i lokala och regionala konflikter, inte minst i utvecklingsländerna. Utskottet konstaterar att arbetet inom ramen för FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med små och lätta vapen, i och med ikraftträdandet av , kommer att kunna utgå ifrån en bättre kontroll av den internationella handeln och koncentreras på åtgärder på nationell nivå för att bekämpa den illegala spridningen av små och lätta vapen. Utskottet konstaterar vidare att det inom ramen för det s.k. Wassenaar-arrangemanget finns en rapporteringsskyldighet för handeln med små och lätta vapen. Utskottet konstaterar också att det nu finns en möjlighet att frivilligt rapportera om handel med även små och lätta vapen till FN:s register om handel med konventionella vapensystem. Utskottet upprepar avslutningsvis sin uppfattning att även i fortsättningen ska verka för att varje land ska inrätta och genomföra en ansvarsfull exportpolitik med heltäckande lagar och regler. Målet är att alla länder ska ha effektiva system för att kontrollera tillverkare, säljare, köpare, agenter och förmedlare av små och lätta vapen. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:2971 (M) yrkande 27. Försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om försvarsexportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (V). I kommittémotion 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 7 anges att ska ha en egen fungerande försvarsindustri. I motionen anges att bevarandet av som ett alliansfritt land förutsätter en nationell försvarsindustri som garanterar en stabil och god tillgång till försvarsmateriel och bidrar till utvecklingen av ny materiel. Det anförs att en regelbaserad export av krigsmateriel är viktigt för att en nationell försvarsindustri på egen hand kan kunna ge ett tillräckligt bidrag till utvecklingen av ny materiel. I regeringens skrivelse refereras till grunderna för säkerhetspolitik. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. säkerhets- och försvarssamarbeten utvecklas tillsammans med , de övriga nordiska länderna och de baltiska staterna, samt inom ramen för EU, FN, Organisationen för samarbete och säkerhet i (), Natos partnerskap och den transatlantiska länken. I detta sammanhang påminner utskottet om att i betänkande 2014/15:UFöU5 välkomnat att en expertrapport tas fram som utifrån ett fristående perspektiv analyserar och redogör för innebörden av olika former av samarbeten respektive medlemskap med länder och i organisationer, samt dessas för- och nackdelar inom det försvars- och säkerhetspolitiska området, och . Analysen ska inte utvärdera den militära alliansfriheten. Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen om att försvaret är en nationell angelägenhet och att EU-medlemsstaternas val av säkerhetspolitisk lösning återspeglas i materielförsörjningen, t.ex. när det gäller synen på försörjningstrygghet och upprätthållandet av strategiska kompetenser för militära förmågor. Det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör därför beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. I detta sammanhang ska också möjligheten att upprätthålla den transatlantiska länken beaktas. Utskottet konstaterar att den tekniska och ekonomiska utvecklingen på krigsmaterielområdet har inneburit att både och våra samarbetsländer är ömsesidigt beroende av leveranser av materiel som är tillverkade i andra länder. En internationellt konkurrenskraftig teknologinivå bidrar till att förblir ett intressant land för det internationella samarbetet. Det medför också bättre möjligheter för att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet. Detta gäller främst inom EU men även i ett bredare internationellt sammanhang. Vikten av en förmåga till praktisk militär samverkan (interoperabilitet) med andra länder och organisationer är centralt för såväl engagemang i internationell krishantering som våra utvecklade samarbeten i närområdet. Mot denna bakgrund delar utskottet regeringens ståndpunkt att det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer. Samarbeten kring multilaterala ramverk ger förbättrat resursutnyttjande ur ett europeiskt perspektiv och en mer harmoniserad och förbättrad europeisk och transatlantisk samverkansförmåga. Utskottet framhåller att deltagande i bilaterala och multilaterala materielsamarbeten tydligt bör bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga på ett kostnadseffektivt sätt. I detta sammanhang framhåller utskottet att Europeiska försvarsbyrån () och Nato/Partnerskap för fred-samarbetet är centrala tillsammans med sexnationsinitiativet mellan de sex stora försvarsindustrierna i (FA/LoI-samarbetet) och det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco). När det gäller export av krigsmateriel konstaterar utskottet, vilket också angetts på annan plats i betänkandet, att det svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt av regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport, vilka har beslutats av . Enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen får krigsmateriel endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Vid tillståndsprövningen ska även rådets gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel tillämpas. Vidare ska tillämpas inom ramen för den svenska tillståndsprövningen. ISP har som fristående myndighet till uppgift att självständigt pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket i dess helhet. Som tidigare nämnts överlämnade den parlamentariskt sammansatta sitt slutbetänkande till regeringen . Det huvudsakliga syftet med utredningen var att lämna förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater och därtill hörande delfrågor, inklusive konsekvenserna om exportkontrollen skärps gentemot icke-demokratiska stater. Utskottet konstaterar att det i utredningen anges att skärpt exportkontroll kommer att få konsekvenser för den svenska krigsmaterielexporten, att en förväntad minskning av exportvolymen generellt sett leder till att de svenska företagens konkurrensförutsättningar försämras jämfört med företag från andra stater och att en minskad export torde medföra att kostnaderna för Försvarsmaktens materielförsörjning ökar. Vidare anges att det kan bli svårare att behålla försvarsindustriell spetskompetens i och att minskade exportintäkter kommer att innebära att försvarsindustriföretagen kommer att få mindre resurser att avsätta för forskning och utveckling. Slutligen anges att ett mer restriktivt exportkontrollregelverk generellt torde medföra att blir en mindre intressant samarbetspartner. Kommitténs förslag redogörs i övrigt för på annan plats i detta betänkande. Utskottet konstaterar återigen att ett lagstiftningsarbete har inletts i i syfte att utforma ett förslag till en skärpning av exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater, och att regeringens ambition, enligt uppgift från , är att lägga en proposition i ärendet till . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:3125 (SD) yrkande 7. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i en motion som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att det yrkande som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuellt för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionen. Skrivelse 2015/16:114 läggs till handlingarna. Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3371 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2015/16:2248 av m.fl. (FP), 2015/16:2785 av m.fl. (FP) yrkande 6 och 2015/16:3384 av m.fl. (KD). vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning och ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara en sådan röst. För att kunna vara en röst för mänskliga rättigheter, nedrustning, fred och jämställdhet med trovärdighet krävs att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. är en av världens största vapenexportörer och exporten har nästan fyrdubblats . Bland köparna återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Dubbelmoralen i svensk vapenexport visade sig inte minst under de folkliga protesterna i och . Folket krävde frihet, demokrati och social rättvisa som levererade vapen till dessa auktoritära regimer. Behovet av grundläggande reformering av krigsmateriellagstiftningen har dessutom understrukits av Saudiaffären och Projekt , där det avslöjats att den dåvarande borgerliga regeringen gett sitt godkännande till att () inlett ett samarbete med med syftet att bistå saudierna i byggandet av en fabrik för antitankvapen. regelverk för export av krigsmateriel behöver förändras i grunden och mål är tydligt – vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar vi att vapenexport helt ska avvecklas. Den nuvarande svenska krigsmaterielexportlagstiftningen vilar formellt på grundprincipen att export av krigsmateriel är förbjudet, men att dispenser kan ges. Detta kryphål har genererat mycket kritik och en parlamentarisk utredning tillsattes 2012 med uppdraget att se över hur kan stärka exportkontrollen till icke-demokratier. Utredningen presenterade sina slutsatser . Förslagen bereds nu på . Eftersom beredningen pågår avstår från att lägga konkreta förslag på regelförändringar. inväntar regeringens förslag. För är nedrustning, demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna centrala mål för den svenska utrikespolitiken. Den svenska vapenexporten – med gällande regelverk – strider mot samtliga dessa mål. För oss är målen inte förenliga med att exportera vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, krigförande stater eller diktaturer. Det är viktigt att det inte finns några möjligheter till undantag eller kryphål i lagstiftningen. vill att ger regeringen ett tydligt uppdrag att återkomma till med regelförändringar för att förhindra att frågan dras i långbänk och försenas ytterligare.