bet · H301MJU7 · 2016-03-02 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2015/16:45 om tillsyn över transporter av farligt avfall till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt bör ligga på producenterna och tillkännager detta för regeringen. Slutligen föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om avfall och kretslopp. Vissa motionsförslag tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Regeringens skrivelse 2015/16:45 om tillsyn över transporter av farligt avfall. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Transporter av farligt avfall m.m. Efterbehandling av förorenade områden m.m. behandling och kompletterande uppgifter behandling och kompletterande uppgifter behandling och kompletterande uppgifter Motioner som bereds förenklat 1.Efterbehandling av förorenade områden m.m., punkt 3 (SD) 2.Insamlingsansvar för förpackningar m.m., punkt 5 (S, MP, V) 3.Återvinning för hushåll, punkt 6 (M, C, L, KD) 4.Incitament för cirkulär ekonomi, punkt 7 (C, V) 5.Plast i miljöer m.m., punkt 8 (SD) 6.Strandstädning m.m., punkt 9 (M, C, L, KD) 7.Biltvättar, punkt 12 (M) 8.Slaktavfall m.m., punkt 14 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Transporter av farligt avfall m.m. 2015/16:1032 av (S) och 2015/16:1741 av (M) yrkandena 1–3. lägger skrivelse 2015/16:45 till handlingarna. Efterbehandling av förorenade områden m.m. 2015/16:861 av (KD), 2015/16:910 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:2909 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. Reservation 1 (SD) 2015/16:539 av (FP) yrkandena 1 och 2. Insamlingsansvar för förpackningar m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt ska ligga på producenterna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 17 och 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:2719 av (M). Reservation 2 (S, MP, V) 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 18. Reservation 3 (M, C, L, KD) Incitament för cirkulär ekonomi 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 4 (C, V) Plast i miljöer m.m. 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2015/16:818 av och (båda S) yrkande 1 och 2015/16:2162 av och (båda S). Reservation 5 (SD) 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:937 av (C) och 2015/16:1554 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (M, C, L, KD) 2015/16:1158 av (M), 2015/16:1573 av (M) och 2015/16:1959 av (C). 2015/16:443 av m.fl. (S), 2015/16:2596 av m.fl. (M) och 2015/16:3102 av (SD). 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 7 (M) Kompostering och matavfall m.m. 2015/16:936 av (C), 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 2 och 2015/16:3077 av (SD). 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 8 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:45 om tillsyn över transporter av farligt avfall och 34 motioner från den allmänna motionstiden /16 med sammanlagt 46 yrkanden om avfall och kretslopp. har granskat om regeringen och de ansvariga myndigheterna har överblick och en effektiv tillsyn över gränsöverskridande och nationella transporter av farligt avfall. Granskningen har redovisats i rapporten av farligt avfall – fungerar tillsynen? (RiR 2015:10). överlämnade till regeringen . besökte riksrevisor med medarbetare utskottet för att presentera rapporten. Regeringen överlämnade med anledning av rapporten sin skrivelse 2015/16:45 om tillsyn över transporter av farligt avfall till . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Motionerna från den allmänna motionstiden tar upp frågor om bl.a. transporter av farligt avfall, efterbehandling av förorenade områden, producentansvar, cirkulär ekonomi, marint skräp, nedskräpning och pantsystem. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt bör ligga på producenterna. Utskottet avstyrker övriga motioner i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta partinamn till Liberalerna, med förkortningen (L). Syftet med granskning har varit att beskriva och analysera hur systemet för tillsynen över gränsöverskridande och nationella transporter av farligt avfall är utformat och fungerar, samt att belysa brister i olika delar av systemet. Följande frågor har undersökts i rapporten: Finns det brister som begränsar tillsynens och sanktionssystemets effektivitet? Är ansvarsfördelningen ändamålsenlig och resurserna väl utnyttjade? Arbetar myndigheterna effektivt inom ramen för givna resurser? Är data och statistik tillförlitliga? övergripande slutsats är att det finns brister i systemet för tillsyn över transporter av farligt avfall. Dessa brister leder enligt till att systemet inte är tillräckligt effektivt för att säkerställa att lagstiftningen följs. Bristerna handlar bl.a. om att det saknas överblick över avfallet och olaglig verksamhet, att det finns luckor i tillsynen, att arbetssätt är ineffektiva och att sanktionerna troligtvis inte avskräcker oseriösa aktörer. konstaterar att regeringen och myndigheterna har förbättrat delar av systemet, men att det krävs ytterligare åtgärder för att tillsynen över transporter av farligt avfall ska kunna bedrivas effektivt. har lämnat följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör se till att illegala avfallstransporter kartläggs på nationell och regional nivå. I ett sådant arbete bör såväl brottsbekämpande myndigheter som tillsynsmyndigheter involveras. Regeringen bör säkerställa att ett spårbarhetssystem som medger faktisk spårbarhet införs inom rimlig tid. Som ett led i detta bör regeringen överväga att tidigarelägga leveranstiden för uppdrag att ta fram ett förslag till spårbarhetssystem och förbättra statistiken. Regeringen bör besluta om hur länsstyrelsernas tillsynsansvar ska vara organiserat. Regeringen bör utreda om de svenska straffreglerna för otillåtna avfallstransporter behöver ändras. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten av farligt avfall – fungerar tillsynen? (RiR 2015:10) och de åtgärder som regeringen anser vara nödvändiga med anledning av rekommendationer. har i rapporten redovisat sin granskning av om regeringen och de ansvariga myndigheterna har överblick och en effektiv tillsyn över gränsöverskridande och nationella transporter av farligt avfall. granskning har syftat till att beskriva och analysera hur systemet för denna typ av tillsyn är utformat och fungerar samt att belysa vissa brister i de olika delarna av systemet. övergripande slutsats är att det finns vissa brister i systemet för tillsyn över transporter av farligt avfall som leder till att systemet inte är tillräckligt effektivt för att säkerställa att lagstiftningen följs. granskning visar också att regeringen och de berörda myndigheterna har förbättrat delar av systemet, men att det krävs ytterligare åtgärder för att tillsynen över transporter av farligt avfall ska kunna bedrivas effektivt. Transporter av farligt avfall m.m. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2015/16:45 om tillsyn över transporter av farligt avfall till handlingarna och avslår motionsyrkanden om kontroller av och tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. I skrivelsen anger regeringen att den instämmer i sammanfattande bedömning att det finns vissa brister i systemet för tillsyn över transporter av farligt avfall. Regeringen anför vidare att den delar bedömning att tillsynsansvaret över transporter av farligt avfall ska vara tydligt organiserat och fördelat mellan myndigheter på ett sätt som säkerställer att tillsynsverksamheten kan genomföras på ett effektivt sätt. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat om en ändring i miljötillsynsförordningen (2011:13) som tydliggör fördelningen av tillsynsansvaret för gränsöverskridande avfallstransporter enligt EU-förordningen om avfallstransporter (och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av om transport av avfall). Ändringen, som trädde i kraft , innebär att tillsynsansvaret koncentreras till länsstyrelserna i de fem län där de flesta gränsöverskridande avfallstransporter sker via hamnar och gränsövergångar, dvs. länsstyrelserna i , , , och . Dessa länsstyrelser ska i sin tillsyn samverka med andra berörda länsstyrelser samt med , och . Regeringen anger vidare att den ger samma fem länsstyrelser i uppdrag att bl.a. föreslå hur den kompetens som är nödvändig för tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter kan göras tillgänglig för de samverkande myndigheterna dygnet runt. Uppdraget ska genomföras i samråd med , , och och redovisas till Miljö- och . De fem länsstyrelserna ska även kartlägga arten och omfattningen av illegala avfallstransporter inom sina respektive geografiska tillsynsområden. Även denna del av uppdraget ska genomföras i samråd med , , och . Kartläggningarna bör ha lämnats till . Regeringen framhåller vidare att ett effektivt system för spårbarhet och avfallsstatistik är en viktig förutsättning för en väldimensionerad och riskbaserad tillsyn och att den kommer att fortsätta arbeta för att säkerställa att ett välfungerande system för spårbarhet och avfallsstatistik införs inom rimlig tid efter det att slutredovisat sitt uppdrag till regeringen. Regeringen menar dock att området är komplext och att det behövs tid för att hitta de mest effektiva lösningarna för att förbättra statistiken och spårbarheten. Enligt regeringen skulle en tidigareläggning av redovisningsdatumet för uppdrag om förbättrad avfallsstatistik och spårbarhetssystem kunna påverka förslagens kvalitet. Regeringen anger att den kommer att ta hänsyn till iakttagelser i det fortsatta arbetet med att se över de svenska straffreglerna om otillåtna avfallstransporter. Det är enligt regeringen viktigt att sanktionerna är effektiva, proportionerliga, avskräckande och anpassade till överträdelsernas allvar för att få genomslag. I motion 2015/16:1032 av (S) anförs att det bör göras en översyn gällande ökad samverkan och kontroller av misstänkt olagliga avfallstransporter. Motionären anser att den svenska statistiken över hur mycket farligt avfall som uppkommer och behandlas innehåller stora osäkerheter och att möjligheten till tillsyn dygnet runt bör ses över. Enligt motion 2015/16:1741 av (M) yrkande 1 bör regeringen se till att de illegala avfallstransporterna kartläggs. Enligt motionären medför bristen på information om lagliga och illegala avfallsströmmar att förutsättningarna för en riskbaserad tillsyn inte finns på plats. Motionären anger i yrkande 2 att regeringen bör besluta om hur länsstyrelsernas tillsynsansvar för transporter av farligt avfall ska vara organiserat. I yrkande 3 anförs att regeringen bör utreda om de svenska straffreglerna om olagliga avfallstransporter behöver ändras. Enligt och rådets direktiv /98/EG om avfall och om upphävande av vissa direktiv, det s.k. avfallsdirektivet, ska ha system för spårbarhet och registerhållning. I sitt regleringsbrev fick i uppdrag att analysera dagens avfallsflöden och hur de förväntas utvecklas, hur dessa avfallsflöden kan förväntas tas om hand samt hur kapaciteten för olika typer av avfallsbehandling kan förväntas utvecklas. Utifrån denna analys ska myndigheten utveckla avfallsstatistiken och föreslå hur dessa uppgifter kan samlas in och sammanställas kontinuerligt. Vidare ska myndigheten utveckla ett förslag på ett särskilt system för spårbarhet av framför allt farligt avfall. Förslaget ska uppfylla kraven i avfallsdirektivet, särskilt i fråga om spårbarhet enligt artikel 17 och registerhållning enligt artikel 35. Förslagen ska bidra till att det blir enklare att följa flöden och trender inom avfallsområdet, inklusive import och export, att få bättre underlag för tillsyn, att etappmålen om avfall kan följas upp samt som underlag och komplement till den nationella avfallsplanen. ska föra en dialog med berörda instanser och aktörer. Vidare ska myndigheten ha regelbundna avstämningar med (Miljö- och ). delredovisade ett förslag till tänkbar inriktning för den framtida avfallsstatistiken samt hur ett spårbarhetssystem skulle kunna utformas och vad som bör ingå (NV-00316-15). Uppdraget ska slutredovisas . I regeringsuppdraget till i m.fl. om tillsyn över gränsöverskridande transporter av farligt avfall (M2015/03844/Ke) ingår även att redovisa de tillsynsinsatser över gränsöverskridande avfallstransporter som genomförts . Länsstyrelserna ska redovisa tillsynsinsatser och tillsynsinsatser . Som både och regeringen framhåller måste tillsynsansvaret över transporter av farligt avfall vara tydligt organiserat och fördelat mellan myndigheter på ett sätt som säkerställer att tillsynsverksamheten kan genomföras på ett effektivt sätt. Genom de ändringar i miljötillsynsförordningen som redovisats ovan koncentreras tillsynsansvaret till länsstyrelserna i de fem län där de flesta gränsöverskridande avfallstransporter sker via hamnar och gränsövergångar, dvs. länsstyrelserna i , , , och . Dessa länsstyrelser ska i sin tillsyn samverka med andra berörda länsstyrelser samt med , och . Utskottet noterar även de uppdrag som lämnats till berörda länsstyrelser och utgår sammanfattningsvis från att det arbete som pågår kommer att förbättra möjligheterna att säkra en ändamålsenlig och effektiv tillsyn över transporterna av farligt avfall. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2015/16:1032 (S) och 2015/16:1741 (M) yrkandena 1–3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet föreslår vidare att lägger regeringens skrivelse 2015/16:45 om tillsyn över transporter av farligt avfall till handlingarna. Efterbehandling av förorenade områden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om efterbehandling av förorenade områden m.m. Jämför reservation 1 (SD). Enligt kommittémotion 2015/16:2909 av m.fl. (SD) yrkande 1 måste arbetet med att kartlägga och åtgärda förorenade områden ges ökad prioritet, och enligt yrkande 2 ska bostadsbyggande vid sidan av miljönytta kunna vara styrande vid prioritering av sanering av mark. I yrkande 3 anförs att det bör utredas hur sanering av mark kan ske mer effektivt och i yrkande 4 att bör ses över för att öka effektiviteten i arbetet med att sanera förorenade områden. Motionärerna anser att det är grundläggande att den som har orsakat en skada ska bekosta saneringen men att eftersom det ofta är omöjligt att identifiera någon som kan betala så faller ett stort ansvar på staten. Enskilda aktörer som kommer in som ägare av mark i ett skede långt efter att en förorening har ägt rum, och som saknar koppling till tidigare ägare, ska enligt motionärerna inte tvingas ta ansvar för tidigare föroreningar. De anser att staten bör ta ett större ansvar på detta område, både av miljöskäl och för att inte näringslivet ska drabbas på ett orimligt sätt och att regler om förorenarens ansvar bör ses över för att minska osäkerheten och öka effektiviteten i arbetet med att sanera förorenad mark. I motion 2015/16:910 av och (båda M) yrkande 1 anförs att ansvarsfrågan för efterbehandling av förorenade områden bör förtydligas och att regelverket bör ses över. Motionärerna anför att när antog de nationella miljömålen var syftet att miljöarbetet skulle bli mer fokuserat och målinriktat, och att detta är angeläget. De anser därför att det är viktigt att regelverket för kostnadsansvar vid efterbehandling av förorenade områden ses över. I motion 2015/16:539 av (FP) yrkande 1 framhålls att det behövs fortsatta och djupare undersökningar av Kvarntorpsområdet i Kumla. I yrkande 2 anförs vidare att det behövs ekonomiskt statligt stöd för att kunna sanera Kvarntorpsområdet. Motionären anför att enligt geologiska undersökning är Kvarntorpsområdet ett av landets allra mest förorenade områden, med en föroreningssituation som är extremt omfattande i såväl vatten som mark och att kostnaderna för efterbehandling sannolikt kommer att bli högre än vad Kumla kommun kan hantera. Enligt motion 2015/16:861 av (KD) bör en plan för avfalls- och återvinningssystem upprättas för alla energislag, där även förslag på finansiering ingår. Motionären anger att gärna vill se förnybara energikällor för el- och värmeproduktion, men att det inte är säkert att anläggningarna eller kringprodukterna för framställningen av sådan energi är lika hållbara och återvinningsbara. Vidare anförs bl.a. att det inte heller är säkert att efterbehandling av platsen kan göras med så lite påverkan på människor och miljö som möjligt till en kostnad som branscherna själva kan finansiera. behandling och kompletterande uppgifter Av allmänna hänsynsregler framgår att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön (2 kap. 3 § första stycket ). Hänsynsreglerna innebär också att alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet som medfört skada eller olägenhet för miljön har ett ansvar till dess att skadan eller olägenheten har upphört (2 kap. 8 § ). Utgångspunkten är att det är verksamhetsutövaren som är ansvarig för efterbehandling av ett förorenat område, men om det inte finns någon ansvarig verksamhetsutövaren kan ansvaret falla på markägaren. I de fall det inte finns någon sådan ansvarig kan staten i stället besluta om bidrag till efterbehandlingen enligt förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för sådant avhjälpande. Utskottet har tidigare behandlat frågor om efterbehandling av förorenad mark i betänkande 2014/15:MJU8. I betänkandet tog utskottet bl.a. upp frågan om prioritering av områden vid sanering av mark och anförde då följande: Utskottet anser att arbetet med sanering och återställande av förorenad mark är angeläget. En annan angelägen samhällsfråga är bostadsbristen i landet. För att minska bostadsbristen måste bostadsbyggandet öka. Utskottet anser därför att det bör finnas en möjlighet att prioritera upp förorenade områden i riskklass 2 när det gäller beslut om statliga bidrag till efterbehandling, i de fall ett område är betydelsefullt för bostadsbyggande. Bostadsbyggande bör därför, vid sidan av miljönytta, vara en styrande faktor vid prioritering av områden för sanering av mark. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr 2014/15:131). Detta bör ges regeringen till känna I sitt regleringsbrev fick i uppdrag att utreda förutsättningarna och om möjligt föreslå nya finansieringsformer för en kostnadseffektiv efterbehandling av förorenade områden där den ansvarige saknar betalningsförmåga för efterbehandling. I redovisning av uppdraget föreslås två olika sätt att öka finansiering för efterbehandling av förorenade områden: att alla verksamhetsutövare som omfattas av förordningen (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll ska upprätta en s.k. saneringsplan med tidsbestämd planering av efterbehandling av konstaterade föroreningar inklusive kostnadsuppskattningar, och att alla anmälnings- och tillståndspliktiga verksamhetsutövare ska betala in avgifter till en statligt administrerad fond för bidrag till efterbehandling i de fall där det finns en ansvarig men som saknar betalningsförmåga. Enligt bidrar förslagen till att öka takten i efterbehandlingsarbetet genom att förbättra förutsättningarna för att det ska finnas tillgängliga medel för efterbehandling av förorenade områden. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) att det fortfarande finns många områden i som har förorenats av tidigare verksamheter och att dessa områden måste åtgärdas så att de inte utgör något hot. Vidare anförs att takten i saneringsarbetet måste öka och att en höjning av anslagsnivån därför är nödvändig. Regeringen föreslår därför att ytterligare tillförs anslaget för sanering och att ett ekonomiskt stöd till kommuner för sanering av mark för bostadsbyggande införs . För detta tillförs anslaget 2016 och 2017. Regeringen anger vidare i huvudsak att utredningar och åtgärder inom ramen för efterbehandlingsarbetet som finansieras av den ansvariga verksamheten spelar en avgörande roll för att uppnå en giftfri miljö inom rimlig tid och att tillsynsarbetet på länsstyrelserna därför har förstärkts genom ökade resurser. När det gäller frågan om tillsyn enligt anför regeringen vidare att denna behöver stärkas och utvecklas och att tillsyns- och sanktionssystem behöver ses över. Enligt information från Miljö- och är denna översyn under beredning inom . Det är som fördelar medlen för arbetet med förorenade områden. Länsstyrelserna kan söka bidrag för sådant arbete hos medan kommunerna eller annan huvudman i sin tur kan vända sig till länsstyrelserna. Enligt har nära avsatts till åtgärder och ca till tillsyn och utredning inom efterbehandling . Länsstyrelserna har enligt sitt regleringsbrev ett återrapporteringskrav om åtgärder för att öka privatfinansierade efterbehandlingar. Länsstyrelserna ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet privatfinansierade efterbehandlingar av förorenade områden och redovisa arbetet med att åtgärda förorenade områden med statliga bidrag. Liknande uppdrag har funnits med i länsstyrelsernas regleringsbrev . I i läns regionala program för efterbehandling av förorenade områden i län 2016–2018 (Publ nr: 2015:34) anges att prioriterar Kvarntorpsområdet i arbetet med förorenade områden. Enligt uppgift från arbetar myndigheten tillsammans med med att ta fram en vägledning om nedmontering av vindkraftverk och efterbehandling av platsen. I vägledningen kommer olika aspekter att tas upp som är av vikt redan när en verksamhetsutövare ansöker om tillstånd för att uppföra vindkraftverk, när planering av den framtida nedmonteringen av verken och efterbehandlingen sker samt vid kommande tillsyn. Vägledningen riktar sig till prövnings- och tillsynsmyndigheter, projektörer och markägare. ska enligt 83 § avfallsförordningen (2011:976) se till att det finns en nationell avfallsplan och ett program för förebyggande av avfall som motsvarar kraven enligt avfallsdirektivet. I regleringsbrev har verket fått i uppdrag att utvärdera den nuvarande nationella avfallsplanen som gäller för åren 2012–2017 och att ta fram ett förslag till en reviderad nationell avfallsplan för åren 2018–2023. I förslaget till en reviderad nationell avfallsplan bör enligt uppdraget även programmet för att förebygga avfall ingå. I uppdraget anges att förslaget ska utformas så att det kan utgöra ett underlag för regeringens strategi för svensk avfallshantering för att nå generationsmålet, miljökvalitetsmålen och relevanta etappmål.