bet · H301AU6 · 2016-03-11 00:00:00 — 2015/16:2082 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att ytterligare underlätta etableringen på den svenska arbetsmarknaden för invandrade akademiker och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2257 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett parlamentariskt tvärpolitiskt forum för integrationsutmaningar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2274 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara möjligt att läsa på komvux parallellt med ett instegsjobb och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2534 av m.fl. (S): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen för en växande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2582 av Finn och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra regelverket för att underlätta för funktionsnedsatta och nyanlända invandrare att få anställning i företag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2760 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det på asylanläggningarna ska bedrivas ett aktivt arbete med att kartlägga och validera de asylsökandes tidigare utbildningar och arbetskompetens och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2782 av m.fl. (FP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ytterst ska kunna ålägga kommuner att ta emot fler nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2914 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målgruppens omfattning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsorientering bör vara obligatorisk för samtliga nyanlända invandrare som ingår i målgruppen, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en enda lag bör reglera samhällsorienteringen för samtliga målgrupper och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett ökat innehållsmässigt fokus på de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar i samhällsorienteringen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt kunskapsmål om svensk kultur och tradition och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2978 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att migrationspolitiken kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3042 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa reformer som ökar utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3074 av m.fl. (M): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillskapa utbildningsmottagningar med uppdrag att integrera nya medarbetare från andra länder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3099 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omedelbar omställning från integrationspolitik till assimilationspolitik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydligt ställningstagande från det offentliga för grundläggande värderingar om människors inbyggda egenvärde, jämställdhet mellan män och kvinnor samt individers rätt att göra egna livsval och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett totalstopp för integrationsåtgärder som innebär eftergifter för kulturella uttryck som bryter mot svensk värdegrund och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett intensifierat arbete med informationsspridning om och förankring av det svenska samhällets värdegrund, särskilt riktat mot nyanlända och personer som lever i utanförskapsområden, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3214 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga etableringsplanen till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3241 av m.fl. (M): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska vara bundna av de avtal om mottagande som de träffat med och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att full etableringsersättning bör villkoras mot att man blir kvar i den kommun man anvisats eller valt, och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samarbetslinje i mottagandet mellan kommun, region och stat och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska utöka sitt ansvar för mottagandet genom att etableringsuppdraget förlängs till , och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för bosättning av nyanlända bör övergå till länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samhällsinformation till nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna öppenheten mot omvärlden och att alla som tas emot i på ett snabbt och effektivt sätt ska kunna bli en del av samhället och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ansvaret för mottagandet kan flyttas från till kommunerna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etableringsersättningen måste ställa tydligare krav på aktivitet som leder till jobb och bättre integration och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hitta möjligheter för anvisningsbostäder på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till våra reservationer 1 och 6, alltså både den alliansgemensamma och . Vi ska behandla ett motionsbetänkande gällande integrationspolitik med flera motioner, både från Alliansen och regeringspartierna. Självklart är det avslag som yrkas på resterande motioner. Det har funnits en berättelse om hopplöshet i . Det talas om en utveckling vi inte kan påverka och att står inför stora sociala problem. Det går inte att förneka att vi står inför utmaningar - de facto är det nästan förminskande att kalla det för utmaningar, för det är stora problem står inför, och de är inte lättlösta. Det handlar om stora grupper människor som behöver utbildning. De behöver ganska omfattande utbildningsinsatser, något som vi historiskt aldrig varit med om. Vi är vana vid att utbildningsnivåerna höjs i iteration, generation efter generation. Men handlar det om att höja utbildningsnivån för stora grupper av människor som har en utbildningsnivå vi inte har haft i på ungefär . Det handlar om analfabeter. av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har grundskola eller lägre, och i denna siffra är inte den senaste höstens migration medräknad. har nioårig grundskola eller lägre som utbildningsbakgrund. Bland kvinnor har den största andelen kvinnor inskrivna i etableringsreformen aldrig förvärvsarbetat i hela sitt liv. Att kalla det för en utmaning är en underdrift - det är ett jättestort problem som i modern tid inte har haft erfarenhet av att hantera. Däremot går det att se längre tillbaka i tiden och titta på hur idkade fattigdomsbekämpning då. Man började främst med barnen, med skolplikt för barn. Det var förmodligen en av de viktigaste reformerna för att få människor ur fattigdom. Då, precis som , fanns det normer, kulturer och hävd som höll barnen kvar på gården. Men vi var modiga och sa ifrån. Vi ställde tydliga krav, och barnen gick till skolan. Kanske var det på individuell nivå jobbigt för barnet eller föräldrarna, men i slutändan var det till gagn för samhället. Samma utgångspunkt måste vi ha i integrationspolitiken. Det går inte att mäta enbart på individuell nivå, utan man måste även mäta på makronivå. Det går inte att enbart titta på första generationens svårigheter, utan man måste även se om andra generationen har nytta av den första generationens strävanden. Jag tycker att den diskussion som har varit när det gäller ingångslöner på svensk arbetsmarknad har förts på ett ganska ensidigt sätt av de olika parterna. Först och främst behöver vi göra det lättare för människor att komma i arbete. Det går inte att komma ifrån. Du kan inte höja utbildningsnivån för så här många människor i så många olika åldrar till en sådan nivå att de kvalificerar sig direkt in på svensk arbetsmarknad. Du kan inte göra det på så pass stor och bred basis att du får den höjning av sysselsättningsgrad som krävs. gjorde en ekonomisk uträkning för . I den beräkningen var det väldigt tydligt. Om vi höjer sysselsättningsgraden för utrikesfödda, för invandrare, - det är en radikal höjning - skulle vi nå, så att säga, statsfinansiellt break-even . Det är nog att förminska det att kalla det för en utmaning. Om vi ska göra så att det är en tioprocentig sysselsättningsnivå för de här människorna måste vi höja utbildningsnivåerna otroligt mycket för grupper som aldrig har utbildats tidigare eller som har en väldigt svag utbildningsbakgrund. Det är en utbildningsresa de ska göra i det vuxna livet. Det vet vi är mycket svårare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Självklart behöver vi utbildningar. Vi behöver utbilda alla efter vår bästa förmåga. Men du kommer inte ifrån att du även måste göra det lättare för dessa människor att komma in i arbete. De ska kunna ta jobb trots sin lägre produktivitet. Vi vet nämligen att en stor del av ens produktivitetsutveckling i sker på arbetsplatser. Det är på jobbet man lär sig nya metoder och modeller. Man lär sig normer. Man lär sig arbetsmetodik. Det är därför det är viktigt att se till att fler får tillgång till arbete och kan göra den produktivitetsresan trots att de har en svag utbildningsbakgrund. Det kommer vi inte ifrån. Här blir det väldigt tydligt med Socialdemokraternas modell. De tror inte på detta. Jo, det gör de, för när LO gör detta är det okej. När LO endast erbjuder löner på för sina lärlingar, just för att de ska höja sin produktivitet på arbetsplatser, är det okej. Trots att de inte får lägre hyra för att de är lärlingar och trots att de inte får billigare mat för att de är lärlingar är det okej att ge dem . Principen är väldigt enkel: Du betalar inte lön för utbildning. Det är en rimlig princip som vi har i . Detsamma måste väl få gälla för många av de nyanlända eller ungdomar som finns i . Låt oss säga att man tar ett jobb som man inte kan fullt ut. Man vill lära sig det på plats och vill höja sin produktivitet på arbetsplatsen. Då måste man väl kunna få göra det och inte få lön för man lär sig. Det är exakt samma princip som LO självt framför i sin argumentation. Därutöver anser vi i att de lönestöd och så vidare som finns är alltför krångliga. De är i stor utsträckning ineffektiva. Vi vet att vissa bidragsformer eller stöd är så pass komplexa att trots att de är väldigt generösa drar sig arbetsgivare för att använda dem. De är helt enkelt för krångliga. De kräver väldigt stor handpåläggning av arbetsförmedling etcetera. En mer effektiv form av sådana stöd är till exempel nystartsjobben, som ges till dem som varit arbetslösa . Det har av IFAU:s utvärderingar visat sig vara en av de mer effektiva formerna av anställningsstöd. Beviset är kanske att Socialdemokraterna väljer att behålla detta anställningsstöd. Nystartsjobben är en modell man kan bygga ut. Man kan egentligen slå ihop stora delar av de bidragsstöd vi har till arbetsgivare med detta för att det ska bli enklare och rimligare. Det kan bygga på att man får sänkt skatt i stället för direkta bidrag och så vidare. Det är en mycket rimligare modell. Vi i Alliansen har ett förslag på hur man i alla fall på kort sikt kan göra instegsjobben lite mer rimliga, tills vi kanske kan få på plats en mer genomgripande översyn av de här anställningsstöden. Till exempel är poängen med detta väldigt god. Var är det vi lär oss tala svenska? Jo, det är på arbetsplatser och det är tillsammans med andra svenskar. Man lär sig inte bra svenska på en sfi-bänk. Jag pluggade tyska i svenska skolan, och jag är inte gångbar på tysk arbetsmarknad. Men om jag hade varit något halvår i hade förmodligen mitt språk blivit mycket bättre. Varför ska inte denna enkla princip också gälla nyanlända? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Det är klart att man ska kunna kombinera till exempel en språkpraktik eller ett arbete med utbildning. Varför ska denna utbildning endast vara på sfi? Varför kan man inte göra detta när man pluggar matematik på komvux? Varför ska man inte kunna göra det när man till exempel pluggar svenska B på komvux? Här ser vi väldigt tydligt att vi i Alliansen har gått ihop och föreslår denna förändring, medan de rödgröna partierna är emot detta. Det är beklagligt, för det hade varit en rimligare modell än vad vi har när det är begränsat enbart till sfi. Det var våra yrkanden och våra motiveringar i dagens debatt. Jag hoppas att debatten blir intressant. Det blir spännande att äntligen höra vad de rödgröna har att komma med på detta politikområde, för än så länge har vi hört väldigt lite. Åtminstone en del av oss, om inte alla, har suttit i kammaren i snart och lyssnat på en debatt. Den skulle handla om vägen in på arbetsmarknaden, men den handlade i princip om det som många av mina kollegor vill diskutera även i denna debatt, nämligen om hur personer som har anlänt till och beviljats uppehållstillstånd här ska komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det kallas i vanligt tal ofta för integration. Det är något som jag och mitt parti underkänner som definition av vad integration eller segregeringsbrytande egentligen är. Jag har fört anteckningar under morgonens debatt. Jag tänkte börja lite grann med det som kom upp mot slutet. Det sas i debatten: Trösklar skapar segregation. Det är ganska talande, för det visar väldigt tydligt vad som har gått snett på det här området. Självfallet är det så: Ju svårare det är att komma in på en arbetsmarknad och ju mer regelverk och byråkrati det finns som upplevs som besvärande, desto tar det att söka sig in i samhället. Men segregation handlar om många fler aspekter än hur lätt eller svårt det är att komma in på arbetsmarknaden. Segregation löser man inte genom låtsasjobb eller genom att människor eventuellt kan försörja sig själva till en viss del. Segregation löser man inte genom att alla har ett jobb, om jobben är i olika sektorer och med olika villkor och om människor inte möter personer med annan bakgrund eller ser samhället som helhet. För någon vecka sedan såg jag en interaktiv karta över , som ofta brukar lyftas fram som ett bra exempel på hur mångfald fungerar, inte minst av de borgerliga partierna och deras vänner, som pratar om just exempelvis sänkta trösklar och låga löner som ingång. På kartan hade man markerat, i olika färger, varenda enskild medborgare efter personens bakgrund och etnicitet. Det var ett oerhört segregerat samhälle som växte fram. Det var oerhört tydligt. Det räcker inte med att ha någon form av sysselsättning och det räcker inte med låga löner och andra ingångsvillkor för att det ska vara ett samhälle där vi inte delas upp, där vi bryter segregationen. Det räcker inte på långa vägar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration En annan nyhet som skymtade förbi för någon vecka sedan var en undersökning som hade gjorts vid . Den presenterades som att sverigedemokrater har en negativ människosyn. Om man tittar på frågeställningen kan man kanske se att undersökningen som sådan inte var helt felaktig. Men vad innebär "negativ människosyn"? I det här sammanhanget innebär det att vi inte alltid tror att människor alltid vill andra gott och alltid gör sitt bästa i alla lägen. Det innebär att vi, till skillnad från övriga partier, inte har en lika naiv syn på vilken politik vi ska bygga eftersom vi också ser vilka ovälkomna konsekvenser det kan bli. Vägen till helvetet kantas av goda intentioner. Jag tror att jag har sagt det tidigare i den här kammaren, och det är verkligen så. Integrationspolitiken har under byggt på goda intentioner. Det har skapat många hål, många tomrum som har utnyttjats och som har fått direkt kontraproduktiv effekt. Det är väldigt slående att se och höra, under en debatt som den förra, vilken otroligt passiverad syn de övriga partierna har på dem som kommer till vårt land: Det är vårt ansvar att släppa in dem i samhället. Själva bär de inget eget ansvar. Det är vårt fel om personer hamnar i utanförskap. är det absolut så. Det finns problem i vårt samhälle. Det finns problem i våra system. Men i grund och botten måste vi se till att skapa förutsättningar och möjligheter så att de enskilda individerna kan göra vad de vill, ta sig dit de vill och förverkliga sig själva och sina drömmar. Dit kommer man inte genom subventionerade särlösningar. Dit kommer man inte genom att behandla människor som anlänt till vårt land som offer, som några vi ska ta hand om. I vår reservation och i den föregående debatten, där min partiledare föredömligt förde fram vår syn på integrationspolitik och samhällsbygge, trycker vi på just detta, att det handlar om betydligt mer än en plats på arbetsmarknaden. Jag har ett erkännande att göra: Jag är inte politiker i första hand för att se över vilka som har jobb och vilka som inte har jobb, trots att jag sitter i arbetsmarknadsutskottet. Jag tror att ett samhällsbygge handlar om så oerhört mycket mer än så. Jag har själv sett och själv upplevt via mina kontakter och min bakgrund vad det innebär att inte känna sig hemma, vad det innebär att känna en rotlöshet, vad det innebär att hamna utanför på riktigt. Det är oerhört mycket mer än att inte kunna försörja sig. Det är att känna sig borttappad och förvirrad, att känna att någonting saknas inom en. Det åskådliggjordes ganska tydligt att många känner till detta, exempelvis i när vi fick höra vår nationalsång ändras och i diskussionen kring detta där det motiverades med att det var ett statement som handlade om hur viktigt det är att säkerställa att alla känner att deras bakgrund är med, att deras bakgrund är giltig, att ens rötter och varifrån man kommer är någonting man bär med sig. Självfallet är det så. Jag är övertygad om att det är en del av det mänskliga behovet att känna kontakt med sina rötter. Det är mer än att bara bo och verka här och och bara blicka framåt. Vi har ett behov av vår historia. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Men det man ofta glömmer bort är att detta såklart även gäller för vårt samhälle och för dem som har sin historia och sin bakgrund här, alldeles oavsett om det är en historia eller bakgrund de facto, eller för att man faktiskt har tagit den till sig. När jag pratar om historia ser jag det som min historia, alldeles oavsett om mina föräldrar och deras föräldrar bodde i eller inte. Det gjorde de inte, i alla fall inte hela sitt liv om jag pratar om mina föräldrar och inte alls om jag går längre tillbaka. Det är också därför som vi i vår reservation 2, som jag för övrigt yrkar bifall till, talar om vikten av att vi när vi lyfter fram etablering och diskuterar segregationsbrytande måste tala om annat än etablering på arbetsmarknaden och mer än bara för dem som precis har kommit hit. Den segregation och de klyftor som finns i vårt samhälle skapar nämligen mänskligt lidande, splittrar vårt land och skapar en otrygghet. Vi måste fokusera på att faktiskt erkänna vår historia och vår kultur, välkomna andra in och göra det möjligt för dem att veta vad som är det nya hemlandet. Vad är mitt hemland över huvud taget? Det kanske inte är mitt nya, utan det som alltid har varit mitt hemland. Det här har vi tyvärr tappat bort. Jag brukar ofta hänvisa till en diskussion jag hade på ett seminarium under lärarutbildningen, där jag hörde mina studentkollegor i gruppen bredvid diskutera just vad som är svensk kultur och svensk historia. Där var det en tjej, för övrigt med utländsk bakgrund - min erfarenhet är att det ofta är personer med utländsk bakgrund som ser problematiken att vi har glömt bort och tagit det för givet här hemma - som lyfte fram just frågan att om vi ens ställer frågan om vad som är svenskt, då har vi väl ändå tappat någonting? Då har väl något gått förlorat? Precis så är det. När vi inte längre står upp för vårt land, vår historia, vår kultur, våra seder, när vi inte längre känner oss själva, ja, då tappar vi något för oss själva och då tappar vi också förmågan att bjuda in andra till vårt samhälle. Då skapar vi segregation. När vi bygger politik på snabba lösningar, på att se på en person, räkna efter hur länge han har befunnit sig i landet och säga att du kan få subventionerad lön, men du kan inte få det för du har varit här för länge - då skapar vi motsättningar. Då splittrar vi vårt samhälle. Då segregerar vi vårt land. När vi blundar för att det skapas arbetsplatser där de enda som arbetar är de som kan få de här subventionerna, eftersom arbetsgivaren bygger hela sin praktik på det, då är det ingen integration som sker om någon blir anställd, för då är man fortfarande segregerad. Då är det en särskild låglöneklass som har byggts upp, eller en subventionsklass om vi nu hellre vill låtsas att en subvention på något sätt inte är ett bidrag. Man kommer fortfarande inte in i samhället. Det finns mycket att säga om det här området. Mitt anförande kanske låter något förvirrat, men det är just därför att jag har så svårt att bestämma mig för vad jag vill ta upp. Om vi läser igenom både proposition och betänkande ser vi hur man skryter med exempelvis samlingen tillsammans som hölls. Det var ju fantastiskt. Jag var där. Man sjöng tillsammans. Men det var ingen riktig insikt om läget. Det finns citat om att mottagandet just nu minskar i , och det kanske underlättar. Men det här har ju skrivits mitt . Då har det alltid minskat. Situationen nere i just nu är att det ökar igen. Vi är på väg mot samma siffror som , och även om vi inte når samma siffror, fast prognos tyder på uppemot 140 000 och de har dessutom ofta överträffats, så är det ett historiskt större mottagande än under väldigt, väldigt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Och här diskuterar man som om alla ska in på arbetsmarknaden så snabbt som möjligt. Alla till buds stående medel ska användas - subventioner, bidrag - som man pratar om att 80 000 ska avvisas, som man säger emot sig själv i varenda mening. För mig är det alldeles självklart: Vi måste bygga utifrån . Vi måste välkomna personer in i vårt land. Vi måste erkänna det samhälle vi har, det värde som finns i vårt unika samhällsbygge. Vi måste se hur det kan öppnas upp för dem som faktiskt vill bli en del av vårt , inte hur vi ska lappa och laga ett system som totalt har havererat. Jag tänkte försöka fokusera lite på vad sa. Hon hade några poänger om att integration innebär långt mer än bara ekonomisk sådan, nämligen att det är en social process att bli svensk och bli en del av det svenska samhället. Här blir den klassiska vänster-höger-konflikten en fråga om vad staten kan uppnå. Vad är statens uppgift? Det är här det inte går ihop. Med tanke på effektiviteten i andra åtgärder som vidtas av staten vore ett statligt program för att försvenska människor förmodligen det mest ineffektiva program som någonsin skulle implementeras.