bet · H301MJU10 · 2016-03-11 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. • Regeringen bör basera inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet på två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet. Inriktningen bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. • Regeringen bör även fortsättningsvis värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med . Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Vissa av dessa tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa bereds därför förenklat. I betänkandet finns tio reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Definitionen av skog och skyddad skog Rådgivning om natur- och kultumiljövärden Genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv Motioner som bereds förenklat 1.Skogspolitikens övergripande inriktning, punkt 1 (SD) 2.Skogspolitikens övergripande inriktning, punkt 1 (C) 3.Nationellt skogsprogram, punkt 2 (S, MP, V) 4.Regelförenkling, punkt 3 (M, C, L, KD) 5.Gemensam inlämningsfunktion, punkt 4 (C) 6.Definitionen av skog och skyddad skog, punkt 5 (SD) 7.Rådgivning om natur- och kultumiljövärden, punkt 7 (SD) 8.Genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv, punkt 8 (SD) 9.Skogsstyrelsens arbete med nyckelbiotoper, punkt 9 (SD) 10.Skogspolitiken och EU, punkt 10 (S, MP, V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 11 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2409 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19. Reservation 3 (S, MP, V) 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 5 (C) Definitionen av skog och skyddad skog 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 6 (SD) 2015/16:1107 av (FP). Rådgivning om natur- och kultumiljövärden 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8. Reservation 7 (SD) Genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 8 (SD) 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 9 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen även fortsättningsvis ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 10 (S, MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (M), (SD), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 25 motionsyrkanden om skogspolitik från den allmänna motionstiden /16. Motionerna tar bl.a. upp frågor om skogspolitikens övergripande inriktning, det nationella skogsprogrammet, regelförenkling och genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden bereds därför förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogspolitikens övergripande inriktning. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (C). I kommittémotion 2015/16:2077 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande om att den ”svenska modellen” med två övergripande och jämställda skogspolitiska mål – miljömålet och produktionsmålet – fortsatt bör bevaras och utvecklas vidare i samarbete med skogsnäringen (yrkande 1). Den principiella utgångspunkten bör vara att skogens värde ska tas till vara. Det gäller både skogen som biologisk tillgång och som råvarubas. Vissa områden ska fredas från avverkning och miljömålet ska balanseras med produktionsmålet. Detta synsätt har, enligt motionärerna, betydelse inte minst för landsbygden, där både turismen och skogsindustrin genererar arbetstillfällen. Dessutom ger skogen möjligheter till en aktiv fritid för landsbygdens befolkning. I motion 2015/16:2409 av och (båda C) slås det inledningsvis fast att den svenska skogen långsiktigt har utvecklats till den värdefulla resurs som den är . Motionärerna anser att utvecklingen mot ett mer hållbart och miljöanpassat skogsbruk sker mest effektivt och flexibelt inom ramen för den nuvarande skogspolitiken. Den grundläggande strukturen i skogspolitiken med en stark äganderätt och ett förvaltningsansvar under devisen ”frihet under ansvar” inom ramen för två jämställda mål – ekonomi och miljö – ska bibehållas (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att regelverken ska utformas efter ambitionen att maximalt utnyttja skogens möjligheter som en förnybar resurs och som en koldioxidsamlare men också som en viktig förutsättning för många jobb (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. framhålls vikten av fler jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen och jobben i skogen spelar, enligt motionärerna, i detta avseende en avgörande roll. Motionärerna konstaterar därefter att i alliansregeringen lanserade initiativet Skogsriket. Skogsriket drevs av en vision om hur än mer nytta skulle kunna dras av alla de värden som finns i och kommer från den svenska skogen. Motionärerna påpekar vidare att Skogsriket också har bidragit till att dra igång regionala utvecklingsarbeten där bl.a. regionala skogsrikesstrategier har tagits fram och anser att regeringen bör fortsätta arbetet med visionen om Skogsriket, där bl.a. produktion, miljö och rekreation bidrar till fler jobb på landsbygden (yrkande 17). behandling och kompletterande uppgifter Grunderna för den gällande skogspolitiken fastställdes av 1993 (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252). En viktig förändring som då skedde var tillkomsten av två jämställda mål för skogspolitiken: • Ett produktionsmål: Skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. • Ett miljömål: Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel) framgår att målet för utgiftsområdet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syften. finns det områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, vilka kan hanteras genom ett nationellt skogsprogram och en översyn av skogsvårdslagstiftningen. Under rubriken anför regeringen att det finns en unik möjlighet att ta vara på skog och kombinera den med den innovationskraft som finns i landet. Därigenom skapas nya produkter och tjänster, som fossila råvaror ersätts, utsläppen av växthusgaser minskas och det skapas arbetstillfällen på landsbygden. Regeringen anser att behöver en långsiktig skogsstrategi – ett nationellt skogsprogram – som optimerar skogens möjligheter att bidra till en hållbar utveckling av det svenska samhället (se vidare nästa avsnitt). Skogsbruket har också stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Arbetet med att införliva målbilderna för miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande betydelse och följs noga av regeringen. Regeringen anser att fler naturskogar ska skyddas och att naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Skogen erbjuder möjligheter att skapa sysselsättning också för personer som står långt från arbetsmarknaden. Berörda myndigheter som och Arbetsförmedlingen samt andra offentliga aktörer bör uppmärksamma när de kan bidra till att dessa möjligheter tas till vara. Regeringen följer uppmärksamt arbetet med skogsbrukssektorns jämställdhetsstrategi och ser det som ett viktigt arbete för att trygga kompetensförsörjningen i skogen. Vidare framhåller regeringen att och länsstyrelserna ska fortsätta att utveckla sitt samarbete för att underlätta kontakter med myndigheterna. Regeringen värnar den nationella skogspolitiken och följer noggrant den påverkan som nya EU-initiativ har på svensk skog och skogsnäring (se vidare nedan under rubriken och EU). Rättslig översyn av skogsvårdslagen (1979:429) beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagen (dir. 2015:121). Utredaren ska föreslå de ändringar i skogsvårdslagstiftningen som behövs för att säkerställa en effektiv och tydlig lagstiftning när det gäller vissa frågor. Uppdraget skulle ursprungligen redovisas , men förlängde regeringen utredningstiden till (dir. 2016:17). har en unik möjlighet att ta vara på den svenska skogen och att kombinera den med den innovationskraft som finns i landet. Utskottet är i likhet med regeringen övertygat om att det därigenom kan skapas nya produkter och tjänster, som fossila råvaror ersätts, utsläppen av växthusgaser minskas och det skapas arbetstillfällen på landsbygden. Denna grundläggande syn på den svenska skogens potential kan anses ligga väl i linje med vad som efterfrågas i motion 2015/16:2409 (C). Det saknas således skäl för att ställa sig bakom motionen i den aktuella delen, varför den avstyrks av utskottet. Den svenska skogspolitiken vilar sedan mer än två decennier på två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Regeringens och utskottets grundläggande hållning är att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syften. finns det områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, också för att bidra till miljökvalitetsmålet Levande skogar, vilka kan hanteras genom ett nationellt skogsprogram och den översyn av skogsvårdslagstiftningen som kommer att genomföras . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är motiverat för att hörsamma förslagen i motionerna 2015/16:2077 (SD) yrkande 1 och 2015/16:2409 (C) yrkandena 1 och 2 om att ska uttala sig till förmån för att den nuvarande skogspolitiska modellen ska bevaras och utvecklas. När det gäller inriktningen på utvecklingsarbetet kan det nämnas att utskottet konstaterade att den förra regeringens satsning på det s.k. Skogsriket och erfarenheterna från den utgör en av grunderna för arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram. Förslaget i motion 2015/16:3108 (C) yrkande 17 om vikten av att fortsätta arbetet med visionen om Skogsriket kan därmed redan anses vara tillgodosett och kan avslås av . Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet. Jämför reservation 3 (S, MP, V). Skogen är av stor betydelse för den svenska ekonomin framhålls det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD). Motionärerna anser att det nationella skogsprogrammets inriktning bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. De begär ett uttalande från om att inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet ska baseras på två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet (yrkande 5). Även i kommittémotion 2015/16:2454 av m.fl. berörs frågan om inriktningen på arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram. Motionärerna anser att skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Det ska ta ett brett och samlat grepp och syfta till att med det hållbara brukandet som grund skapa fler jobb med skogen som bas (yrkande 4). Inriktningen på det nationella skogsprogrammet tas också upp i kommittémotion 2015/16:2607 av m.fl. (M). Det konstateras att skogen är en av viktigaste naturtillgångar och att skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi. Motionärerna understryker vikten av att det arbete som alliansregeringen påbörjade med ett nationellt skogsprogram fortsätter i samma anda. Skogsprogrammets inriktning bör vara att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Det ska ta ett brett och samlat grepp och syfta till att med det hållbara brukandet som grund skapa fler jobb med skogen som bas (yrkande 1). Ett nationellt skogsprogram kan vara ett verktyg för att få en hållbar landsbygd med fler jobb och mer tillväxt i skogen, framhålls det i kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. (C). Motionärerna anser att programmet kan ta till vara på skogen och dess värdekedja som än tydligare skulle kunna bidra till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en biobaserad samhällsekonomi. Motionärerna erinrar om att i regeringsställning drev på för att skulle utveckla ett nationellt skogsprogram som omfattar skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden. Ett nationellt skogsprogram ska bidra till fler jobb på landsbygden, och skogen och dess värdekedja bör utgöra stommen i en biobaserad samhällsekonomi (yrkande 19). understryker motionärerna att samverkan mellan alla olika intressen är en viktig förutsättning och det är av stor vikt att den nuvarande regeringen slutför det påbörjade arbetet. För att det fortsatta arbetet ska bli lyckosamt måste man, enligt motionärerna, undvika parallella processer under den dialogprocess som pågår (yrkande 18). behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) anförde regeringen att behöver en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra till utvecklingen av en bioekonomi och som tillvaratar skogens hela värdekedja. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Den nationella skogspolitiken bör därför vidareutvecklas i bred samverkan med berörda i ett nationellt skogsprogram för . välkomnade utskottet inrättandet av ett nationellt skogsprogram som bidrar till att uppfylla den nuvarande skogspolitikens jämställda mål – miljömålet och produktionsmålet – och till att förbättra förutsättningarna för att nå flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Levande skogar, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt växt- och djurliv, samt friluftslivspolitikens mål (bet. 2014/15:MJU11). När det gäller det fortsatta arbetet med att utforma det nationella skogsprogrammet redovisade utskottet uppfattningen att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess hela värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Fler naturskogar ska skyddas och naturvårdshänsynen ska öka i den brukade skogen. Satsningen på Skogsriket och erfarenheterna från det initiativet utgör en av grunderna för utvecklingen av ett nationellt skogsprogram. Vidare framhöll utskottet att skogsprogrammet bör utformas så att det bidrar till att skapa en gemensam bild av skogens och skogsbrukets betydelse för ekonomin, miljön och människors behov av friluftsliv och naturupplevelser. I budgetpropositionen anger regeringen att visionen för arbetet med det nationella skogsprogrammet har formulerats enligt följande: Skogen – det gröna guldet – ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet har fyra arbetsgrupper med intressenter från skogens hela värdekedja inlett sitt arbete. De fyra arbetsgrupperna har följande tematiska fokusområden: Tillväxt, mångbruk och värdeskapande av skogen som resurs. Virkesproduktion, övriga ekosystemtjänster och naturens gränser. Främjande av biobaserade produkter och energi, smarta transporter, en skogsindustri i världsklass och ökad export. Arbetsgrupperna har arbetat med att definiera delmål, nuläget samt frågeställningar och en tidshorisont för arbetet. Dessutom kommer de att genomföra omvärldsanalyser så att det är tydligt hur utvecklingen inom respektive grupps ansvarsområde påverkas av förändringar i omvärlden. lämnade grupperna en kort lägesrapport om sitt hittillsvarande arbete som har varit inriktat på trendspaning och omvärldsanalys. Arbetet ska slutrapporteras . genomfördes fyra regionala dialogmöten under ledning av landsbygdsminister . Dialogprocessen kommer att fortsätta . Därefter är det regeringens avsikt att utarbeta ett strategidokument med ett åtgärdsprogram som ska genomföras . Regeringen avser att avsätta för att i samverkan med satsningar från skogssektorn förverkliga det långsiktiga åtgärdsprogrammet. Den förra regeringen initierade en satsning på att stärka den svenska skogens roll. Initiativet Skogsriket drevs av en vision om hur än mer nytta skulle kunna dras av alla de värden som finns i och kommer från den svenska skogen. Vidare påbörjades ett arbete med att ta fram ett nationellt skogsprogram. Utskottet konstaterar att den nuvarande regeringen har fortsatt arbetet med det nationella skogsprogrammet. För att säkerställa att utvecklingen av skogsprogrammet drivs med samma grundsyn som tidigare anser utskottet att bör ställa sig bakom det som anförs i motion 2015/16:1363 (C, M, FP, KD) yrkande 5 om att inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet ska baseras på två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Skogsprogrammets inriktning bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Detta synsätt överensstämmer även med det som efterfrågas i motionerna 2015/16:2454 (M) yrkande 4, 2015/16:2607 (M) yrkande 1 och 2015/16:3018 (C) yrkandena 18 och 19 varför även dessa motioner tillstyrks av utskottet i de berörda delarna. När det gäller den sistnämnda motionen tillstyrker utskottet även förslaget om att arbetet med ett nationellt skogsprogram ska ske utan nya parallella processer. Samverkan mellan olika intressen är i det avseendet mycket värdefullt varför samtidiga och bristfälligt koordinerade parallella processer kan försämra förutsättningarna att skapa ett brett förankrat nationellt skogsprogram. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelförenkling inom skogsbruket och skogsindustrin. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). Genom enklare regelverk och bättre service från myndigheterna kan företagarna fokusera på att driva företag, anförs det i kommittémotion 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD). Motionärerna erinrar om att Alliansen i regeringsställning beslutade om flera förenklingar för skogsföretagen och skogsägarna samt om att genomföra djupare analyser för att eventuellt införa ytterligare förenklingar. Motionärerna anser att det behövs ambitiösa mål när det gäller att förenkla för företag och begär därför ett tillkännagivande om att fortsätta förenkla reglerna för skogsägare (yrkande 6). Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi, sägs det i kommittémotion 2015/16:2607 av m.fl. (M). Motionärerna konstaterar att alliansregeringen drev ett ambitiöst arbete för att förenkla reglerna för skogsbruket och skogsindustrin och begär ett tillkännagivande om att arbetet med att förenkla reglerna för skogsbruket och skogsindustrin ska fortsätta (yrkande 3). behandling och kompletterande uppgifter När utskottet behandlade motioner om regelförenkling inom skogsbruket refererade det till budgetpropositionen där det framgick att tillsammans med övriga ansvariga myndigheter har fortsatt arbetet med att förenkla för företagen (bet. 2014/15:MJU11). Inom ramen för arbetet med en samverkande e-förvaltning ska länsstyrelserna i samverkan med utveckla en gemensam inlämningsfunktion i syfte att skapa enkelhet, helhetssyn och nytta för kunden (skogsägaren) och en effektivare förvaltning hos myndigheterna med utgångspunkt i förordningen (2013:44) om en gemensam inlämningsfunktion för skogsägare. Utskottet konstaterade även att hade gjort en genomlysning av vilka möjligheter till förenkling som finns i regelverket och att förslagen hade remissbehandlats. Merparten av förslagen har genomförts genom beslut om ändringar i lagar, förordningar och föreskrifter. I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att , som en del i den tidigare regeringens arbete med att förenkla för företagen, fick i uppdrag att utreda två möjligheter till förenkling i skogsvårdslagstiftningen. I uppdraget ingick att beskriva hur arbete bör organiseras för att göra det möjligt att förkorta tiden från det att en avverkningsanmälan kommer in till myndigheten till dess att avverkningen får påbörjas till tre eller och att analysera möjligheten att ta bort kravet på att redovisa uttag av skogsbränsle (Grot) i avverkningsanmälan. Uppdraget redovisades (meddelande 1/2015). Förslaget bereds inom . Regeringen om att förenkla för företagen I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 Näringsliv) framhåller regeringen att ett viktigt arbete är att göra det enklare för företag att utveckla och driva sina verksamheter. Det poängteras att det är en central faktor för hållbar tillväxt och sysselsättning att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Det är viktigt att reglerna är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa dem hålls till ett minimum. Vidare påpekar regeringen att myndigheters service och bemötande samt att de har korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. –2018 kommer regeringens förenklingsarbete att inriktas på områdena Bättre service och Mer ändamålsenliga regler, som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för området Bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter samt att servicen ska förbättras och att handläggningstiderna ska bli kortare. För området Mer ändamålsenliga regler är målen att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnaderna till följd av regler ska minska. Regeringen anger vidare att digitalt framstående myndigheter ger en grund för att förenkla för företag. undertecknade regeringen en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL).