bet · H301UbU12 · 2016-03-08 00:00:00 — Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, stimulera elevernas intellektuella utveckling och förbereda barn och unga för vuxenlivet. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska har dock minskat , vilket har drabbat undervisningstiden i bl.a. svenska. Jag ser också att utvecklingen under ett flertal år har varit att den faktiska tiden för ämnesundervisning har trängts undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärarna. Det krävs därför att lärarnas olika uppgifter och ansvar ses över och vid behov rensas bort. Undervisningstiden bör också utökas för samtliga elever i , motsvarande . Jag anser också att lovskolan bör tillgängliggöras för fler och att man bör se över behovet av att göra sommarskolan obligatorisk efter årskurs 9 för de elever som inte uppnått målen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Mer matematik på högstadiet, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2470 av (M), 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 18. behöver en långsiktig skolpolitik byggd på kunskap och tillit till professionen. Det är inte rimligt att skolan görs till slagfält för kortsiktiga triumfer och förhastade reformer. Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att det är huvudmannen som efter förslag från rektorn beslutar om fördelningen av undervisningstiden mellan årskurserna i (se 9 kap. 4 §, 10 kap. 3 § och 12 kap. 3 § skolförordningen [2011:185]). Några bestämmelser om undervisningstid i förhållande till årskurs finns således inte. Vår uppfattning är att regleringar av timplan bör behandlas och beredas på ett seriöst sätt. Mot denna bakgrund anser vi inte att man ska föregripa beredningen av () promemoria Vissa timplanefrågor, där det föreslås att undervisningstiden i matematik utökas med i de obligatoriska skolformerna inom skolväsendet. Vi motsätter oss därför utskottets förslag om ytterligare en utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9. Motionsyrkandena om mer matematik på högstadiet bör därför avslås. Elever med särskilda behov, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:59 av och (båda SD) och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2015/16:251 av och (båda FP), 2015/16:653 av (S), 2015/16:1384 av Shadiye Heydari och (båda S) och 2015/16:1828 av (M). Vi anser att det talas tyst om elever som har ovanligt lätt för sig i skolan och som behöver gå snabbare fram i sitt lärande än vad som kan anses normalt. Trots att förekomsten av särbegåvade barn är känd vittnar många om skolans brister när det gäller att möta dessas behov. Vi bör skyndsamt erbjuda särbegåvade barn möjligheter att gå snabbare fram i undervisningen genom att läraren erbjuder egen undervisning för dessa elever och i så stor utsträckning som möjligt sätter ihop studiegrupper där elever tillåts gå snabbare fram i sina studier. Dessutom riskerar den kravlösa skolan att missgynna i första hand studiesvaga elever och barn med särskilda behov, eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål samt extra hjälp för att kunna prestera. Genom en ökad satsning på barn med särskilda behov och en återgång till en kunskapsinriktad skola förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta de elever som halkar efter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2015/16:12 av (SD) och 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 1. Vi anser att fritidsverksamheten länge har hamnat i skymundan. Fritidshemmen blir allt sämre bemannade, och utbildningsnivån hos personalen har sjunkit. Därför borde ges i uppdrag att närmare undersöka konsekvenserna av barngruppernas nuvarande storlek. Då en stor andel av alla elever i de yngre åldrarna är inskrivna i fritidshemmet är det av stor vikt att fritidshemmen får rätt förutsättningar för att klara sin verksamhet. Med rätt förutsättningar har fritidshemmen potential att vända elevernas kunskapsresultat och bidra till att fler elever får bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:12 av (SD) och 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 16. Gruppstorlekarna har ökat i landets fritidshem från ungefär 18 barn per grupp till över det dubbla . har personalen inte ökats per grupp, vilket gör att personaltätheten halverats . Sänkningen av personaltätheten har skett utan någon omfattande debatt, som lärartätheten i skolverksamheten debatterats mycket flitigt. Vi anser därför att det är hög tid att även satsa resurser och uppmärksamhet på den mycket viktiga fritidsverksamheten. När vi ökar personaltätheten i landets fritidshem är det också rimligt att ge denna verksamhet vissa undervisningskompensatoriska uppgifter för de elever som av någon orsak halkar efter i skolarbetet. Det kan röra sig om hjälp med läxläsning eller andra moment som behöver läras in. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:12 av (SD), 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 16. Fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag. De flesta barn börjar och slutar också sin skoldag på fritidshemmet. En satsning på ökad personaltäthet i fritidshemmen är helt nödvändig för att förbättra arbetsmiljön för både anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet med hög pedagogisk kvalitet förbättras. Därför var överens med regeringen om ett förslag till sådan satsning i budgetpropositionen . Denna satsning är dock inte hela lösningen på personalsituationen på fritis. Även huvudmännen behöver göra satsningar för att öka personaltätheten. saknas dock riktmärken för hur stora grupper som är rimliga och hur mycket personal det bör finnas. Regeringen har tidigare gett i uppdrag att återinföra rekommendationer om gruppstorlek och personaltäthet i förskolan. Jag anser att sådana rekommendationer också bör finnas för fritidshemmen. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram rekommendationer om gruppernas storlek och personaltäthet i fritidshemmen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Egen läroplan för fritidshemmet, punkt 5 (M, SD) av (M), (SD), (M), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 23. Med rätt förutsättningar har fritidshemmen potential att vända elevernas kunskapsresultat och bidra till att fler elever får bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen i skolan. Fritidshemmens unika miljö där exempelvis streetdance, fotbollsturneringar och akvarellmålning varvas med pedagogiska frågesporter, läxhjälp och lärande kompletterar den obligatoriska skolan. Barn som tidigt vistas i stimulerande lärmiljöer med möjligheter att leka med andra barn i en miljö med kunniga och intresserade vuxna har större möjligheter att utvecklas och lära sig än barn som inte har haft tillgång till sådana miljöer. Med tanke på att en stor andel av alla elever i förskoleklassen och årskurs 1–3 är inskrivna i fritidshemmet är det av stor vikt att fritidshemmen får rätt förutsättningar för att klara sin verksamhet. Vi anser att bör ges i uppdrag att undersöka möjligheterna att ge fritidshemmet en egen läroplan och undersöka hur fritidshemmen kan inkluderas i de nationella satsningarna som går till skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 6. När det gäller motionsförslaget från företrädare från vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU9. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 6. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU9. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:10 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägre årskurser ska åläggas att erbjuda läxhjälp på fritis och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:12 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen som man ger fritidshemmen vissa kompensatoriska uppgifter, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:51 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram rekommendationer för gruppernas storlek och personaltäthet i fritidshemmen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:59 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på särbegåvade barn i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:251 av och (båda FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstadgad rätt till undervisning i punktskrift och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:440 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ett nyanserat samtal om kunskapsresultaten och utbildningens syfte kan komma till stånd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:653 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om elever med autism och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:948 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till fler skoldagar per läsår och ett ökat minimum av garanterad undervisningstid inom och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1248 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med att införa ett treterminssystem i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1328 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska bli en pilotkommun för införandet av ett treterminssystem och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1384 av Shadiye Heydari och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1423 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella timplanen tydligare ska ange undervisningstid för att säkerställa en mer likvärdig mängd undervisning för alla elever i svenska grundskolor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1828 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om extra stöd för elever som befaras inte nå undervisningens mål och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1847 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en satsning på barn med särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4 och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid bör vara svenska, undantaget skolor för nationella minoriteter och internationella skolor, och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolorna generellt bör förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1891 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en allmänbildande skola och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2445 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta utveckla den svenska skolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2470 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka matematikundervisningen i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2736 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på mer matematik på högstadiet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2740 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över barngruppernas storlek på fritidshem och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur fritidshem kan få en egen läroplan och inkluderas i de nationella skolsatsningarna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att öka tillgängligheten till lov- och sommarskola och även se över behovet av att göra sommarskola obligatorisk efter årskurs 9 för elever som inte uppnått målen, och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2980 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans betydelse för barns uppväxtvillkor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3073 av m.fl. (M): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer matematik på högstadiet och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över barngruppernas storlek på fritidshem och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur fritidshem kan få en egen läroplan och inkluderas i de nationella skolsatsningarna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3225 av m.fl. (M): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barngruppernas storlek på fritidshem och tillkännager detta för regeringen. ska vi debattera UbU12, motionsbetänkande om . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. förslag till stadieindelad timplan och förstärkning i olika ämnen är en god grund för ett brett förankrat förslag till förändrad timplan. Tillkännagivandet från Alliansen och SD är därför ett slag i luften, då mer matematik är en av de saker som diskuteras i förslag till förändrad timplan. Att genom motion och tillkännagivande rycka ut just matematiken snarare än att se den som del i en helhet menar vi däremot är felaktigt, och mot detta reserverade vi oss. För övrigt kan man verkligen fundera över det kloka i att antalet svensk, historie- och hemkunskapstimmar i timplanen ska vara föremål för nationell politisk förhandling. behöver en långsiktig skolpolitik som höjer kunskapsresultaten. Det kräver tidiga insatser, ett attraktivt läraryrke och en jämlik skola. Jag noterar att flyktingdebatten har tonat ned något och lämnat utrymme att diskutera bland annat skolpolitik. Men jag vill verkligen understryka att när flyktingdebatten lämnar plats för annat beror det inte på att flyktingkrisen i har nått en lösning, långt därifrån. flyr miljoner människor för sina och sina barns liv. Det är en pågående internationell flyktingkatastrof. Men det akuta mottagandet i har minskat. En del av dem som flyr kommer att få bygga en ny framtid i , och i det är utbildning helt avgörande för såväl gammal som ung. De barn som anländer före eller i anslutning till skolstart kommer att ha möjlighet att lära sig svenska, gå ut med vidare behörighet och kunna vara delaktiga i sitt nya hemland på alla sätt. Det finns en reservation i betänkandet om att ta bort modersmålsundervisningen. Därför vill jag betona att modersmålet är en nyckel till positiv språkutveckling. skriver: "Modersmålet har stor betydelse för barns språk, identitets, personlighets- och tankeutveckling. Ett välutvecklat modersmål ger bra förutsättningar att lära sig svenska, andra språk och andra ämnen. Elever som läser sitt modersmål har generellt bättre betyg i alla skolans ämnen. I Med annat modersmål ges flera olika exempel på hur en språk- och kunskapsutvecklande skola fungerar som bäst för flerspråkiga elever. Skolledningens förhållningssätt är viktigt och att skolan har en språkpolicy. Det är även bra om alla lärare arbetar språkutvecklande." Det är helt klart så att grundskolebetänkandet för en utomstående kan tyckas vara ett förhållandevis tunt betänkande med tanke på politikområdets aktualitet. En del förslag har landat i budgeten och några behandlas förenklat. Men framför allt är många initiativ redan tagna av regeringen, och ett pågående arbete finns på flera områden. Jag tänker på timplanen, skolans styrning i bred bemärkelse genom arbete, grundskoleutredningen, nationell digitaliseringsstrategi, lärarlönelyft, digitaliserade nationella prov och central rättning, samverkansprogram i utsatta områden, översyn av fritidshemmens del i läroplanen, Lärarlyftet II med bland annat inriktning på specialpedagogik, lovskola och läxhjälp. Förutom detta nu nämnda tar jag mig friheten att säga att vi i närtid behöver en översyn av karriärtjänstutformningen för att skapa karriärvägar för lärare med en likvärdig struktur. Skolledarens roll måste både uppmärksammas och uppvärderas. Hur ska annars verksamheten ledas om? Dessutom menar jag att det är dags att forskningen inom lärarutbildningsfältet ges betydligt större utrymme. För att lärare ska kunna bedriva praktiknära forskning som kommer undervisning till del krävs ökade forskningsresurser till området. Kanske en egen fakultet, som föreslår? Det är ingen som har missat att tappar i kunskapsresultat. Bilden är tydlig. Vi behöver inte ytterligare understryka den negativa utvecklingen och den utmaning den innebär. gästades utskottet av en tysk parlamentarikerdelegation som frågade vilken analys vi gör och vilka åtgärder vi vidtar. Det var en liten nätt fråga, för övrigt. Minskad attraktivitet i läraryrket, bristande likvärdighet, otydlig styrning och otydligt ansvarsutkrävande är några av slutsatser. Det gäller att landa rätt i analysen för att vidta de åtgärder som kan ge verkligt resultat. arbetar just nu för fullt med att leverera sitt delbetänkande, vilket jag ser mycket fram emot - inte för att jag tror att de kommer att bekräfta allt som jag och Socialdemokraterna har framfört utan för att de gör ett gediget och seriöst arbete utan att bläddra i någon partibok. I stället läser de OECD-rekommendationer, tar del av forskning och väger av delarna gentemot helheten. De flesta aktörer inom skolan finns med och för på så sätt in sina perspektiv. Jag tror faktiskt att kommer att kunna bidra till den avgörande kursändring som krävs för att vända resultaten i den svenska skolan, öka likvärdigheten och göra läraryrket mer attraktivt. Proffsen ska vara proffs, blev en benämning under valrörelsen från socialdemokratiskt håll, med relevans för många områden där new public management och styrning uppifrån har tagit över, på bekostnad av den enskilde medarbetarens kreativitet och professionalism. Civilminister har aviserat en tillitsreform för att utveckla den statliga styrningen. Målet är att styrningen i större utsträckning ska kännetecknas av tillit och förtroende. På skolans område har ett resultat blivit nationell samling, som pågår tillsammans med parterna på skolområdet. Där förs en dialog om förslag som syftar till att bland annat förbättra lärarnas arbetsmiljö och minska den administrativa bördan. Det är ett viktigt initiativ för att förslag på området ska ha förankring bland skolans aktörer. Det handlar till exempel om kompetensutveckling, lärarutbildning, minskad administration, lärarassistenter och skolledarens förutsättningar. Vart och ett av förslagen har som tydlig uppgift att göra läraryrket mer attraktivt. En annan viktig insats för läraryrkets status är regeringens lärarlönelyft på . Det är ett unikt grepp, men situationen med skriande lärarbrist är tyvärr också unik. Lönefrågan är en del för att få fler, betydligt fler, att söka sig till världens viktigaste yrke, så att skolan får den kompetens som krävs till samtliga årskurser och samtliga ämnen, med höjd kunskapsnivå som mål. Om skolans huvudmän med entusiasm ska ta sig an uppgiften, och om landets alla elever ska tro på sin egen förmåga, tror jag att politiken måste ge tydliga förutsättningar och göra det långsiktigt. Vi borde vara överens om att det krävs bättre kunskapsresultat, att en jämlik skola bidrar till just detta och att lärarnas insatser och skolans ledning är vägen fram. Att vara överens i stora drag ger förutsättningar för långsiktighet. Det är sannolikt politikens viktigaste bidrag för att vi ska lyckas vända kunskapsresultaten i den svenska skolan. Lärarutbildning, betygssystem, skolvalskriterier och nationell kompetensutveckling är några angelägna områden som inte bör ändras alltför ofta utan goda skäl. Att vara överens är inte slutet på en skoldebatt, tvärtom. Jag tror att politik utvecklas när meningsmotsättningar möts, under förutsättning att viljan också finns. Fritidshemmen är en skolform som hamnat utanför skolans radar. I stället för ökade resurser har utvecklingen gått mot större barngrupper, minskad personaltäthet och dessutom en förkortad lärarutbildning. På väg mot en fritidshemsverksamhet för alla barn, i nära samverkan med de övriga skolformerna och med en stor respekt för fritidslärarens profession har regeringen hunnit göra ett antal förändringar, som att begära förtydligande av läroplanen gällande fritidshemmen, att inkludera fritidslärare i lärarlönelyftet på 3 miljarder och att anslå och från och med ytterligare till verksamheten på årsbasis. När satsar en femtiondel av detta och påstår sig vilja satsa på fritis blir det i sanning retorik snarare än praktik. För en sak är helt säker; utan mer resurser kommer inte kvaliteten på fritidshemmen att öka. Det kostar att öka personaltätheten.