bet · H401CU1 · 2016-11-24 00:00:00 — Väggar som måste separera kök från övrig boyta, tvättmaskiner och torktumlare som måste stå bredvid varandra i stället för ovanpå och krav på fristående garderober i stället för skjutdörrsgarderober utgör alla exempel på fördyrande krav som står i otakt . Krav som avser anpassning av lägenheter för personer med funktionsnedsättning verkar på samma sätt och leder till stora ytor med standardmått som i flera delar måste säkras för att godkännas. I stället för dyra generella standardmått i bostadsutformningen bör lösningar eftersträvas som anpassas efter individen. Personer med olika typer av funktionsnedsättning kan ha olika behov som till och med står i konflikt med varandra. För att bättre tillmötesgå individuella behov kan en fond skapas för att finansiera tillgänglighetsanpassning av bostäder. Finansiering av fonden kan göras av byggföretagen utifrån de vinster som ett utökat handlingsutrymme i utformning skapar. Därmed kan ett flertal fördyrande krav som dikterar bostäders utformning avskaffas. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering och tillgång till geodata, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 24 och 2016/17:1992 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 35–37 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. En av Lantmäteriets huvuduppgifter är att kartlägga och förse samhället med geodata. Insamlingen av geodata bekostas av skattemedel. Då är det också rimligt att geodata i form av bl.a. kartor verkligen kommer till an-vändning i all offentlig verksamhet. Ett exempel som visar att så inte alltid är fallet är den stora branden i när räddningsinsatsen försvårades och försenades på grund av att det rådde brist på uppdaterade kartor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i flera rapporter konstaterat att räddningsledningen under skogsbrandens första dagar hade bristfällig tillgång till papperskartor och att även andra som deltog i insatsen i skogen saknade egna papperskartor med tillräcklig detaljeringsgrad för skogsområdet. Även har framhållit att räddningsinsatsen försvåra-des av bristen på aktuella kartor. Vi anser mot denna bakgrund att tillgången till aktuella kartor från Lantmäteriet måste förbättras. Vi föreslår därför att Lantmäteriets senast uppdaterade kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. har i sin budgetmotion för utgiftsområde 18 (mot. 2016/17:2229) föreslagit att anslaget till Lantmäteriet ska höjas med för att finansiera arbetet med den föreslagna reformen. I reservation 1 i detta betänkande föreslår vi att en sådan anslagsökning ska genomföras. Finansiering och tillgång till geodata, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 35–37, 2016/17:1992 av och (båda L) yrkandena 1–3 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23 samt 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 24. För att bättre kunna ta till vara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser jag att dagens finansieringsmodell bör ses över för att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Lantmäteriet har efterfrågat en ny finansieringsmodell som gör det möjligt att slopa avgifter och begränsande villkor för användning. Flera andra länder, däribland och , har infört öppna geodata från sina myndigheter fritt tillgängliga på nätet med stora samhällsekonomiska vinster. Frågan om öppna geodata är så väsentlig att fler steg snabbt måste tas. Min grundsyn är att geodata ska vara tillgängliga avgiftsfritt för både myndigheter och allmänhet. Finansieringen av en sådan reform bör ses i ljuset av att det pågår ett övergripande arbete för digitalisering av Lantmäteriets alla tjänster. Jag är öppen för att pröva möjligheten att se öppna geodata som en kostnadsfri följd av den myndighetsutövning och avgiftsbelagda verksamhet som ändå sker i verkets regi, och att en omstrukturering av finansieringen inom den befintliga budgetramen således skulle kunna vara tänkbar. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till en översyn av tänkbara sätt att finansiera en full övergång till öppna geodata. I avvaktan på den översynen bör Lantmäteriet få i uppdrag att så långt som möjligt fortsätta att tillgängliggöra geodata. Utöver att se över finansieringsmodellen behöver vi en standardisering för att få enhetliga geodata. Det skulle kraftigt förbättra såväl samhällsplanering som katastrofinsatser. Arbete med standardisering pågår men bör intensifieras eftersom det innebär ett hinder för att utnyttja potentialen med geodata. Framtidens tjänsteleverantörer av data och dataspecifikationer behöver enligt min mening vara gränslösa och därmed så enkla som möjligt att använda. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data är det nödvändigt att harmonisera den offentliga sektorns geografiska data även internationellt. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering och tillgång till geodata, punkt 5 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23, 2016/17:1992 av och (båda L) yrkandena 1–3 och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 35–37 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 24. Öppna och avgiftsfria geodata är mycket viktigt för att effektivisera flödet av information i alla samhällsprocesser och skapa en väl fungerande samhälls-struktur. Kostnadsfri tillgång till geodata utan begränsande villkor för använd-ning skulle bl.a. ge bättre förutsättningar för näringslivsutvecklingen och kli-matanpassningsarbetet. Dessutom skulle fria geodata främja utvecklingen mot en effektivare sammanhållen digital planprocess som skulle ge bättre förut-sättningar för ett ökat bostadsbyggande. Av Statskontorets rapport analog till digital – Insatser för att främja en digital planprocess (rapport 2014:3) framgår att en digital planprocess in-nebär vinster såväl för kommunerna och staten som för allmänheten och ex-ploatörerna. För att uppnå den maximala samhällsnyttan av en digital planpro-cess behöver hela samhällsbyggnadsprocessen omfattas av ett digitalt arbets-sätt. Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhälls-byggandet. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Genom en komplicerad modell inom Geodatasamverkan utbyter statliga myndigheter och landets kommuner geodata och pengar. Detta medför kostnader och innebär att mycket tid läggs ned på administration av avtal och licenser. Denna verksamhet behöver effektiviseras och förenklas för att förbereda ett framtida införande av öppna och avgiftsfria geodata. Det ska i sammanhanget framhållas att Lantmäteriets egen förhoppning är att kunna göra alla sina geodata fritt tillgängliga och att få en ny finansierings-modell som gör det möjligt att slopa avgifter och begränsande användnings-villkor. Sammanfattningsvis behöver den nuvarande finansieringsmodellen för geodata ses över och ersättas med en modell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. Vidare bör öppna och avgiftsfria geodata införas för den offentliga sektorn i . Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av Lantmäteriet, punkt 6 (M, C, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1063 av (M), 2016/17:1958 av (C), 2016/17:3056 av (C), 2016/17:3092 av och (båda C), 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 21. För ett stort antal verksamheter och för hela samhällsbyggnadsprocessen är Lantmäteriets insatser mycket avgörande. Bostadsbyggandet kräver bildande av nya fastigheter, och byggandet av järnvägar kräver markupplåtelser med stöd av fastighetsbildningslagen, ledningsrättslagen och anläggningslagen. Landsbygdens näringsliv gör affärer där fastighetsreglering och avstyckning är avgörande för etablering av nya företag och utveckling av företag. När samfälligheter upprättas för vägar eller när anläggningar för bredband installeras är myndigheten inkopplad för att lösa markupplåtelsefrågorna. För den som vill förändra sin fastighet genom om- eller tillbyggnader, registrera ägande vid köp eller försäljning eller ändra fastighetsgränser behövs också Lantmäteriets insatser. Kommuner och byggföretag behöver under arbete med detaljplaner invänta besked och utlåtanden från Lantmäteriet om möjligheter att genomföra detaljplanen. har Lantmäteriet haft stora problem med långa handläggningstider. Trots tillgång till ny teknik är väntetider och handläggningstider ett mycket stort problem för många som vill utveckla sina företag och sina fastigheter. Runt om i landet finns dessutom kraftiga variationer i längden på handläggningstiderna och på flera håll kan ärenden ta . I avsaknad av handläggning och beslut från Lantmäteriet tvingas t.ex. köpare vänta med byggnadsåtgärder. Människor avstår från fastighetsaffärer på grund av långa handläggningstider. Lantmäteriets avgifter bestäms av regeringen, men de motsvarar inte arbets- och serviceinsatsen. Enligt vår uppfattning skulle många aktörer som konsulter, byggföretag eller fastighetsägarna själva kunna utföra mätningsdelen i en förrättning, vilket dagens regelsystem helt förhindrar. I de flesta andra länder finns lösningar där certifierade företag eller personer får utföra olika moment i en fastighetsbildning. Den möjligheten saknas i och det ska ses i ljuset av den personal- och kompetensbrist som finns hos Lantmäteriet. Lantmäteriet har svårt att rekrytera välutbildade medarbetare. På flera håll i landet har kontor till och med behövt stängas för att man inte kunnat tillgodose behovet av kompetent personal. Stora pensionsavgångar inträffar som tillgänglig kompetens är efterfrågad på flera håll. Nyexaminerade lantmätare stannar inte länge inom Lantmäteriet, eftersom de kan välja närliggande branscher med mer dynamisk löneutveckling. Vi anser att tiden nu är mogen för en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad vi anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av systemet med kommunala hyresgarantier, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2031 av (C) och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 5. Kommunala hyresgarantier innebär att en kommun går i borgen för en hyresgäst som har tillräckligt god ekonomi för ett eget boende men som ändå har svårt att få ett förstahandskontrakt på en hyresrätt med besittningsskydd. utfärdades endast 110 nya garantier i totalt 14 av landets 290 kommuner. Det beviljade bidraget som utgår från med per hyresgaranti till kommunerna blev totalt , att jämföra med de som avsatts i regeringens budget för kommunala hyresgarantier. Intresset har från början varit svagt och utvecklingen är negativ. Av statistiken framgår att endast tre kommuner sticker ut med en klart högre grad av nyttjande. Det är uppenbart att garantin inte utformats på ett sådant sätt att den upplevs som attraktiv för kommunerna att använda sig av. finns ett behov av att göra fler bostäder tillgängliga för resurssvaga hushåll. Det är främst hushåll med betalningsanmärkningar och hushåll där det saknas en fast inkomst av arbete som beviljas hyresgarantier. Det är heller inte meningen att kommuner mer än i enstaka fall ska träda in för att täcka upp för utebliven hyresinbetalning. Det torde vara uppenbart för alla att det nuvarande systemet inte fyller sitt syfte. Enligt min uppfattning är det nu hög tid att se över för- och nackdelar med det nuvarande systemet. En fråga blir om det finns ett intresse hos merparten av landets kommuner för att använda det nuvarande systemet som ett verktyg. Det bör även undersökas huruvida det krävs regelförändringar för att kunna rikta garantier till nyanlända i etablering. Om intresse inte finns hos merparten av landets kommuner för att använda kommunala hyresgarantier bör det övervägas att avveckla systemet till förmån för individuella stöd för att göra fler bostäder tillgängliga för alla. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3073 av och (båda C) yrkande 1 och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 13. Radon i bostäder förorsakar omkring 500 lungcancerfall i . Radonproblemet är därmed ett av de största hälsoproblemen som är kopplade till vårt boende. Det finns ett riktvärde som gäller för radon och innebär att åtgärder bör vidtas i byggnader om radonhalten i inomhusluften ligger över /m3. I miljömålsarbetet har det inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö även funnits ett delmål som innebär att alla bostäder i ska ha en radonhalt under denna nivå 2020. Ansvariga myndigheter har emellertid gjort bedömningen att detta mål inte kommer att nås på grund av att den nuvarande takten i mätningar och åtgärder för att få ned radonhalten är för långsam. uppskattar att det finns närmare 325 000 bostäder med radonhalter som överstiger /m3. För att hitta och sanera alla dessa bostäder behöver det göras mätningar i så gott som alla småhus och alla lägenheter med markkontakt eller med blåbetong i konstruktionen. gör bedömningen att ca 2 miljoner bostäder bör mätas för att miljömålet ska nås till 2020. För att påskynda och underlätta för landets hushåll att avhjälpa problemet med radon i bostäder har i administrerat ett s.k. radonbidrag, där hushåll med radon kan ansöka om att få en del av sina åtgärdskostnader täckta. års statsbudget har dock radonbidraget fasats ut. När senaste informationskampanj genomfördes ledde det till att ett stort antal radonåtgärder vidtogs och de medel som var anslagna till radonbidraget var då inte tillräckliga. Ansökningarna och uttaget av radonbidraget har sedan successivt minskat som en direkt följd av avsaknaden av informationskampanjer om risker med radon i bostäder. Hushållen och fastighetsägarna har en sämre kunskap om riskerna med radon. Regeringen bör därför låta utreda om ett eventuellt återinförande av radonbidraget kan leda till en ökning av antalet radonåtgärder i landets bostäder samt vilken storlek och inriktning på anslaget som ger den bästa effekten. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvärdering av de statliga investeringsstöden, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 1. För att få igång byggandet i krävs stora genomgripande och långsiktiga reformer för framtiden. Subventioner ger inget långsiktigt stabilt bostadsbyggande. Det kan möjligen i viss mån kortsiktigt påverka inriktningen på byggandet och kan också göra att vissa redan planerade byggprojekt förskjuts , men de motverkar de långsiktiga spelregler som är så avgörande för att byggandet varaktigt ska öka. Subventioner till renovering av fastigheter snedvrider också förhållandena mellan de fastighetsägare som får subventioner och de fastighetsägare som redan renoverat med egna medel. Vi anser att det är fastighetsägaren som ska ta det ekonomiska ansvaret för att vårda och renovera sin fastighet, inte staten. Jag anser att regeringen nu bör ta initiativ till en oberoende utvärdering av de statliga byggsubventionernas effektivitet. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Startlån, punkt 10 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 7. Efterfrågan på att äga sitt boende motsvaras inte av dagens produktion av bostäder. har kravet på egeninsats i kombination med amorteringskrav kraftigt höjt tröskeln till det ägda boendet, vilket framför allt stänger ute unga som vill köpa sin första bostad från bostadsmarknaden. I stället hänvisas de till dyra hyresrätter som i längden oftast är ett dyrare boende. vill utreda att införa ett system som bidrar till att minska problemen med de höga trösklarna till det ägda boendet, utan att det leder till överskuldsättning och en överhettad bostadsmarknad. Ett exempel på sådant system är startlån, som finns i flera länder och har betytt mycket för att möjliggöra för framför allt yngre konsumenter och personer med låga men stabila inkomster att ta steget över tröskeln till det ägda boendet. Särskilt de norska s.k. startlånen och det brittiska s.k. första steget i Help to Buy är relevanta för en svensk kontext och visar att sådana system kan få stor effekt. Startlånet innebär ett statligt stöd till den egna kapitalinsatsen i form av ett topplån. Dessa topplån ska ha samma strikta amorteringskrav som gäller för bolånemarknaden i övrigt och marknadsmässig ränta. De småhus och lägenheter som blir aktuella för startlån bör också beläggas med ett tak för vad de får kosta. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktvärden för trafikbuller, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Nooshi Dadgostar (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 9. har genom en bestämmelse i om skydd mot olägenheter för människors hälsa bemyndigat regeringen att utfärda bl.a. riktvärden för buller. Regeringen fattade beslut om en förordning om trafikbuller vid bostadsbyggnader som trädde i kraft . för beredning av ärendet inom framfördes det kritik i mot att beslutet om en förordning dröjde. Från regeringens sida framhöll man emellertid att det förordningsförslag som remitterades av den tidigare regeringen ledde till omfattande synpunkter från remissinstansernas sida. Det handlade både om de hälsoaspekter som alltid gör sig gällande i frågor som gäller buller och om olika lagtekniska frågor. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att det var angeläget att noga beakta folkhälsoaspekterna vid beredningen av ärendet som reglerna gavs en tydlig utformning. I flera av remissvaren riktades det kritik i olika avseenden mot den tidigare regeringens förordningsförslag. Det gällde bl.a. det föreslagna riktvärdet för buller från spårtrafik och vägar vid bostadsbyggnaders fasader och särskilt förslaget om en särregel för studentbostäder som tillåter mycket höga bullernivåer. Remissinstanserna pekade framför allt på hälsoriskerna med en hög bullerexponering. Regeringen uppdrog åt att följa upp och beskriva effekterna av bestämmelserna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader och analysera vilka effekter mer tillåtande riktvärden skulle kunna få. För att ge ett bra underlag för denna redovisning har länsstyrelserna fått i uppdrag att särskilt analysera och redovisa kommunernas tillämpning av de nya bestämmelserna om omgivningsbuller i och förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader och redovisa detta till . Regeringen har tidigarelagt redovisning av uppdraget så att myndigheten innan årsskiftet 2016/17 ska redovisa vilka konsekvenser en förordningsändring i enlighet med det förslag som remitterades skulle få, såväl konsekvenser för bostadsbyggandet som andra konsekvenser. Utifrån detta avser regeringen att vidta åtgärder med hänsyn till tillkännagivande. Mot denna bakgrund anser vi att det saknas skäl att föregripa redovisning med ett nytt tillkännagivande från . Sammanfattningsvis anser vi således att det inte finns behov av ett ytterligare tillkännagivande till regeringen i frågan. Det aktuella motionsyrkandet bör därför avslås. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 18. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3145. Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar.