bet · H401FiU3 · 2016-12-09 00:00:00 — I detta perspektiv är regeringens budget en jobbudget. Det handlar om att skapa nya jobb, minska arbetslösheten och ge människor förutsättningar att försörja sig själva. Det kommer också att innebära att vi får ökade skatteintäkter. Min förhoppning är att de ska öka så mycket att vi ska klara av de utmaningar som vi har i kommuner och landsting . Men vi kan inte utesluta att staten genom det kommunalekonomiska utjämningssystemet måste göra ytterligare satsningar. Skillnaden mellan de förslag som ligger på bord är de 10 miljarderna. och kastar lite vårdslöst ur sig att man har öst ut dessa pengar till kommuner och landsting. Det handlar inte om att ösa ut pengar till kommuner och landsting. Det är ett medvetet val för att se till att de åtaganden som finns ute i den nära välfärden ska kunna fungera. Med anledning av det som har sagts från i denna debatt kan vi konstatera att med en borgerlig budget, där hade haft ett avgörande inflytande, hade förutsättningarna att lyckas med dessa uppdrag varit betydligt sämre. Det beklagar jag. Som jag förutspådde blev det mycket diskussioner om de 10 miljarderna. Det visar sig att 7 miljarder går direkt till kompensation för flyktingar. Det är egentligen alltså 3 miljarder som går in i utjämningssystemet, och de ska räcka till att fler ska anställas, de ska kompensera för att regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för unga och äldre och de ska stärka vården, skolan och det ena och det andra. Min första fråga är därför: Vad ska dessa pengar egentligen användas till? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner När det gäller diskussionerna om de 10 miljarderna är det snarare 3 miljarder som det handlar om. Jag vill gärna ha kommentar till detta. Den frågan är retorisk. och vet att det inte går att svara på den i detalj, och det är det som är poängen med de generella statsbidragen. Det ger också de bästa förutsättningarna för kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet. I stället för att , jag och alla andra som sitter i den här kammaren talar om exakt vad resurserna ska användas till får kommunerna använda dem efter eget huvud för att klara sitt uppdrag. Vissa kommuner har enorma utmaningar med nyanlända men också med stora investeringsbehov och brister i välfärden. I grannkommunen bara någon mil därifrån kan förutsättningarna se helt annorlunda ut. Vi kan jämföra våra kommuner. Det är fem mellan och , men det är vitt skilda förutsättningar. Det blir inte bättre för att vi i riksdag talar om hur dessa pengar ska användas. Det ska kommunalråden, kommunstyrelserna och budgetberedningarna själva få avgöra efter eget huvud. Sedan vet jag att förmodligen vill göra en poäng av att man säger att dessa pengar ska användas till allting och att de ska räcka till så mycket. De kommer naturligtvis inte att räcka till allt. Många kommuner kommer att fortsätta att ha stora utmaningar framöver. Därför är det viktigt att vi har en jobbskapande budget och att vi inte utesluter att nya resurser ska komma till kommunsektorn. Men kommunerna måste också ta sitt ansvar att effektivisera. Efter detta kokar ändå frågan ned till en sak. Vi föreslår 10 miljarder i generella bidrag till kommunsektorn. Nettot av det som föreslår är 4 miljarder mindre. Hur kan det bli bättre för kommuner och landsting? Vi har redan fastställt att det inte stämmer. lägger mer pengar netto. Jag reagerade också lite grann på det som sas om en jobbskapande budget. Det finns till och med personer externt som konstaterar att er budget inte bidrar till fler jobb utan tvärtom färre. Eftersom också lägger mer pengar till välfärden, och framför allt generella statsbidrag, är det stora problemet att staten vältrar över en massa kostnader på kommunerna. Sedan kan man ha generella bidrag som gör att kommunerna själva bestämmer utifrån lokala förutsättningar. Men om staten fortsätter att vältra över kostnader, som känner till, som och andra statliga myndigheter inte betalar det som de är skyldiga kommunerna och låter kommunerna ta smällen vill jag ställa följande fråga till : Vad tänker Socialdemokraterna och regeringen göra åt detta? Ämnar ni fortsätta att vältra över kostnaderna kvittar det egentligen hur mycket pengar som man bidrar med till kommunerna. Om man gör den lilla fula affären med att dumpa kostnader på kommunerna som staten själv borde ta hand om är det inte riktigt sjyst. Vad tänker göra om man dessutom, när man väl gör detta, inte ens betalar för sig som man har kommit överens om? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner och har väl vanan och fäblessen från alliansregeringen att så fort de uttalar sig säga vi, därför att de hade tolkningsföreträde även för de andra borgerliga partierna. I den här kammaren behöver ni inte göra det. Vi är inte överens. Och vi har inte fastställt att ni satsar mer pengar på kommunsektorn än vad regeringen gör, för det gör ni inte. Det kan man räkna ut. Ni talar bara om utgifter, men ni talar inte om nettot. Ni redovisar inte de besparingar och nedskärningar som ni gör. Då är det så, , att har 4 miljarder mindre till kommunsektorn än vad regeringen har. Det finns ändå anledning att bli smått imponerad över den nyvakna oron över att staten vältrar över kostnaderna på kommunsektorn som visar prov på. har vi levt med en borgerlig alliansregering som har gjort precis detta. Jag kan bara konstatera att vi nu har lagt fram en budget som innebär att nya jobb växer till och att arbetslösheten minskar. Sysselsättningen har ökat med 120 000 , vi närmar oss 6 procents arbetslöshet och prognosen är att vi får 87 000 fler arbetstillfällen i välfärden. Detta kommer naturligtvis att ge resultat. Men vi säger att det är möjligt att detta inte kommer att räcka till för de utmaningar som finns i välfärdssektorn i kommuner och landsting. Då krävs det nya resurser och inte det som föreslår - nedskärningar och besparingar. nämner många bra saker om att hela landet ska leva och om egenmakt. Alla här i kammaren delar uppfattningen att det är bra för och för alla om man kan få makt att styra över sitt eget liv. Inte med ett ord nämner det som skapar förutsättningarna för välfärd, nämligen arbete och företagande. Det är grunden till att vi har en välfärd i landet. Tror att det blir bättre för kommunerna på landsbygden och i inland om man inför avståndsskatter, kilometerskatt och flygskatt? Kommer det att främja kommunernas situation i inlandet att göra på det sättet? Kommer det att främja situationen att ta bort Inlandsinnovation, som har ett särskilt riskkapital för kommunerna i inland? Vi har problem över hela världen, och även i , med globalisering och tudelning av samhället. Jag tror att inte att det är bidrag kommuner, framför allt på landsbygd och i glesbygd, egentligen behöver. Vi ska ha generella statsbidrag för att utjämna de olika förutsättningarna, men det kommuner vill ha är rättvisa förutsättningar för att skapa jobb ute på landsbygden. Man kan inte leva på landsbygden om det inte finns jobb där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Jag undrar därför vad anser behöver göras. Skapar skatterna bättre förutsättningar? Och vad anser om regionala skattebaser? Det har vi försökt lyfta fram som en möjlighet för kommuner ute på landsbygden - där saker produceras - att ta del av de vinster som landsbygden ger. Efter de superlativ har förärat mig i denna debatt och de superlativ jag i mitt replikskifte förärat honom borde det finnas förutsättningar för oss att sitta ned och samtala. Jag uppfattar det som att det finns mycket i - alltså folkrörelsecentern, med sin syn på de generella statsbidragen, satsningarna på kommunsektorn och vikten av att hela landet ska leva - och det man står för som sammanfaller med socialdemokratins och regeringens syn. och hittar fler beröringspunkter där än hos sin alliansregering, skulle jag vilja påstå. Det är väl en resa vi har att göra, och vi får återkomma till det. Med det sagt finns det kanske en del att säga om det föreslår i sitt budgetalternativ. Jag var ganska snäll i ett tidigare replikskifte, men vi kan väl ta upp den tråden och resonera om det nu tar upp utöver det som redan är sagt. Jag vill påstå att ni förstår vikten av kommunalt självbestämmande och de allmänna statsbidragen till kommunerna, . Men som ni stöder regeringens välfärdsmiljarder vill ni slakta de riktade statsbidragen till kommunerna. Sjukvården tar en smäll genom att ni drar ned på bidrag till folkhälsa och sjukvård med 1,6 miljarder. Äldreomsorgen förlorar 2,3 miljarder i riktade statsbidrag, och skolan förlorar 1,4 miljarder i riktade bidrag. Våra snabbast växande kommuner förlorar 1,8 miljarder i utökade statsbidrag för att klara de initiala kostnader som är förknippade med en hög byggtakt. Totalt skär alltså ned anslagen till kommunsektorn med över 8 miljarder netto. Och det är inte nog med det; vill man börja utförsäkra människor ur sjukförsäkringen. Det är en, som vi vet, tidigare prövad politik som får konsekvensen att stora grupper förflyttas från den statligt finansierade sjukförsäkringen till det kommunala försörjningsstödet. Med politik ska alltså kommunerna ta över en större del av trygghetssystemen men få mindre stöd av staten. Det känns, efter anförande, som att och har en del att tala om. Talet om att skära ned är klassisk retorik. På grund av att vi inte går med på era höjningar i budgeten heter det att vi skär ned. Vi lägger pengar på jobb och företagande - det som skapar långsiktig hållbarhet för hela landet, även landsbygd och glesbygd. Det är så man skapar långsiktig hållbarhet. Jag skulle vilja återkomma till de rapporter från , och som var en partsinlaga. Man skriver att regeringens prognos kräver betydande neddragningar i den kommunala välfärden och att det, om regeringens egen prognos realiseras, kommer att bli betydande neddragningar i välfärden . och även andra institut ställer frågan vad vi har att välja mellan. Är det stora skattehöjningar eller statsbidrag, eller - förstås - det tredje alternativet, som är neddragningar i välfärden? Vilket av alternativen väljer Socialdemokraterna och ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Den sista frågan jag har gäller detta med att arbetslösheten faller. Det är helt korrekt. vet säkert också hur tudelningen av den kurvan ser ut. För vilka faller arbetslösheten? Jo, den faller för gubbar som jag - vita äldre män som alltid får jobb. För dem utan gymnasieutbildning, för de äldre och för dem med utländsk bakgrund faller ingenting, utan där ökar arbetslösheten. Den tudelningen måste man ta tag i. Hur gör man då det? Jo, det gör man genom att skapa förutsättningar för att få fram mer jobb i . Det var två frågor till . Om jag inte riktigt svarar på frågorna beror det inte på ovilja utan på att jag uppfattar dem som lite otydliga. Jag ska trots det göra ett försök. Låt mig börja med , , eftersom du håller fast vid det. Det finns olika myndigheter som har olika uppdrag. har ett tydligt uppdrag att bedöma konjunkturen, och där finns både den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten med. har ett lite annat uppdrag, och jag tycker att det har gått ut över detta när man har gjort en bedömning av statens budget. Bortsett från vad man kommer fram till tror jag att vi som partier ska diskutera om det är rimligt. Jag tror inte att heller hade velat ha den ordningen om vi hade haft en centerpartistisk regering. Det kan vi dock tala om sedan. När det gäller om vi ska behöva välja hur kommunsektorn ska möta sina utmaningar ställer den smått retoriska frågan: Är det genom effektiviseringar, ökade statsbidrag eller jobbtillväxt genom skatteintäkter? Svaret på det borde rimligen vara all of the above. Alla tre saker kommer att behövas, men i vilken storleksordning och i vilka kvantiteter är det nog svårt att säga . Det första är naturligtvis att se till att jobben växer till. Det handlar om att nå målet om full sysselsättning och ge människor förmåga och möjlighet att försörja sig själva - och därmed bidra till välfärden genom att betala skatt. Det är den första delen i det samhällskontrakt vi har talat om tidigare i denna kammare. har staten naturligtvis ett ansvar för att kommunerna och landstingen klarar av att leverera välfärd av god kvalitet. Där finns statsbidragen som en viktig faktor, inte minst när det gäller kommunalekonomisk utjämning. Det handlar om att göra välfärden likvärdig och att människor ska känna trygghet oavsett var i landet de bor - i hemkommun i eller i min hemkommun i . Det tredje är att kommunsektorn naturligtvis måste fundera på hur den använder sina resurser och jobba med effektivisering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner ekonomi går bra, men det är långt ifrån alla som får ta del av det. har klyftorna ökat. Det har aldrig funnits fler svenska miljardärer än , och de är dessutom rikare . Vi är många runt om i som vill ha en ekonomisk politik som är till för alla och som gör upp med ojämlikheten. Det är med detta i ryggen vi i har gått in i budgetförhandlingar med regeringen, och vi har fått igenom reform efter reform som gör livet bättre för vanliga medborgare. Vi höjer underhållsstödet för ensamstående föräldrar, och vi gör det billigare för äldre att gå till tandläkaren. För barn har vi infört gratis medicin och bidrag till glasögon. Ingen ska behöva se dåligt bara för att ens föräldrar har det tufft ekonomiskt. Det är ett exempel. Som vänsterpartist är jag stolt över de fina jämlikhetsreformer vi har fått igenom, men vi behöver bli fler som trycker på för att ta tag i den stora ojämlikheten. Det behövs en politik som på allvar tar tag i problemen med de ekonomiska klyftorna. behöver en ekonomisk politik för alla, inte bara de rikaste. skrev på att vi krävde 10 miljarder till välfärden. Vårt krav var och är att det är dags att höja ambitionsnivån. Med 10 nya miljarder till kommuner och landsting skulle man kunna anställa fler i vården, omsorgen och skolan. Pengarna räcker till ungefär 7 000 socialsekreterare, 8 000 förskollärare och 8 000 undersköterskor. Det motsvarar alltså omkring 25 000 fler tjänster i välfärden. Välfärden har stora eftersatta behov. Barngrupperna i förskolan är för stora, kunskapsskillnaderna i skolan växer och personalen inom vård och omsorg är i många fall överbelastad. får kommun- och landstingssektorn i ökade anslag. Tillskottet är permanent, och det är det största tillskottet till de generella statsbidragen sedan de infördes . Det ger möjligheter att anställa fler inom skolväsendet, vården och omsorgen. kommer de kommuner och landsting som har tagit emot flest asylsökande och nyanlända att få lite mer pengar än de andra. Med 10 nya välfärdsmiljarder till kommuner och landsting kan man anställa fler. Fler anställda är A och O om man ska syssla med kvalitetsförbättringar. Ett stort problem är att många utbildade lärare och socialsekreterare lämnar sina yrken för att de inte anser sig kunna göra ett bra jobb med dagens arbetsvillkor. Med fler anställda blir arbetsvillkoren bättre. För att lösa det enorma rekryteringsbehov som välfärden står inför under de närmaste decennierna behöver vi höja lönerna för undersköterskor och andra yrkesgrupper. Men lönen är inte den enda faktorn som är viktig för att man ska trivas på jobbet. Det är minst lika viktigt att man kan känna sig stolt över sin arbetsinsats. Den som kroknar under en orimlig arbetsbörda går sällan hem från jobbet uppfylld av just yrkesstolthet. Satsningen med 10 miljarder till välfärden fanns inte med vid förhandlingsbordet när regeringen mötte . Men presenterade vi att vi var överens med regeringen. Det är därför som är ett ansvarstagande oppositionsparti som samarbetar och gör skillnad. För är det inte möjligt att stödja en budget utan satsningar på välfärd och investeringar. Det är långt ifrån självklart att vi alltid lyckas komma överens med regeringen i förhandlingsrummet. Allt handlar om hur mycket omfördelningspolitik och välfärdssatsningar som vi lyckas pressa fram. Det gör helt enkelt välfärden i bättre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner regering dränerade välfärden på resurser. På något sätt måste 140 miljarder i skattesänkningar finansieras. Under den borgerliga rege-ringens tid urholkades stödet till kommuner och landsting. År 2007-2014 minskade de generella statsbidragen i fasta priser med en halv miljard - detta som befolkningen växte mycket kraftigt. Denna utveckling kan jämföras med perioden innan, 2000-2007, då de generella statsbidragen i fasta priser ökade med . Det är alltså skillnad på höger och vänster i svensk politik. Alltmer i den svenska välfärden styrs av privata företag som är där för att göra vinst. I stället för omtanke om elever och äldre blir det jakten på pengar som styr. Resultatet av det kan vi se omkring oss. säger nej till vinster i välfärden. Det är dags att befria skolan, vården och omsorgen från vinstintresset så att vi får en välfärd som vi kan lita på. går flera miljarder av det vi betalar i skatt till välfärden i stället till privata vinster. Inte sällan går vinsterna dessutom till riskkapitalbolag som själva gör sitt bästa för att smita undan skatt. När ägarna plockar ut vinster som förskolebarnen får vatten och hårt bröd visar det vad vinstjakten leder till. Om verksamheten inte är lönsam kan ägaren låta den gå i konkurs. Sådana konkurser drabbar redan tiotusentals elever. Det som kostar mest pengar i välfärden är personalen. Därför är det inte konstigt att det oftast är personalen företagen sparar in på för att göra sin vinst. Till exempel har privat äldreomsorg färre i personalen än vad den kommunala har. I gymnasieskolorna har de privata gymnasierna lägre lärartäthet än de kommunala. Det blir mindre tid för de äldre och mindre tid för eleverna som effekt. Det leder ibland också till att personalen får sämre lön och är mindre utbildad jämfört med sina kollegor. Lägre personaltäthet ökar dessutom stressen för de anställda. Det är färre heltider och färre fasta anställningar i det privata jämfört med offentlig sektor. Undersökningar bland medlemmar visar att bland dem som hade arbetat både i privat och i offentligt driven äldreomsorg var det ungefär dubbelt så många som föredrog villkoren i det offentliga jämfört med i det privata. Frågan om vinster i välfärden är också en fråga om hur vi ser på varandra och på samhället. När vi går till vårdcentralen vill vi vara trygga i att vi bemöts utifrån vad vi behöver, inte utifrån hur lönsamma vi är. När våra barn börjar i skolan vill vi att de möts som elever, inte som kunder eller i värsta fall som vinstmöjligheter. Där vinsttänkandet styr påverkas våra relationer till varandra. Välfärden ska vara en från sådant. har överlämnat en utredning på 850 sidor som heter Ordning och reda i välfärden och som har landat på regeringens bord. Utredningen föreslår att tillståndsplikt införs för alla juridiska personer som ska bedriva offentligt finansierad välfärdsverksamhet och att en reglering införs som syftar till att offentliga medel ska användas till den verksamhet som de är avsedda för. Eventuella vinster ska återinvesteras i verksamheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det innebär att vi kommer att ha många olika utförare att välja på men slipper jakten på vinster. Vi vill också att det alltid ska göras noggranna bedömningar och fattas demokratiska beslut när verksamheter ska startas för skattepengar. Så är det inte . Därför hoppas jag och att vi snart kan se till att välfärden inte är till salu så att vi kan få en välfärd som man kan lita på. Jag yrkar bifall till förslaget, som också innebär bifall till de 10 vänstermiljarderna. Det var ett innehållsrikt tal med mycket som man kan hålla med om och många fina ord: en politik för alla, och en välfärd vi kan lita på. Jag noterar att inte i några ord eller någon mening diskuterar LSS-verksamheten. när vi bara är du och jag här i denna kammare så här vill jag säga några ord om det. Vi vet om att i den gemensamma budgeten som , och har gjort har man sänkt uppräkningen av LSS på utgiftsområde 25. Vi som kristdemokrater avvisar det och vill lägga mer pengar på det, . Jag har den synen att människor kan göra fel. De kan förbise saker, misstolka saker och hamna i situationer som de inte riktigt tycker är till fyllest. Jag vill nog tro att har hamnat i en situation när det gäller LSS där det faktiskt inte vill vara. I LSS står det om rätten till insatser för att få hjälp med sin livsföring. De som är beroende av LSS vill nog också att vi ska ha en politik för alla. De vill nog också att vi ska ha en välfärd som vi kan lita på. Jag kan köpa om här och säger: Det här var fel. Vi krokar arm med Alliansen och talar om att det var alldeles fel och gör någonting åt detta. Vi ser till att regeringen får jobba om den här delen. Det vore en politik för alla. Det vore en välfärd vi kan lita på och även de som använder LSS. Är du beredd att ta den utsträckta handen är jag väldigt glad. Då kan vi gå på julledighet med vetskapen om att de andra som behöver LSS också kan vara trygga. Tack så mycket för frågan, ! Det är en väldigt viktig fråga. Det är helt riktigt att jag kanske borde ha lyft upp detta i mitt anförande. Man kan säga så här: Hade inte varit med i budgetförhandlingarna hade det varit värre. Då hade det varit ännu sämre för dem som har stöd enligt LSS. har stått upp för LSS som en rättighet och kommer att göra det . Vi har tagit utskottsinitiativ i socialutskottet för att man ska ändra det regleringsbrev som regeringen har skickat till där det står att man ska minska kostnaderna för LSS. Vi har deltagit i en aktuell debatt om LSS-frågan, som jag tror att det var som begärde, och vi har skrivit debattartiklar och på andra sätt deltagit aktivt i debatten. Det är uppenbart att det finns stora likheter i vilken syn man har på LSS hos , och även Liberalerna. Det delas tyvärr inte på samma sätt av andra partier i denna kammare. När vi gjorde ett utskottsinitiativ och hade en möjlighet att få en majoritet i socialutskottet backade ut. De kände sig så rädda för att stödja ett vänsterpartistiskt förslag. Dagen efter kom de med att de vill göra någonting åt det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Vi ser också hur regeringen beskriver LSS som kostnader snarare än som den rättighetsreform den är. Detta måste vi kämpa för tillsammans i denna kammare och i alla andra forum. Jag tycker att det är bra att lyfter upp de här frågorna. Jag vet att han har ett bra stöd från talesperson i frågorna. Vi kommer inte att ge oss. LSS är en rättighetsreform, och den ska också fortsätta att vara det. Jag ser med stor oro på den utveckling vi har. Vi kommer att kämpa för att LSS ska vara en rättighet. Man kan konstatera att det regleringsbrev som har gått ut kommer att skapa ett problem i nästa års budget. Man kommer att göra uppräkningen på en utgift som är lägre än vad den var under detta år. Det betyder att man urholkar LSS-stödet på ett ofördelaktigt sätt för dem som behöver hjälp i sin livsföring, som det står. De är väldigt bra att på ett så tydligt sätt lyfter fram att det är emot denna del. Vän av ordning blir väldigt nyfiken på hur i diskussionen med regeringen om budgeten gjorde förändringar i detta avseende som gjorde att det blev mindre illa än vad det såg ut från början. Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Här är det uppenbart att har missat i sin förhandling och att man inte kunde se att det kunde få denna effekt för dem som behöver LSS. Dessa människor får oftast hjälp av kommuner som tar stora kostnader. Jag tycker att staten också ska vara med och ta en del av kostnaderna. Det måste vi se till även i nästa års budget. Jag skulle gärna vilja att på ett tydligt sätt talar om vad det var i förhandlingen som ni tog bort och som gör att detta är mindre ont för dem som får LSS än hur det annars kunde ha sett ut.