bet · H301KrU11 · 2016-06-01 00:00:00 — Utskottet anser att förutsättningarna för att i likhet med flera andra länder införa någon form av produktionsincitament för filmspelning bör utredas. En sådan lösning skulle kunna skapa bättre förutsättningar för internationella filmbolag att förlägga inspelningar i . Detta skulle långsiktigt stärka svensk film och innebära arbetstillfällen och nya företag. I samband med att detta utreds bör regeringen ta ett helhetsgrepp och se över övriga möjliga förslag till ytterligare finansieringsvägar in i skapandet av ny film. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt tillsätta en utredning enligt ovan. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2015/16:1848 (SD) yrkande 4, 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 11 och 2015/16:3387 (SD) yrkande 9. Ökat samarbete med och mellan regionala filmcentrum Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stimulera ökat samarbete med och mellan de regionala filmcentrumen. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD). Regeringen understryker i propositionen att det är regeringens ambition att inom ramen för den nya nationella filmpolitiken stärka samverkan med andra offentliga aktörer, framför allt på regional nivå. Det är av stort värde att det finns en mångfald av offentliga aktörer med olika mål och ambitioner. är det viktigt att alla offentliga stöd och investeringar samspelar väl så att de gemensamt bidrar till en välfungerande filmproduktion och ett brett filmutbud i hela landet. En nära samverkan mellan staten och den regionala nivån är då av stor betydelse. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 13 ett tillkännagivande om att ta fram förslag för att stimulera ökat samarbete med och mellan de regionala filmcentrumen. I motionen framförs att de regionala filmcentrumen är viktiga delar av svensk film. Dessa behöver, enligt motionärerna, fortsatta stöd, men behöver också stimuleras till att närma sig varandra. En modern filmpolitik bör formulera idéer om hur detta ska kunna ske, och den utredning som motionärerna förespråkar bör därför också titta på incitament för ökat samarbete med och mellan de regionala filmcentrumen. Utskottet vill understryka hur viktiga de regionala filmcentrumen är som aktörer inom filmpolitiken. Regionernas andel av finansieringen av svensk långfilm uppgår till (prop. 2015/16:132 s. 38). Genom de regionala filmcentrumen skapas arbetstillfällen, och en infrastruktur för filmproduktion upprätthålls och utvecklas. Utskottet delar motionärernas bedömning att samarbetet med och mellan de regionala filmcentrumen bör öka. Detta är dock i första hand en fråga för berörda aktörer. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utformningen av stödsystem och riktlinjer för stödgivning till film. Jämför reservation 15 (SD). Övergripande riktlinjer vid stödgivning Regeringens bedömning är att all stödgivning bör syfta till att uppnå de filmpolitiska målen och präglas av transparens, förutsägbarhet och långsiktighet. Den närmare utformningen av filmstöden bör beslutas av efter samråd med de tre branschråden. Filmstöden bör utformas utifrån en bredare inriktning vid stöd till utveckling och en mer begränsad inriktning vid stöd till produktion. Regeringen avser att utarbeta en förordning om stödgivning till svensk film. Alla stöd ska styras genom ett sammanhållet system. Regeringens ambition är att detaljregleringen ska minska i jämförelse med filmavtal såväl när det gäller den ekonomiska fördelningen mellan stöden som stödens utformning. Regeringen avser att ge i uppdrag att återkomma med förslag om den övergripande fördelningen av anslaget 10:1 Filmstöd . Regeringen gör bedömningen att vid utformningen av filmstöden bör sträva mot att en större andel av resurserna, i jämförelse med filmavtal, går till stöd för utveckling. Det bör vara möjligt för både produktionsbolag och professionellt verksamma individer att söka och få stöd för utveckling. Regeringen gör vidare bedömningen att stödet för utveckling även bör syfta till att stärka filmbranschens utveckling. Stöd bör bl.a. fördelas till produktionsbolag i syfte att skapa kontinuitet och möjlighet till branschutveckling. Stöd kan fördelas till bolag som kontinuerligt arbetar med förnyelse och utveckling av projekt med hög kvalitet och utifrån tidigare framgångar. Framgång bör bedömas utifrån ett brett perspektiv som kan innefatta både publik framgång på biograf eller andra visningsfönster och andra faktorer som t.ex. festivalframgångar eller recensionsindex. Stöd bör även fördelas i syfte att stärka branschen genom kompetensutveckling och genom utveckling av starka konstnärskap, t.ex. genom talangutveckling. Regeringen gör bedömningen att stöd för produktion i huvudsak bör gå till långfilm, barn- och ungdomsfilm, kort- och dokumentärfilm samt animation, för olika visningsfönster. Stöden bör bidra till ett brett utbud av en mångfald filmer. Film för barn och unga bör vara särskilt prioriterad. Stöd som fördelas i förhand utifrån kvalitativa kriterier bör utgöra den ekonomiskt sett största andelen stöd. Stöd för produktion bör även kunna fördelas i efterhand på grundval av en films framgång. Utformningen av sådana stöd bör vara förutsägbar . bör tillsammans med branschen se över hur andra publika framgångar än intäkter från biografvisning kan ligga till grund för beräkningar av sådana stöd. Stöd till film med bred publik attraktionskraft bör liksom övriga produktionsstöd fördelas utifrån en kvalitativ bedömning och vara utformade så att de bidrar till att nå målen för den nationella filmpolitiken. Om det finns särskilda skäl bör stöd för produktion även kunna omfatta produktioner av serier, t.ex. dramaserier. Regeringen bedömer vidare att en förutsättning för att ta del av produktionsstöd bör vara att filmen har en ambitiös plan för spridning och visning i olika fönster samt för tillgängliggörande för personer med olika funktionsförmåga. Alla filmer som produceras med statliga stöd bör kunna visas med svensk text. Med produktionsstöd bör även följa vissa krav på att filmen bör vara lätt att se och hitta. Det innebär att den bör finnas tillgänglig för allmänheten även efter att den kommersiella distributionen huvudsakligen avslutats och för icke-kommersiella visningar inom ramen för Sverigefrämjandet. Motsvarande krav bör även gälla för de filmer ur filmarvet som restaureras och digitaliseras med statliga resurser. Vidare bedömer regeringen att bör utforma och tillämpa kriterier för bedömning av vilka produktionsbolag som ska vara kvalificerade att ta emot produktionsstöd. Stöd för spridning och visning Regeringen gör bedömningen att stöd för spridning och visning bör bidra till att värdefull film sprids och tillgängliggörs såväl i olika visningsfönster som för alla som bor i . Stödet bör även innefatta stöd för att stärka och utveckla biografer i hela landet. Stödet syftar till att värdefull film görs tillgänglig i hela landet för en så stor publik som möjligt, oavsett funktionsförmåga eller modersmål. Stödet bör omfatta både svensk och utländsk film samt både nyproducerad film och filmer ur filmarvet. I propositionen anförs att publikperspektivet bör finnas med redan från utvecklingen av en filmidé, så att de olika stöden kompletterar varandra. Stöden bör utformas för att så långt som möjligt utgå från den enskilda filmens förutsättningar. Vid utformningen av stödet för visning och spridning bör det enligt regeringen övervägas om särskilt stöd bör ges till nyetablering av biografer på orter där biograf saknas och hur stöd kan ges till komplementbiografer. Ett sådant arbete innebär bl.a. konkurrensrättsliga överväganden. m.fl. (SD) anser i motion 2015/16:3387 yrkande 11 att det bör vara en fråga för att i samråd med branschen avgöra hur utformningen av stödsystem ska se ut och hur beslut kring stöd ska fattas. Det ger stödgivningen den flexibilitet som krävs i det föränderliga medie- och filmlandskapet. Stöden bör utgå från den nationella filmpolitiska visionen och de filmpolitiska målen, men detaljerna för hur detta ska gå till bör inte detaljstyras av politiker. Motionärerna understryker också vikten av att film är tillgängligt för individer oberoende av fysiska förutsättningar. Motion från den allmänna motionstiden m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:1848 yrkande 3 att det vore önskvärt med ett särskilt stöd riktat mot nyproduktioner som lyfter upp och levandegör den svenska historien och det svenska kulturarvet. Motionärerna anser att stärkta möjligheter till produktion av historisk film skulle bidra till en ökad gemenskap i samhället och en mer sammanhållen nation. I samma motions yrkande 2 motsätter sig motionärerna skärpta krav på jämställdhet vid utdelning av produktionsstöd. Regeringens bedömning är att den närmare utformningen av filmstöd är en uppgift för i samråd med branschens aktörer. Motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 11 får därmed anses vara tillgodosedd. Utskottet finner inte skäl att förorda ett tillkännagivande om ett särskilt stöd för nyproduktion som lyfter upp och levandegör den svenska historien och svenskt kulturarv. Motion 2015/16:1848 (SD) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om filmstöd och jämställdhet. Jämför reservation 16 (SD). m.fl. (SD) anförs i motion 2015/16:3387 yrkande 2 i denna del att det inte bör ingå i målsättning att anslå medel efter könsfördelning. I stället bör de primära kriterierna för huruvida en film får produktionsstöd, enligt motionärerna, grunda sig på en bedömning av innehåll och kvalitetssäkring. I motionen framförs bl.a. att filmers kvalitet inte påverkas av en procentandel kvinnor eller män som verkar i filmbranschen. m.fl. (V) begär i motion 2015/16:3366 yrkande 1 ett tillkännagivande om att fördelningen av filmstöden rent beloppsmässigt bör bli mer jämställd. I motionen framförs att det inte bara är viktigt att se hur stor andel av samtliga som tilldelats stöd som är kvinnor utan att det också är viktigt att se till att filmstöden fördelas jämnt beloppsmässigt. Utskottet vill understryka vikten av att filmpolitiken bidrar till att långsiktigt främja och upprätthålla jämställdhet och mångfald i svensk filmproduktion, något som också framgår av de föreslagna målen (se ovan). Jämställdhet och mångfald i alla delar av produktionen bidrar till att stärka kvaliteten i svensk film. Det är viktigt att de nationella filmstöden även fortsättningsvis ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Utskottet avser att följa frågan. Motionerna 2015/16:3366 (V) yrkande 1 och 2015/16:3387 (SD) yrkande 2 i denna del avstyrks. Regeringens bedömning är att filmkulturella verksamhet är ändamålsenlig och fungerar väl. I och med omställningen till en ny filmpolitik bör vissa insatser för spridning och visning ses över tillsammans med liknande bidragsformer som funnits inom ramen för filmavtalet. Inom ramen för den filmkulturella verksamheten bör det särskilt säkerställas att filmarvet tas till vara, utvecklas och tillgängliggörs. Stöd till restaurering och digitalisering bör förenas med villkor om att rättigheter för tillgängliggörande säkras. Barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skapande bör även i fortsättningen vara en högt prioriterad fråga. bör tillsammans med berörda aktörer stärka samverkan om behovet av och tillgången till professionell fortbildning och om formerna för att säkra tillväxten inom branschens alla yrkesgrupper. Samverkan med andra konstformer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka filmens samverkan med andra konstformer. Jämför reservation 17 (M, C, L, KD). m.fl. (M, C, L, KD) anser i motion 2015/16:3385 yrkande 14 att regeringen bör ta fram förslag som stärker filmens samverkan med övriga konstformer. Motionärerna anser att propositionen saknar konkreta idéer kring hur filmen kan kopplas till övrig kulturpolitik, exempelvis Skapande skola och kultursamverkansmodellen. Motionärerna menar att modern kultur handlar om att konstarter samverkar. I en alltmer global och digitalt uppkopplad värld blir avståndet mellan människor, kulturer, länder och kulturella uttryck mindre. Detta är långsiktigt en positiv utveckling som stärker filmens roll som brobyggare och konstform. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt med samverkan mellan olika konstformer, t.ex. inom ramen för . Det är dock inte i första hand staten utan berörda aktörer som ska initiera och driva sådan samverkan. Utskottet avstyrker motion 2015/16: 3385 (M, C, L, KD) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka svensk amatörfilm med hänvisning till bl.a. det arbete som pågår regionalt. Jämför reservation 18 (M, C, L, KD). Regeringen anför i propositionen att det är viktigt att den nationella nivån tar till vara den kunskap och de erfarenheter som finns gällande talangutveckling i regionerna, både i de regionala produktionscentrumen och i resurscentrumen. Den nationella filmpolitiken bör bidra till att stärka och utveckla möjligheten till talangutveckling i hela landet och till att stärka de regionala insatserna på detta område. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 15 ett tillkännagivande om att ta fram förslag som stärker svensk amatörfilm. Den nationella filmpolitiken förutsätter ett visst mått av professionalitet i filmskapandet. De nationella insatser som främjar ren amatörfilm finns inom andra delar av kulturpolitiken och inom utbildningspolitiken, t.ex. insatser inom skolan och folkbildningen. Utskottet konstaterar att den framtida utvecklingen av filmen är nära förknippad med utvecklingen av konstnärskap och yrkeskompetenser. Möjligheten till talangutveckling är av stor betydelse för utvecklingen av filmen. På flera håll i landet tar bl.a. regionala aktörer ett stort ansvar för att utveckla branschen och för att finna nya talanger. Många skolor arbetar också aktivt med filmskapande och i flera kommuner och län finns filmverkstäder där ungdomar får hjälp med att utveckla sin förmåga på filmens område. Utskottet vill understryka betydelsen av detta arbete. Utskottet är dock inte berett att tillstyrka ett tillkännagivande till regeringen om att stärka svensk amatörfilm. Därmed avstyrks motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs. bifaller därmed helt eller delvis motionsyrkanden om detta. finns ett av världens äldsta filmarkiv. I arkivet finns omkring 21 000 titlar, både svenska och utländska. Samarbete sker mellan och Kungl. med att samla in, katalogisera, bevara, restaurera och tillgängliggöra det svenska filmarvet. En statlig satsning, totalt , på digitalisering av minst 500 filmer ur det svenska filmarvet pågår –2018. har 141 filmer digitaliserats inom ramen för satsningen. Det innebär att ett stort antal filmer av de totalt 2 500 svenska långfilmerna och 6 000 kortfilmerna i arkivet inte är digitaliserade. I filmarkivet finns dessutom de ca 14 000 svensktextade utländska filmer som visats på svenska biografer. Ett av målen för den nationella filmpolitiken föreslås enligt propositionen vara att filmarvet bevaras, används och utvecklas (se ovan). I propositionen konstateras att det hör till kulturpolitikens kärnuppgifter att främja ett levande kulturarv som är angeläget och bevaras för kommande generationer och att en viktig uppgift för filmpolitiken är att bevara och tillvarata filmer och material av kulturhistoriskt intresse och i ökad utsträckning göra dem tillgängliga för forskning och allmänhet. Regeringen anför vidare att omfattningen av bevarandeinsatserna återkommande behöver kartläggas och bedömas utifrån t.ex. antalet restaurerade äldre filmer respektive antalet som ännu inte restaurerats, andelen äldre och nytillkomna titlar som digitaliserats samt statistik över utlåning och visningar. I propositionen konstateras också att utan digitalisering kan filmerna inte längre visas eftersom ytterst få biografer kan hantera analoga filmkopior. Regeringen anför vidare att filmpolitiken även framöver bör omfatta satsningar för att säkerställa att filmarvet tillvaratas, utvecklas och görs tillgängligt. Regeringen anser att det är rimligt att all film som erhåller offentligt stöd i någon form bör vara lätt att hitta och se och därmed tillgänglig i något visningsfönster. Villkoren för stödgivningen bör vidare motverka att filmer hindras från visning genom inlåsande rättighetsöverenskommelser. m.fl. (M, C, L, KD) understryker i motion 2015/16:3385 yrkande 8 vikten av att bevara, tillgängliggöra och visa det svenska filmarvet genom att fortsätta digitaliseringsarbetet. I motionen konstateras att svensk film har en lång historia och har byggt upp ett världsrykte. Den tekniska utvecklingen ger nya möjligheter att bevara och tillgängliggöra detta kulturarv för allt fler. En modern filmpolitik bör, enligt motionärerna, innehålla en idé om hur detta ska gå till. Det är därför viktigt att utreda finansieringen av en fortsatt framtida digitalisering och säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs . m.fl. (SD) understryker i motion 2015/16:3387 yrkande 3 i denna del behovet av att levandegöra det svenska kulturarvet bl.a. genom restaurering av gamla svenska filmer. Utskottet anser i likhet med motionärerna att svensk film är en del av kulturarvet och bör bevaras. Den tekniska utvecklingen ger nya möjligheter att bevara och tillgängliggöra filmarvet. Filmarvet är en grundläggande del av filmkulturen och av betydelse i bl.a. forskningssammanhang. Digitalisering av filmer är nödvändig för att tillgängliggöra filmarvet genom t.ex. cinemateksverksamhet, digitala arkiv och visningsverksamhet runt om i landet. Utskottet anser därför att det är av vikt att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering och säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs . bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs enligt ovan. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 8 och tillstyrker delvis 2015/16:3387 (SD) yrkande 3 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ta fram en plan för att stärka arbetet i skolorna för att ge barn och unga redskap att kritiskt kunna granska rörliga bilder. Jämför reservation 19 (M, C, L, KD). Ett av de i propositionen föreslagna målen är att barn och unga ska ha goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjlighet till eget skapande. Regeringen anför i propositionen att filmpolitiken ska bidra med kunskap och erfarenhet så att lärare i olika skolformer kan erbjudas kompetensutveckling och pedagogiska verktyg för att eleverna ska ges förutsättningar att nå kunskapskraven. Nationella aktörer som och kan ge stöd i det arbetet. m.fl. (M, C, L, KD) anför i motion 2015/16:3385 yrkande 6 att en plan bör tas fram för att stärka arbetet i skolorna med att ge barn och unga redskap för att kritiskt kunna granska rörliga bilder. I motionen anförs att en ständig tillgång till filmkameror innebär risker och gör unga människor sårbara. Det handlar både om att luras av en manipulerad filmad verklighet men också att själv bli filmad. Motionärerna menar därför att det behövs en filmpolitik som talar om alla sidor av filmmediet, inte för att begränsa unga människors konstnärliga drömmar utan för att ge alla barn och unga verktyg att kritiskt granska den rörliga bilden. Detta handlar om rätten till skydd för varje ung människa. Utskottet konstaterar inledningsvis att vårt föränderliga mediesamhälle ställer krav på goda kunskaper om den rörliga bildens roll liksom på förmågan att tolka och kritiskt granska bilder. Detta är förmågor som brukar samlas under begreppet medie- och informationskunnighet. Läro-, kurs- och ämnesplanerna för och gymnasieskolan ställer krav både gällande elevernas kunskap om och deras möjlighet att få skapa rörlig bild. Här kan nämnas att det i resultatredovisning bl.a. framgår att bedriver kortare kurser för verksamma filmpedagoger och lärare som arbetar med film i skolan. Kursen genomförs tillsammans med Akademi vid , , och dramatiska högskola vid konstnärliga högskola. stöder också filmpedagogiskt arbete i skolar och kommuner över hela landet. har i uppdrag bl.a. att verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Myndigheten arbetar bl.a. med att ta in, tolka och sprida forskning om barns och ungas mediesituation och att producera informations- och undervisningsmaterial i medie- och informationskunnighet för skolor och bibliotek. Utskottet vill understryka vikten av barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och kommer att noga följa det arbete som bedrivs på området. Utskottet är dock inte berett att förorda ett tillkännagivande på det sätt som föreslås i motionen. Därmed avstyrks motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att långsiktigt säkerställa kompetensförsörjningen inom filmområdet. Jämför reservation 20 (M, C, L, KD). Den nationella filmpolitiken bör enligt regeringen bidra till att stärka tillgången till fortbildning och kompetensutveckling i filmbranschen. Frågan berör många aktörer och det finns ett stort behov av samordning och gemensamma insatser på nationell, regional och i viss mån nivå. Det handlar om såväl ett ökat samarbete mellan , de regionala produktionscentrumen och resurscentrumen som en stärkt samverkan med utbildningssektorn. m.fl. (M, C, L, KD) framför i motion 2015/16:3385 yrkande 16 att kompetensförsörjningen inom filmområdet långsiktigt bör säkerställas. Att göra film från idé till premiär är en spännande och komplicerad process som kräver att människor med mängder av olika yrkeskompetenser bidrar, vilket inkluderar allt från manusförfattare och regissörer till ljussättare, kostymörer, scriptor och biografpersonal. Det är därför, anser motionärerna, långsiktigt viktigt att det finns utbildningar av hög internationell kvalitet inom samtliga yrkesområden kopplade till filmproduktion. Utskottet delar motionärernas bedömning om vikten av kompetensförsörjning inom filmområdet. Det pågår också sådana insatser. Som exempel kan nämnas dramatiska högskola som anordnar utbildning till ett stort antal yrken knutna till scenkonst, radio, film, tv och andra medier och Akademin vid som har kurser och utbildningsprogram inom film, fotografi, fri konst och litterär gestaltning. Här kan också nämnas Kulturakademin Trappan som erbjuder kompetensutveckling med såväl spets som bredd för professionella verksamheter, grupper och individer inom scen- , ton-, film- och tv-området i . Frågan om fortbildning och kompetensutveckling i filmbranschen är viktig. Utskottet menar dock att detta i första hand är en fråga för berörda aktörer, t.ex. och de regionala produktions- och resurscentrumen samt för utbildningsväsendet. Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen om att långsiktigt stärka kompetensförsörjningen inom filmområdet. Motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 16 avstyrks. Ökat nordiskt filmpolitiskt samarbete Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka det nordiska filmpolitiska samarbetet. Jämför reservation 21 (SD). delar ut ett filmpris. Priset delades ut första gången i samband med . Priset inrättades permanent 2005 och har delats ut tillsammans med andra priser för musik, litteratur och miljöarbete. m.fl. (SD) anser i motion 2015/16:3387 yrkande 12 att det nordiska filmpolitiska samarbetet bör utökas.