bet · H301MJU14 · 2016-04-18 00:00:00 — Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 15. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 15. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:501 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att aktivt arbeta för att underlätta för båtägare att följa den nya toatömningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:884 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sjukhus och andra vårdinrättningar bör införa effektiva steg för säker avloppsrening som tar bort rester av antibiotika och andra mediciner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1061 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att få bort fiskodling i öppna kassar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1114 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en strategisk plan för att skydda från miljögifter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör fortsätta vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet, mot övergödning, mot giftiga utsläpp och mot nedskräpning, både regionalt och internationellt, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2078 av m.fl. (SD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vattendirektivet och dess förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2370 av m.fl. (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en dialog vid skapandet av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lyfta fram och exportera goda exempel i arbetet med minskat kväveläckage, exempelvis Greppa näringen och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattenreningsteknik för att minska utsläppen av läkemedelsrester och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2398 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera de åtgärder där finansiering är tillgänglig för att uppnå vattendirektivets mål och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärderna för vattendirektivet bör förenas med jobb i hela landet, ett konkurrenskraftigt jordbruk och med andra miljömål och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärdsprogrammet för vattendirektivet bör analyseras och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2533 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att återställa mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda miljöbelastningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för Helcom arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa det regionala samarbetet i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser till sjöss för att minska övergödningen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara drivande i det internationella samarbetet för att förbättra miljön i våra hav och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att efterlevs och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda LOVA-stöden och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att minska näringsläckaget från jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att förbättra metoderna vid landets reningsverk och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av fortsatt forskning för förbättrad avloppsrening och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att svart- och gråvatten från fartyg tas om hand på ett miljöriktigt sätt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2699 av Skånberg (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör verka för ett förbud mot kryssningsfartygens avloppsutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2784 av m.fl. (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka miljöövervakningen av havsmiljön och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få den statliga havsplaneringen på plats så skyndsamt som möjligt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3127 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att uppmuntra bottentvätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att förhindra att toalettavfall dumpas i vattnet, och tillkännager detta för regeringen. Vattenvårdsbetänkandet är ett återkommande motionsbetänkande. behandlas ett trettiotal motionsyrkanden och elva reservationer. Jag står såklart bakom alla de fem moderata reservationerna, men för att spara allas vår tid yrkar jag enbart bifall till reservation 1, som är Alliansens reservation, och reservation 7 från . har med sina kust en av längsta kustlinjer, från i norr till i väst. omges av i öst och syd och av och i väst. Räknar vi sjöar och älvar närmar vi oss stränder. Längs med kusten och i haven lever som vi vet en stor del av vår biologiska mångfald. Men haven utsätts också för stora påfrestningar. Tro mig - som gotlänning vet jag att omfattande algblomning är något som påverkar det dagliga livet. Det är mer än fina flygbilder från - det är en hämmande faktor för en ö som annars är ganska populär för badande svenskar och internationella turister. Vi är kort sagt beroende av att är välmående och livskraftig. Men så ser situationen kanske inte riktigt ut . är ett av världens mest förorenade innanhav. Ett begränsat vattenutbyte med i kombination med övergödning leder till syrefria bottnar. Fiskar, havskräftor och räkor dör eller flyr till friskare vatten. Lägg därtill problematiken med invasiva arter på och det skräpet, som bioackumuleras i näringskedjan och i vissa fall påverkar även våra större matfiskar. Utmaningen att säkerställa rena hav är stor. Men havs- och vattenmiljön har varit ett prioriterat politikområde för och alliansregeringen. Låt mig därför kort redogöra för vilka insatser som gjordes . Som ordförandeland i EU drev på för en gemensam strategi för . Tidigt slog vi fast att samarbete med övriga åtta länder runt är helt centralt. första inrättades i . Det var en viktig milstolpe som åtföljdes av ett etappmål för skydd av områden. Som första land i EU förbjöd fosfater i tvätt- och rengöringsmedel. Detta förbud har även övriga EU-länder infört. Vi är ett grönt föregångsland. Som ordförandeland för 2010-2012 drev på för genomförandet av Baltic Sea Action Plan. Tillsammans med har vi dessutom inrättat Baltic Sea Action Plan-fonden, som finansierat över 30 projekt runt med syftet att minska näringsläckaget och förbättra reningen. inrättades Havs- och vattenmyndigheten, som tar ett samlat grepp om havs, vatten- och fiskefrågor. Det som var en otydlig post i budgeten blev en havsmiljömiljard. presenterades kemikaliepropositionen På väg mot en giftfri vardag med nya etappmål och insatser för att nå både generationsmålet och miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En samlad strategi för arbetet för en giftfri miljö föddes här, och det finns fortfarande flera bra förslag för den nuvarande regeringen att plocka upp och göra till verklighet. Kort sammanfattat: Alliansregeringen har enträget jobbat med frågor som rör havs- och vattenmiljön. Vissa resultat har visat sig, bland annat när det gäller minskat näringsläckage. Men många resultat kommer att dröja . Frukterna av det arbete som har gjorts kommer inte att kunna skördas fullt ut än . Det är tydligt för mig att arbetet för en förbättrad havsmiljö kräver långsiktighet i planeringen och insatserna, men framför allt tålamod. Oavsett dagens ambitionsnivå är vi nämligen decennier från ett helt rent hav. Jag vill särskilt lyfta fram tre ämnen som berörs i detta motionsbetänkande. För det första: Miljösituationen i våra hav är kritisk och kräver ganska långtgående insatser och stort engagemang för att minska utsläpp och miljöpåverkan. bör här fortsätta vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet, mot övergödning, mot giftiga utsläpp och mot nedskräpning - både regionalt och internationellt. Mätning och uppföljning av miljötillståndet i svenska hav och vatten är nödvändigt för att man ska få tillräcklig kunskap om halterna av skadliga ämnen i fisk och dricksvatten. En bra miljö i våra hav är också viktig för flera näringar, till exempel turism och fiske. Därför vill jag passa på att yrka bifall till reservation 1, där allianspartierna utvecklar detta resonemang ytterligare. Som en liten bisats kan jag också nämna att jag ser fram emot att Alliansens dricksvattenutredning snart lämnar sitt slutbetänkande. Enligt granskning får 3,4 miljoner svenskar sitt vatten från täkter som är påverkade av PFAS. Här behövs krafttag, och det är tydligt. För det andra: Mellan 4 skräp flyter i land på . Det orsakar stora kostnader för berörda kommuner och är ett stort problem för såväl boende som det lokala näringslivet. Att ta hand om det skräpet är ett kommunalt ansvar. Vi anser att berörda kommuner bör stödjas bättre, liksom de många frivilliga initiativ som tas i arbetet mot det skräpet. inrättade alliansregeringen det så kallade LOVA-stödet för att stödja just lokala åtgärder för bättre vattenmiljö. Över 700 projekt genomfördes inom ramen för LOVA , och miljö- och jordbruksutskottets granskning säger att LOVA är välfungerande. Ett tillkortakommande är däremot att LOVA inte täcker alla åtgärder som skulle behövas för en bättre vattenvård i alla avseenden. föreslår därför att LOVA-stödet breddas så att det även blir möjligt att få stöd för åtgärder som syftar till att minska problemen med just marint skräp och mikroplast. Därför vill jag yrka bifall till reservation nr 7. Havet är vår gemensamma angelägenhet. Det faller lite på sin egen orimlighet att några få västkustkommuner ensamma ska bära kostnaden för internationella skräpmassor. Här måste jag säga att jag är förväntansfull inför den kartläggning som just nu gör av det skräpet och dess källor. Den ska vara klar . Jag är glad att regeringen lyssnat på Alliansens tillkännagivande om just marint skräp och tillsatt utredningen. Mina kollegor i utskottet fortsätter också enträget att interpellera berörda ministrar i ämnet. För det tredje, och sista: Ska vi på allvar komma till rätta med hälsa krävs också internationella krafttag. Kemikaliepropositionen, LOVA-stödet och nationalparker är bidrag. Men andra måste också dra sitt strå till stacken. Titta till exempel åt öst. Där är det inte självklart att samma hänsyn tas som i . Utsläppen från ryska , med bara 1 miljon invånare, står för ett fosforutsläpp på . Det är, för att sätta det i ett sammanhang, lika mycket som hela fosforutsläpp med tio gånger fler invånare. Vattnet i visar rester av oljeprodukter som ligger 1 000 gånger över det ryska gränsvärdet, enligt . Fosforhalten ligger över 50 gånger den tillåtna. Här behövs lösningar som främjar ny teknik, internationellt samarbete och ett gemensamt ansvar för . I det specifika fallet kan vi också nämna uppföljning och ansvarsutkrävande. De pengar som avsätts ska användas på ett kostnadseffektivt sätt och kännetecknas av additionalitet. Man kan lätt undra var de 140 Sidamiljoner som har pumpats in i har tagit vägen. Här är Romson och skyldiga svaret. Om dessa tre frågor tror jag att vi kan träta, och vi kan få återkomma till dem även vid senare tillfällen. Något som jag däremot hoppas att vi kan fortsätta att vara eniga om som behandlas i betänkandet är vattendirektivet. Jag menar att det är en styrka att utskottet visar på stor enighet här. Kostnadseffektivitet bör vara högt på dagordningen när åtgärderna ska implementeras. Åtgärderna bör förenas med en helhetssyn där man också tittar på arbetstillfällen i hela landet och det konkurrenskraftiga jordbruket. Det är en balanserad betänkandetext. Jag är glad att vi är eniga. gäller det också att de på andra sidan vattnet från är eniga. Det finns mycket att säga om vattenvården. Det är kanske för att lösningarna på problematiken utgörs av en hel verktygslåda. Jag vill sammanfattningsvis säga: Mycket har gjorts, men vi är ännu inte i mål. För den regering som vill se levande hav och vattendrag finns fortfarande ett stort jobb att göra. Jag vill först från sida yrka bifall till vår reservation nr 6, Syresättning av . Vi står också bakom de övriga yrkanden vi har från . Först vill jag framföra att det är mycket glädjande att vi i utskottet, förutom , har enats om ett gemensamt ställningstagande om vattenvårdsdirektivet. Jag återkommer till den frågan i mitt anförande. Övergödning, i synnerhet tillförsel av kväve och fosfor, orsakar syrebrist, bottendöd och algblomning i en omfattning som frekvent kan beskrivas som alarmerande. Källorna till övergödningen kan vara olika. Det kan vara luftnedsläpp, orenade avlopp, näringsläckage eller den interna påverkan som kommer av de redan befintliga döda havsbottnar som finns i främst södra . Problemet är inte nytt. pågår regionala initiativ för att reducera näringsläckaget. I det här sammanhanget kan nämnas , eller Helcom, som bildades . Det är ett forum för samordning av miljöfrågor med anknytning till som omfattar samtliga nio EU-länder med Östersjökust. Vetenskapen tillhandahåller flera förklaringsmodeller till varför är övergödd, vilket i nästa steg utmynnar i olika teorier om vilka åtgärder som är mest effektiva för att motverka övergödningen. Ur politisk synvinkel anser vi det diskutabelt att vi som politiker ska diktera vilka åtgärder som ska prioriteras framför andra. Förvisso förordar vi en fortsatt restriktiv hållning när det gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor till lands. Vi ställer oss till exempel positiva till fortsatta försök med strukturkalkning som kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Arbetet med att frivilligt minimera näringsutsläpp från jordbruk och andra källor anser vi är det bästa sättet att arbeta för det, och det bör i princip fortgå. KTH, , har bedrivit och bedriver flera försök inom energiteknik och miljö. På flera håll i , bland annat i , har det gjorts flera försök med syresättningspumpar som drivs av en generator som tar sin energi från vågorna, alltså ett självgående system. Det är ett mycket intressant försök. Som även nämns i miljö- och jordbruksutskottets betänkande finns det andra försök där man blandar in aluminium med bottensediment för att förhindra fosforutsläpp. Här kan man till exempel använda restprodukter från kalkbrott. Det är en intressant del. I vissa sjöar har man till exempel provat med lågflödesmuddring, och man testar att suga upp organiskt material från sjö- eller havsbottnar. Även biomassauttag genom att till exempel ta ut fisk, alger och tång är intressant. tar alltså inte principiellt ställning i en vetenskaplig diskussion. Däremot vill vi avsätta medel, och gör det i vår budget, för fler större pilotprojekt i syfte att minska just övergödningen. Exakt hur dessa medel ska fördelas bör avgöras av ett råd med stark vetenskaplig förankring. hade jag en debatt i kammaren med om vattendirektivet. Det var mig veterligen första gången det lyftes fram på detta sätt i kammaren. Efter det har det skett en omfattande opinionsbildning, och ett flertal kommuner, vattenmyndigheter och med flera har gjort gemensam sak och begärt att regeringen ska fatta ett beslut i frågan. Om det föreslagna åtgärdsprogrammet för att uppfylla vattendirektivet skulle genomföras fullt ut skulle det få långtgående konsekvenser för svensk livsmedelsproduktion. Effekterna skulle bland annat bli att mer än produktiv skulle omvandlas till våtmark och ytterligare åker riskera omfattande och begränsande växtodlingsföreskrifter. Därutöver fanns krav på omprövning av kanske 2 000 småskaliga vattenkraftverk - det är för övrigt någonting som drivs - och även närmare 365 000 enskilda avlopp. I båda fallen handlar det om miljardbelopp i kostnader för landsbygdsbefolkningen och de verksamheter som är knutna till landsbygden. valde , till skillnad från övriga EU-länder, att göra miljömålen juridiskt bindande genom att upphöja miljökvalitetsnormerna till svensk lag. Regleringen är oklar, och risken är stor att dessa krav får långtgående rättsliga konsekvenser för enskilda fastighetsägare och leder till försämrad konkurrenskraft för svenska lantbrukare. får inte åtgärder enligt orsaka icke-proportionella kostnader, vilket betyder att en kostnad inte får vara större än miljönyttan. Här finns en inbyggd konflikt. Vi anser att det svenska regelverket bör ändras så att ramdirektivets mål för ekologisk status formuleras som ett miljömål medan miljökvalitetsnormerna ska reserveras för gränsvärden för lägsta godtagbara miljökvalitet. Det är så här man jobbar i resten av , och vi måste nå en samstämmighet med de andra nordiska länderna. Det finns fler frågor som är obesvarade, till exempel hur åtgärderna ska finansieras. I förslaget på förvaltningsplan för vattendistrikt för 2015-2021 anger man följande: "Det måste poängteras att de åtgärder som kan finansieras via statliga anslag bara täcker en liten del av det totala åtgärdsbehovet. Huvudprincipen måste vara att när förorenaren/användaren kan identifieras ska denna också stå för huvuddelen av kostnaderna för nödvändiga åtgärder. Detta kräver i sin tur kraftigt ökade resurser till tillsyn och prövning på myndigheter och kommuner." Här talar man alltså om ineffektiva åtgärder som ska genomföras med metoder som inte hör hemma i en rättsstat. Man lägger hela ansvaret för vattendirektivets genomförande i lantbrukets eller landsbygdens knä samt blundar för alla andra miljöproblem som vi har i våra vatten . Svenskt lantbruk ligger långt framme när det gäller att skydda miljön. Det är inte ytterligare pålagor eller ytterligare snaror som ska till om det ska kunna produceras samhällsnytta, utan man måste jobba på frivillig basis. Ett framgångsrikt miljöarbete och åtgärdsprogram måste bygga just på detta förtroende mellan aktörer, en lokal delaktighet och ersättningar från staten för de merkostnader som den enskilde näringsidkaren eller fastighetsägaren kan påföras. Vi måste också prioritera; vi måste prioritera miljönytta som är kopplat till kostnader. Här kan jag lyfta fram anpassade skyddszoner som ett kostnadseffektivt och bra exempel på hur man kan jobba. Vattenmyndigheterna har tagit fram ett utkast till åtgärdsprogram och förvaltningsplan för 2016-2021. Åtgärdsprogrammen ska nu prövas av regeringen. Enligt en uppgift från Miljö- och är målsättningen att regeringen ska fatta sitt beslut . Personligen kan jag tvivla på huruvida den nu sittande regeringen klarar av detta, men större mirakel har väl skett . Som jag har nämnt i mitt anförande anser vi i att vattendirektivet och dess förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder. Det bör finnas en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart och konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Vidare anser vi att vattenmyndigheterna alltid ska göra konsekvensanalyser av påverkan på jordbruks- och vattenverksamheter. Den svenska implementeringen av vattendirektivet måste ses över så att viktiga samhällsintressen kan vägas politiskt mot varandra. Det måste gå att förena god vattenkvalitet med en svensk livsmedelsproduktion. Ett livskraftigt jord- och skogsbruk är en förutsättning för en levande landsbygd. Landsbygdens villkor och de gröna näringarna utgör därför kärnan i vår Sverigevänliga politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård (forts. § 8) I och med detta betänkande tänkte jag ta upp två saker jag tycker är väsentliga. Det första att konstatera är att en god vattenkvalitet och vattenmiljö är en absolut livsnödvändighet. Därför är det viktigt att alla aktörer arbetar för att påverkan på vatten ska bli så liten som möjligt. En del i detta arbete är implementeringen av EU:s vattendirektiv. Medlemsstaterna har enligt detta att fastställa både vad en god status är och mål- och miljökvalitetsnormer. Därtill ska de upprätta förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för att nå en god vattenstatus. har i vårt land tagit fram förslag till åtgärdsprogram för hur vi ska nå målen med de vattendirektiv vi lever under. Det är bara att konstatera att de föreslagna åtgärdsprogrammen för vattendirektivet är ambitiösa, och de måste så vara för att vi ska nå de uppsatta målen. Men, herr talman, åtgärdsprogrammen kräver politiska avvägningar, och frågan om avvägningarna ligger just nu hos vår regering. Därför tycker jag att det är mycket glädjande att sju av åtta riksdagspartier nu har ställt sig bakom bland annat en centerpartimotion om att regeringen bör analysera hur de samhällsekonomiska kostnaderna är förknippade med åtgärdsprogrammet för vattendirektivet. Man ska också prioritera de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål och säkerställa att åtgärderna förenas med jobb i hela landet samt ett konkurrenskraftigt jordbruk och andra miljömål vi har satt upp. Här förutsätter jag att regeringen, som har avgörandet i sin hand, verkligen hörsammar vad nu i nästan total enighet begär av den. Det andra jag tänkte ta upp i den här debatten, herr talman, är skyddet av våra vattentäkter. Alliansregeringen tillsatte en utredning kring denna fråga, för vi vill ju alla ha en trygg och säker dricksvattenförsörjning. förutsätter det skapandet av så kallade vattenskyddsområden. När områden blir skyddade på olika sätt påverkar det andra verksamheter och framför allt markägaren - fastighetsägaren - i väldigt stor utsträckning. Detta är i sin tur en påverkan på och ett inskränkande av den äganderätt som är grundlagsfäst i vårt land. Därför tycker jag att det är viktigt att det när det är nödvändigt att inrätta denna typ av skydd - för det är det ibland - av i det här fallet vatten finns fungerande dialogmodeller som inkluderar också fastighetsägaren och markägaren, som alltså har ett grundlagsskyddat ägande av sin fastighet.