bet · H301MJU18 · 2016-06-10 00:00:00 — 2014/15:99) föreslog regeringen att Kemikalieinspektionens anslag skulle ökas med ytterligare för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. I detta ingår bl.a. att intensifiera arbetet med att få bort farliga ämnen från miljön, och nationella begränsningar av farliga ämnen är prioriterat. ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) framgår att regeringen vill stärka genomförandet av miljöpolitiken och ta avgörande steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Arbetet för en giftfri miljö ska prioriteras. Regeringen avser därför att kraftigt förstärka de anslag som är viktigast för att uppnå detta. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) föreslår regeringen att Kemikalieinspektionens anslag ökas med ytterligare . Anslaget får bl.a. användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag. Som framgår av redovisningen ovan är arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag främst inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa, med särskilt fokus på skolor, förskolor och andra miljöer, inklusive utomhusmiljöer, där barn vistas. Utskottet delar regeringens syn att detta är ett prioriterat område eftersom barn och ungdomar är särskilt utsatta för exponering av kemikalier. Utskottet konstaterar att har tagit fram kriterier för kemikaliekrav som kan användas vid offentlig upphandling i förskolan, inklusive ett utbildningsmaterial riktat till upphandlare och personal i förskolan, och att dessa finns tillgängliga på webbplats. Kemikalieinspektionen har även fått i uppdrag att sprida information om vägledningen bland landets kommuner och landsting. Utskottet tycker att det är positivt att det pågår en diskussion om att utveckla upphandlingskriterierna till andra miljöer där barn kan utsättas för farliga kemikalier. Det är glädjande att många kommuner arbetar med en giftfri förskola och att deltagandet i kommunnätverket miljö är högt. Upphandlingskriterierna och kommunnätverket är värdefulla kompetensstöd för kommunerna i deras arbete för en giftfri miljö. Utskottet konstaterar att det pågår olika initiativ på både nationell nivå och EU-nivå för att skärpa regelverk kring textilier, byggprodukter, utfasning av farliga och allergiframkallande ämnen och läkemedelsrester i avloppsvatten. Utskottet delar regeringens syn att barn och vuxna inte ska behöva oroa sig för att t.ex. kläder eller livsmedel ska innehålla farliga ämnen. Det är därför angeläget att regeringen fortsätter att genomföra handlingsplanen för en giftfri vardag. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:575 (S), 2015/16:577 (S), 2015/16:1586 (MP) yrkandena 1–3, 2015/16:1935 (KD) yrkande 14 och 2015/16:2370 (C) yrkande 8 i denna del avstyrks med det anförda. Motionerna 2015/16:278 (V) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2370 (C) yrkande 8 i denna del och 2015/16:2980 (KD) yrkande 9 föreslås lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekonomiska styrmedel i kemikaliepolitiken och för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Jämför reservationerna 5 (M, C, L, KD) och 6 (M). I kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 9 framhålls att ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken kan användas för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet kan vara ett bra verktyg för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper och bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Även i kommittémotion 2015/16:2606 av m.fl. (M) yrkande 8 lyfts frågan om ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken. För att minska användningen av farliga ämnen och skapa incitament att substituera farliga ämnen med mindre farliga ämnen krävs ekonomiska styrmedel. Ekonomiska styrmedel är ett sätt att uppnå detta i de fall där förbud inte är en lämplig åtgärd, och är ett viktigt steg mot miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Vad som är viktigt i diskussionen om ekonomiska styrmedel är att de måste ge tydliga miljömässiga förbättringar. En eventuell svensk kemikalieskatt bör endast införas om detta leder närmare miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En eventuell svensk skatt på kemikalier bör utformas på ett sådant sätt att den inte slår undan benen för svenska företag och skapar färre arbetstillfällen. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har behandlat ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken vid tidigare tillfällen, bl.a. i betänkande 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitiken. I betänkandet framgår att Kemikalieinspektionen har tagit fram rapporten kan ekonomiska styrmedel komplettera regleringar inom kemikalieområdet? (rapport nr 1/2013) och att den enligt den förra regeringen var ett första steg i analysen om användningen av ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken som ett kostnadseffektivt sätt att nå målen på miljöområdet. Mot denna bakgrund tillsattes en utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier (, dir. 2013:127). överlämnade sitt betänkande Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30) till regeringen . Utredningen har haft i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och, om behov av sådana styrmedel bedöms finnas, föreslå vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Huvudmotivet för dessa ekonomiska styrmedel ska vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Utredningen har valt att ta fram förslag som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö. Studier har visat att vanliga källor till farliga ämnen i människors hemmiljö är flamskyddsmedel i elektronik samt ftalater i golv och andra byggvaror som innehåller polymerer av vinylklorid (PVC). Utredningen har tagit fram förslag på två punktskatter. Det ena förslaget är en skatt på viss elektronik (bl.a. diskmaskiner, kylar och frysar, datorer och mobiltelefoner), och det andra förslaget är en skatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av PVC. Betänkandet har remissbehandlats, och pågår arbete med skatterna inom . Den exakta utformningen av skatterna, inklusive skattenivåerna, är inte klar . skickades en kompletterande promemoria ut på remiss med förslag på ändringar av utredningens förslag. Remissynpunkterna på övriga delar av betänkandet och eventuella ändringar med anledning av dessa kommer att behandlas i en kommande lagrådsremiss. Enligt information från kommer förslag om kemikalieskatter att läggas i budgetpropositionen , och de beräknas träda i kraft . I finansminister svar på interpellation 2015/16:545 Införande av kemikalieskatt anförde ministern att det kemikalieskatteförslag som regeringen kommer att lämna kommer att bidra till miljönyttan genom att varor som innehåller ämnen med negativ inverkan på vår hälsa beskattas. Det bedöms innebära att miljö- och hälsomässigt bättre produkter relativt sett blir billigare än produkter som är miljö- och hälsomässigt sämre. På så sätt underlättas för konsumenter att välja de ur miljö- och hälsosynpunkt bästa produkterna och gynnas de företag som väljer ämnen som har så liten negativ påverkan som möjligt. I Kemikalieinspektionens uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö 2015–2017 framgår att myndigheten i sitt arbete ska lägga fram förslag om styrmedel, inklusive ekonomiska, när de identifierar ett behov av detta. Ett exempel där Kemikalieinspektionen gjort detta är i uppdraget om förslag till åtgärder på textilområdet. I rapporten ämnen i textil – förslag till riskhanterande åtgärder (rapport 9/15) föreslår Kemikalieinspektionen bl.a. att regeringen ska överväga en utredning av punktskatter på kläder och hemtextilier men att erfarenheter från först ska avvaktas. Regeringen har även aviserat ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) att en utredning ska tillsättas som ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om skattens effektivitet samt styrande effekt på hälsa och miljö kan öka. Utredningsdirektiven bereds för tillfället inom . har i sitt betänkande tagit fram två skatteförslag som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö. Utskottet noterar att regeringen har gått vidare med dessa förslag och avser att lägga fram dem i budgetpropositionen . I avvaktan på pågående arbete bör motionerna 2015/16:1362 (C) yrkande 9 och 2015/16:2606 (M) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder med anledning av (2015:05), om överprövning av beslut från EU:s miljömyndigheter, om ömsesidigt erkännande av bekämpningsmedel och om förutsättningar för träimpregnerings-preparat. Jämför reservationerna 7 (M, SD) och 8 (C). I motion 2015/16:299 av (M) framhålls att man ska arbeta vidare med de förslag som har framfört i sin årsrapport (2015:05). Motionären lyfter speciellt fram behovet av harmonisering mellan länderna vid godkännande av växtskyddsmedel inom norra zonen och i vissa fall hela EU och betydelsen av att hitta långsiktiga och rimliga lösningar för prövning och godkännande av allmänkemikalier och låggiftiga ämnen som växtskyddsmedel. Motionären tar även upp betydelsen av samordning mellan berörda myndigheter vid utformandet av vägledningar för prövning och tillsyn vid användningen av växtskyddsmedel, främst kopplat till skyddet av vatten, och behovet av bredare analyser där såväl företags- och samhällsekonomiska som miljö- och hälsomässiga konsekvenser tas fram. I kommittémotion 2015/16:2606 av m.fl. (M) yrkande 6 lyfts överprövning av beslut från EU:s miljömyndigheter fram. I stället för att överpröva redan tagna beslut av andra kvalificerade myndigheter bör fokus ligga på att ta fram nya förslag på ämnen till Reachs kandidatlista. Med en ordning där samtliga beslut som fattats av andra EU-länders miljömyndigheter överprövas i får vi en situation där handläggningstider för exempelvis nya växtskydds- och bekämpningsmedel blir orimligt långa. Det är inte ett resurseffektivt förfarande utan en ordning som riskerar att försvåra verksamheter där växtskyddsmedel används, t.ex. inom jordbrukssektorn. I motion 2015/16:3394 av m.fl. (C) vill motionärerna utreda förändringar av regelverk som innebär att ömsesidigt erkännande ska användas som huvudprincip, men med möjlighet att tillämpa särskilda nationella regler om det finns synnerliga miljöskäl med risk för miljön och människors hälsa. Det är möjligt att nyttja principen om ömsesidigt erkännande enligt biocidförordningen, vilket också stärker möjligheten att ställa hårdare miljökrav i förhållande till övriga medlemsstater. Ömsesidigt erkännande minimerar onödig administration av ett enskilt erkännande. Det leder även till snabbare processer, en bättre fungerande inre marknad samt jämlika konkurrensvillkor mellan olika länder. För att påskynda processerna och i högre grad verka för en harmonisering av EU:s gemensamma kemikalielagstiftning föreslår att man utreder förändringar av regelverk som innebär att ömsesidigt erkännande ska användas som huvudprincip, men med möjlighet att tillämpa särskilda nationella regler om det finns synnerliga miljöskäl med risk för miljön och människors hälsa. ska fortsätta att vara ett miljöföredöme, men med färre administrativa hinder. Även kommittémotion 2015/16:3395 av m.fl. (M) tar upp principen om ömsesidigt erkännande och framhåller att man i större utsträckning bör använda sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel i andra medlemsstater, i syfte att skapa mer konkurrensneutrala förutsättningar för svenskt jordbruk. Inom EU bedöms verksamma ämnen i växtskyddsmedel gemensamt; det är en del i arbetet för att harmonisera kemikalieregelverket inom medlemsländerna. Ansvariga myndigheter inom EU samarbetar för att göra riskbedömningar av de ämnen som förts fram av industrin. Ansvarig myndighet i har dock valt att inte acceptera utvärderingar som gjorts av en annan medlemsstat, s.k. ömsesidigt erkännande. Det innebär att växtskyddsmedel som är viktiga för jordbrukets produktion och får användas i andra länder i många fall inte tillåts i det svenska jordbruket. Motionärerna anser att man, för att stärka jordbrukets konkurrenskraft, i större utsträckning bör tillämpa den gemensamma kemikaliepolitiken genom ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel från andra medlemsstater, vilket även skulle minska administrationen och korta ned handläggningstiderna vid ansökan om produktgodkännande för växtskyddsmedel. Ett ökat samarbete mellan myndigheterna i den norra delen av skulle innebära många fördelar i arbetet med att öka harmoniseringen. I motion 2015/16:1552 av (M) lyfts det fram att regeringen bör avvakta processerna på EU-nivå när det gäller träimpregneringspreparat och verka för långsiktiga och internationellt relevanta spelregler för näringen. Det råder osäkerhet inom impregneringsnäringen om dess framtida förutsättningar. Utöver de processer som pågår på EU-nivå kommer signaler om att eventuellt införa separata beskattningar på nationell nivå. Regeringen bör avvakta processerna på EU-nivå och inte införa separata nationella beskattningar eller regeländringar när det gäller träimpregneringspreparat utan i stället verka för långsiktiga och internationellt relevanta spelregler. behandling och kompletterande uppgifter Godkännande av bekämpningsmedel m.m. Växtskyddsmedel måste vara godkända för att få släppas ut på marknaden och användas i . Även när det gäller biocidprodukter är huvudregeln att produkten måste vara godkänd för att få släppas ut på marknaden och användas. Ansökan om godkännande av växtskyddsmedel och biocidprodukter prövas av Kemikalieinspektionen. Regler om godkännande finns i förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter. Gemensamt för dessa förordningar är att de bygger på försiktighetsprincipen och att en produkt bara får godkännas om det kan säkerställas att den inte innebär någon risk för människors hälsa och miljön. Både när det gäller växtskyddsmedel och biocidprodukter är det möjligt att ansöka om ett s.k. ömsesidigt erkännande av ett godkännande som har meddelats av en annan medlemsstat. Det innebär att den som har fått en produkt godkänd i en medlemsstat kan ansöka om att få godkännandet erkänt i en annan medlemsstat. När det gäller biocidprodukter får varje berörd medlemsstat avslå en ansökan om ömsesidigt erkännande eller anpassa villkoren i ett produktgodkännande om det kan motiveras av bl.a. skyddet av miljön eller människors, djurs eller växters hälsa och liv. Motsvarande regler gäller för växtskyddsmedel, men där gäller reglerna om ömsesidigt erkännande bara godkännanden som har beviljats av medlemsstaterna i samma zon (medlemsstaterna är indelade i tre zoner). En medlemsstat behöver inte erkänna ett produktgodkännande av ett växtskyddsmedel som har beslutats av en annan medlemsstat om den på grund av sina specifika miljö- eller jordbruksförhållanden har underbyggda skäl att anse att den aktuella produkten utgör en oacceptabel risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön. Kemikalieinspektionens beslut går att överklaga till mark- och miljödomstolen. Den som har fått ett avslag på en ansökan om godkännande av ett växtskyddsmedel kan på så sätt få en prövning om Kemikalieinspektionens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt. (dir. 2013:20) tillsattes av den förra regeringen och har utrett möjligheter och hinder för en framtida livskraftig primärproduktion. I sitt slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15), som redovisades , tar man på området villkor och regler upp frågan om växtskydd. Utredningen konstaterar bl.a. att i vissa fall har tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än övriga konkurrentländer och att principen om ömsesidigt erkännande kan tillämpas bättre. Utredningen anser att det är av stor vikt att de möjligheter till förenkling som ömsesidigt erkännande innebär används och att andra medlemsländers godkännandeprocesser accepteras i större utsträckning. Kemikalieinspektionen framför i sitt remissvar (Kemikalieinspektionens dnr 4.2.3.a-H15-03869) till betänkande att de inte helt delar utredningens slutsatser om godkännande av växtskyddsmedel genom ömsesidigt erkännande. De hade bl.a. önskat en mer allsidig analys av de skillnader som förekommer mellan länderna där miljö- och hälsomässiga konsekvenser även tagits i beaktande. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) att deras avsikt är att behandla flera av slutsatser i arbetet med livsmedelsstrategin. Regeringen har aviserat att de kommer att lägga fram en proposition om en nationell livsmedelsstrategi till . Av artikel 82 i förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel följer att ska lägga fram en rapport om bl.a. hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och effekterna av detta på jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft, på människors hälsa och på miljön. Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag för att ändra dessa bestämmelser. Enligt information från Miljö- och är översynen försenad, och kommissionen väntas återkomma till medlemsstaterna. Mot bakgrund av översynen anordnade Miljö- och tillsammans med ett diskussionsmöte för svenska aktörer som ett led i arbetet med att forma en svensk ståndpunkt (skr. 2015/16:169). Landsbygdsministern har i sitt svar på frågorna 2015/16:1052 Skev konkurrens som drabbar svenska lantbrukare, 2015/16:1071 Hot mot svensk lökodling och 2015/16:1109 Växtskyddsmedel i jordbruk och trädgårdsnäringen anfört att effekter på konkurrenskraften blir en viktig del av översynen av växtskyddsmedelsförordningen. Vidare poängterar ministern att ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att uppnå målet med ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet och regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020, vilket bl.a. förutsätter tillgång till effektiva växtskyddsmedel och metoder för ett hållbart växtskydd. Även dåvarande klimat- och miljöministern har framfört att det är angeläget för regeringen att säkerställa goda villkor för jordbruksnäringen (ip. 2015/16:550). Vidare anförde ministern att det är med de ingångarna som regeringen i bred diskussion arbetar med en nationell livsmedelsstrategi. Målsättningen är att ge förutsättningar för att öka produktionen av livsmedel i . Ministern har framhållit att regeringen ser allvarligt på situationen och kommer att återkomma i frågan. I Kemikalieinspektionens årsredovisning framgår att myndigheten deltar i möten och arbetsgrupper på EU-nivå med syftet att harmonisera och effektivisera arbetet med tillståndsprövning av både växtskyddsmedel och biocidprodukter mellan medlemsländerna. fick Kemikalieinspektionen i uppdrag av regeringen att föreslå lösningar som ger förbättrad balans i handläggningen av ärenden om bekämpningsmedelsprodukter. Uppdraget redovisades i rapporten av handläggning av prövningsärenden (Kemikalieinspektionen rapport 5/16). I rapporten beskriver myndigheten bl.a. att de aktivt ska bidra till samordning mellan länderna inom EU för god framförhållning och beredskap inför pågående genomföranden av lagstiftningen och kommande regeländringar, och att de ska öka samverkan med andra myndigheter som bidrar till tillståndsprövningen. Vidare skriver de att beslutade Kemikalieinspektionen om ambitionsnivåer i tillståndsprövningen för växtskyddsmedel, t.ex. vad gäller kommentering av andra länders utvärderingar och att i större utsträckning följa andra länders produktutvärderingar. När det gäller tillgången på växtskyddsmedel anger i sin rapport växtskyddsmedel – en utmaning och (rapport 2015:22) att nedgången av växtskyddsmedel bl.a. beror på att lagstiftningen ställer högre krav, vilket har gjort att vissa växtskyddsmedel har fasats ut från marknaden. Det är inte heller bara antalet godkända produkter som avgör hur väl tillgången på växtskyddsmedel svarar mot behoven. Andra förhållanden är även vilken aktiv substans ett växtskyddsmedel har eller vilken effekt medlet har på en viss skadegörare eller ett visst ogräs. För att utveckla alternativa växtskyddsmedel och metoder krävs det enligt forskning. har arbetat med integrerat växtskydd, däribland med förebyggande åtgärder samt alternativa metoder till kemiska växtskyddsmedel. Regeringen gav även ett uppdrag till Formas att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov inom växtskyddsområdet. Uppdraget redovisades i rapporten för hållbarhet och konkurrenskraft. En slutsats i rapporten är att en ökad investering i svensk växtskyddsforskning krävs för att landet ska kunna säkerställa de viktiga näringarnas konkurrenskraft och en hållbar produktion, och för att uppfylla lagstiftningens krav, uppsatta miljömål och främja människors hälsa. Beredning av rapporten pågår nu inom . När det gäller godkännande av låggiftiga växtskyddsmedel, t.ex. såpor och oljor (s.k. allmänkemikalier och ämnen med låg risk) har det, som en del i översynen av växtskyddsmedelsförordningen, inrättats en tillfällig EU-expertgrupp som bereder frågor om hållbar användning med särskild inriktning på växtskyddsmedel med låg risk. tog initiativ till gruppen för att snabba på arbetet med att göra dessa medel tillgängliga och därigenom öka användningen av dem i integrerat växtskydd. Regeringen har välkomnat initiativet, och Kemikalieinspektionen deltar aktivt i gruppen (skr. 2015/16:169). När det gäller samordning av berörda myndigheter vid utformning av vägledningar för tillsyn av växtskyddsmedel har olika tillsynsprojekt samordnats eller planeras att samordnas. och Kemikalieinspektionen tog initiativ till ett gemensamt tillsynsprojekt om bekämpningsmedel inom jordbruket . Syftet med projektet var att öka kunskapen om integrerat växtskydd hos jordbrukare och kommunens miljöinspektörer, öka möjligheterna till enhetlig och effektiv tillsyn av integrerat växtskydd och följa upp tidigare granskning av växtskyddsmedel och deras användningsvillkor. kommer , och att inleda ett tillsynsprojekt om bekämpningsmedel i växthus och plantskolor tillsammans med kommunernas miljöinspektörer. kommer att fokusera på lagstiftningen inom bekämpningsmedelsområdet samt granskning av växtskyddsmedel och deras användningsvillkor. planerar Havs- och vattenmyndigheten, , och att inleda ett gemensamt tillsynsprojekt om yrkesmässig användning av växtskyddsmedel inom vattenskyddsområden (plan för tillsynsvägledning 2016–2018). En biocidprodukt är en produkt avsedd att förstöra, oskadliggöra, hindra, förhindra verkningarna av eller på annat sätt kontrollera skadliga organismer på annat sätt än genom enbart fysisk eller mekanisk inverkan. Som huvudregel är biocidprodukter de bekämpningsmedel som inte är växtskyddsmedel. Exempel på biocidprodukter är desinfektionsmedel, träskyddsmedel, myggmedel, råttgifter och båtbottenfärger. Förordningen om biocidprodukter (förordning (EU) nr 528/2012) avser utsläppande på marknaden och användning av biocidprodukter som används för att skydda människor, djur, material och varor mot skadliga organismer, som skadedjur och bakterier, genom de verksamma ämnena i biocidprodukten. Denna förordning syftar till att få biocidproduktmarknaden inom EU att fungera bättre och garantera en hög skyddsnivå för människor och miljö.