bet · H401SfU3 · 2016-12-08 00:00:00 — Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att göra om dagens system med underhållsbidrag och underhållsstöd. I första hand är det naturligtvis mest önskvärt att föräldrarna själva ska kunna komma överens om de ekonomiska frågorna. Om så inte sker ska en neutral, objektiv och förutsebar beräkning av underhållets storlek göras som bygger på att en viss procent av den frånvarande förälderns inkomst ska gå till barnets uppehälle. Fördelarna med en sådan modell är att den är lättöverskådlig och förutsebar, och att den minskar konflikter mellan föräldrarna kring ekonomin. Genom modellen stärks ekonomin för ensamstående, och incitamenten för växelvis boende ökar. Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2486 av m.fl. (SD) och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 45 samt 2016/17:1076 av (M), 2016/17:1646 av m.fl. (S), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2929 av och (båda SD), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 30, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 48. Nivån för underhållsstödet bör ses över och följa prisutvecklingen och inflationen. Det är önskvärt att antalet föräldrapar som använder som mellanhand för utbetalning av underhållsbidraget minskar. Detta är en onödig administrativ uppgift i de fall föräldrarna kan sköta transaktionerna själva. Regeringen bör utreda hur underhållsstöd kan betalas ut utan inblandning av . När det gäller bostadsbidrag bör reglerna för återbetalning ses över eftersom familjer med ansträngd privatekonomi inte alltid har möjlighet att återbetala beloppet. Återbetalningsskyldigheten bör anpassas efter privatekonomiska förhållanden i de fall där det inte begåtts några fel eller fuskats. Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2016/17:1076 av (M), 2016/17:1646 av m.fl. (S), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2486 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 45, 2016/17:2929 av och (båda SD), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 48. Underhållsstödet, med dess ofta låga nivåer, betalas ut om föräldrarna inte har avtalat om underhållsbidrag eller om den ena föräldern inte har möjlighet att betala tillräckligt med underhåll. När underhållsbidraget i stället avgörs civilrättsligt blir utgången ofta till fördel för den förälder som tar huvudansvaret för barnet eller barnen. För att göra det enklare för föräldrarna att själva reglera frågan om underhåll vore det lämpligt att se över möjligheten till ett samtal om ekonomin med en utomstående rådgivare, t.ex. från socialförvaltningen eller . Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 48 samt 2016/17:1076 av (M), 2016/17:1646 av m.fl. (S), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2486 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 45, 2016/17:2929 av och (båda SD), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 9. Underhållsstödet bör utformas så att det är tydligt att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Det är av stor vikt att föräldrar får råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag. Eftersom det är föräldrarna och inte staten som har huvudansvaret för barnens försörjning är det bra att underhållsstöd i regel inte betalas ut om den underhållsskyldige återbetalar rätt belopp till i följd. Reglerna måste dock följas upp så att de inte blir konfliktdrivande och drabbar barnen ekonomiskt. När den bidragsskyldiga föräldern ska återbetala för utbetalt underhållsstöd baseras återbetalningen på inkomsten . Detta är orimligt; återbetalningen av underhållsstöd bör baseras på ett mer aktuellt inkomstunderlag i de fall inkomsten har förändrats mycket. Övriga förmåner, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2503 av m.fl. (SD) och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2016/17:245 av (M), 2016/17:990 av (S) och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 46. Anledningen till att det bara är en bråkdel av småbarnsfamiljerna som har nyttjat det kommunala vårdnadsbidraget är att ersättningen var låg och att det bara erbjöds i vissa kommuner. Vårdnadsbidraget bör återinföras, och det bör bli obligatoriskt för landets kommuner att erbjuda det som alternativ till barnomsorg. Ersättningen i vårdnadsbidraget bör också höjas från till . Övriga förmåner, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2016/17:245 av (M), 2016/17:990 av (S), 2016/17:2503 av m.fl. (SD) och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 15. kan endast en förälder beviljas vårdbidrag, oavsett om barnet bor helt eller växelvis i hushållet. I de fall föräldrarna har skilda hushåll och det finns ett tillsyns- och vårdbehov eller merkostnader för barnet i respektive hushåll bör emellertid båda föräldrarna ha rätt till vårdbidrag. Att barnet är folkbokförd hos den ena föräldern bör inte ha någon betydelse. Vårdbidragets närmare utformning när det gäller nivåer och villkor bör utredas. Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 12. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2352. är ett av världens mest jämställda länder. Föräldraförsäkringen och den väl utbyggda barnomsorgen ger förutsättningar för föräldrar att ta ett stort ansvar för sina barn och förvärvsarbeta. Svenska kvinnor arbetar i hög grad under småbarnsåren och även män är föräldralediga. Men mycket återstår att göra innan samhället och arbetslivet är jämställda. Kvinnor och män arbetar i genomsnitt lika många timmar men män ägnar mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor ägnar mer tid åt hemarbete. Den ojämna fördelningen i uttaget av föräldrapenning leder till långtgående negativa konsekvenser för kvinnor. Jämställdhetsbonusen är en möjlighet att uppmuntra till en jämnare fördelning av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna utan att tvinga fram en fördelning genom kvotering. Vi skjuter därför till medel för att behålla jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen. För att stärka arbetslinjen för de som ännu inte kommit in på arbetsmarknaden bör föräldrapenning på grundnivå begränsas . För personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd bör föräldrapenningen begränsas eller . Vidare anser vi att ersättningsmodellen vid förlängd skolgång bör reformeras så att dessa ungdomar i stället omfattas av det vanliga studiestödssystemet. Grundnivån i föräldrapenningen bör återställas till den nivå som gällde före höjningen och efterlevandestödet bör tas bort för de som bor i HVB-hem, familjehem och stödboenden. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 12 . Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grund-syn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska ut-veckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. I vår budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 12. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2896. Föräldraförsäkringen är den nyblivna eller växande familjens garanti för ekonomisk stabilitet också under barnens första omsorgskrävande år. Det är familjen som har en unik kompetens att, utifrån sina egna förutsättningar, avgöra hur uppdelningen mellan föräldrarna av föräldrapenningen ska avgöras. Kvoteringen inom föräldraförsäkringen och jämställdhetsbonusen bör därför avskaffas. Vårdbidrag lämnas till föräldrar för barn med funktionsnedsättning t.o.m. juni det år barnet fyller . Om barnet endast behöver hjälpmedel och inte vård betalas ersättning ut för merkostnader bara om dessa uppgår till . Om barnet behöver både vård och hjälpmedel betalas dock ersättning ut redan från . Vi föreslår att medel anslås för att ta bort den skillnad i kostnadsgräns för rätt till ersättning för merkostnader som finns . Eftersom bostadsbidraget är behovsprövat har en förstärkning av den förmånen hög träffsäkerhet. Vi avsätter medel, ca mer än regeringen , för att höja bostadsbidragets nivå. Flera av anslagen inom utgiftsområdet kan minskas till följd av våra förslag om minskad invandring. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 12 . Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 12. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3452. Jämfört med många andra länder har kommit långt när det gäller att möjliggöra för barn att växa upp med goda materiella förutsättningar och när det gäller att underlätta för människor att kombinera karriär och företagande med familjebildning. Men mer finns att göra. Förändringstakten mot ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen riskerar att bromsas in till följd av avskaffandet av jämställdhetsbonusen och höjningen av föräldrapenningens grundnivå. Vi motsätter oss dessa båda förändringar. Den retroaktiva rätten till föräldraförsäkring för nyanlända bidrar till en försenad integration, särskilt för kvinnor. Därför bör rätten till föräldraförsäkring för nyanlända begränsas på så sätt att föräldraförsäkring enbart medges för det yngsta barnet i familjen och till dess att detta barn fyller . Efterlevandestödet bör tas bort för unga som bor i HVB-hem, familjehem och stödboenden, eftersom de befinner sig i en situation där det offentliga tar ansvar för att finansiera deras uppehälle. Sammantaget anvisar vi 2 mindre än regeringen till utgiftsområde 12 . Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 12. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 12. Vi vill ha en modern och valfrihetsinriktad familjepolitik som ökar jämställdheten och uppmuntrar till arbete. Utformningen av föräldraförsäkringen spelar en avgörande roll för barnets rätt till sina föräldrar men också för utvecklingen av jämställdheten på svensk arbetsmarknad. Föräldraförsäkringens framväxt är en viktig del av den svenska välfärden och ett fundament för kvinnors frigörelse. är dagens försäkring förknippad med utmaningar. Den ekonomiska ojämställdheten mellan kvinnor och män är utbredd. Jämställdhetsbonusen är en ekonomisk stimulans för öka jämställdhet och bör inte tas bort. I stället bör medel tillföras för att fördubbla bonusen mellan föräldrapenningdag 120 och 195 till per förälder och dag. Föräldrar till barn med varaktig sjukdom eller funktionsnedsättning behöver ofta ha omfattande kontakter med skola eller förskola för att barnet ska få det stöd han eller hon behöver. Även barn med sociala problem kan kräva kontakter med skola eller socialtjänst. Det bör vara möjligt för föräldrar att få tillfällig föräldrapenning i dessa situationer. Vår budget rymmer vidare en höjning av barntillägget i bostadsbidraget. Detta förslag är mer träffsäkert i att nå hushåll med de allra största behoven än regeringens förslag om höjd inkomstgräns i bostadsbidraget. Vi avvisar också regeringens förslag om höjt flerbarnstillägg i barnbidraget. Vi föreslår vidare att ett barn som får omfattande stöd av det offentliga t.ex. i form av boende i ett HVB-hem eller stödboende inte ska kunna få efterlevandestöd. Unga personer med förlängd skolgång eller förlängt barnbidrag ska få studiemedel i stället för aktivitetsersättning. Med anledning av detta förslag minskar kostnaderna för barnbidrag. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 12 . Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatter för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg.