bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Från departementets sida har man utgått från att man pratar och får information, och från har man uppfattat att har fått ett okej, som man tydligen inte hade fått. Då finns det problem i styrningen av myndigheten. Då är frågan: Visste båda parter om vad myndighetsdialogen var, så att man visste vad det var för sammanhang man satt i? Det verkar inte så när effekten har blivit att man köpt för 900 miljoner utan beslut. : Jag hade som statsråd ett flertal myndigheter och verk under mitt ansvar. Det var en myndighet, ett verk, , som ständigt återkom med önskemål från sin ordförande – jag hörde att detta också framfördes här i – om att ha minnes- anteckningar eller minnesprotokoll. Det var från en enda myndighet men inte från de andra. Jag tror inte att det är otydligt vad myndighetsdialogen ska handla om. Lika tydligt var också svaret tillbaka från departementet om varför minnesprotokoll inte skulle föras. Såvitt jag förstår har detta inte ändrats i de myndighetsdialoger som fortsatt sker. Ordföranden: Jag skulle vilja ställa en kontrollfråga. Det ställdes några frågor här tidigare om regleringsbrevet. I våra handlingar finns regleringsbrevet för avseende , inom utgiftsområde 22 Kommuni- kationer. Det är ett regeringsbeslut som är daterat . budgetbeslut fattas som bekant i flera steg. Först förelägger utskotten sina förslag inom sina olika utgiftsområden. Kammaren tar ställning till dem, och därefter, , fattar kammaren ett sammanfattande budgetbeslut som är mer av en formalitet. Man lägger ihop allting och klubbar det. Det framgår i regleringsbrevet från att det bygger på två riksdagsskrivelser. Riksdagsskrivelser är ju de skrivelser som skickar till regeringen och meddelar beslut. I den ena skrivelsen, riksdagsskrivelse 2011/12:17, står det: ”Med överlämnande av trafikutskottets betänkande 2011/12:TU2 Säkerställande av sjö- och flygräddning får jag anmäla att denna dag bifallit utskottets förslag till riksdagsbeslut. , Per .” Detta är alltså innan regleringsbrevet beslutades. Mitt intryck blir då att regeringen fattade beslut om regleringsbrev efter beslut om utgiftsområdets budget men före det samlade budgetbeslutet, som skulle komma i mitten eller . Är detta en riktig beskrivning av hur budgetprocessen och hanteringen av reglerings- brev sett ut från departementets sida, eller avvek hanteringen av just detta regleringsbrev till på något sätt från gängse ordning? : Nej, det är en bra sammanfattning som ordföran- den gör. (SD): Ordföranden klargjorde ganska väl omständigheterna kring regleringsbreven ganska väl. Jag ska bara säga att jag blev uppmärk- sammad på att jag eventuellt snubblade på tungan och sa miljarder i stället för miljoner i ett av mina tidigare inlägg. I övrigt utgick den fråga jag hade tänkt ställa. Ordföranden: finkänslighet förbjöd mig att korrigera ledamoten, men vi noterade detta. Det finns för evigt i de stenografiska uppteckningarna. Finns det fler frågor? Då får vi tacka för att hon ville komma till oss och svara på våra frågor. Jag förklarar sammanträdet avslutat. Granskningsärende 42 Statsminister och regeringens förberedelse inför och agerande under den uppkomna flyktingsituationen Granskningsärende 48 Nuvarande och föregående regerings hantering av invandringspolitiken Granskningsärende 10 Befattningen vice statsminister och uppgiften att ersätta statsministern Granskningsärende 28 Statsminister ansvar för informa- tion om ansvarigt statsråd för EU-politiken Ordföranden: är , och jag förklarar öppna sammanträde för inlett. Vi ska ha en öppen utfrågning med statsminister . Jag hälsar statsministern varmt välkommen till . Vi upp- skattar att du är här för att svara på våra frågor. Vi ska gå igenom fyra gransk- ningsärenden ur vårens granskning. Det är två som rör flyktingsituationen, ett som rör befattningen vice statsminister och ett som rör ansvaret för EU- politiken. De två förstnämnda inleder vi med. Därefter blir det en kort paus, och sedan fortsätter vi med de två andra ärendena. Ordningen är som vanligt att statsministern har möjlighet att för vart och ett av ärendena göra en kortare inledning. Därefter ställer utskottet frågor. Vi börjar med granskningsärende 42, Statsminister och rege- ringens förberedelse inför och agerande under den uppkomna flykting- situationen. Jag välkomnar statsministern att inleda. : Herr ordförande och ärade ledamöter! Låt mig först tacka för möjligheten att vara här och vara utskottet behjälplig. Med mig har jag Per , rättschef på . Jag kommer naturligtvis att svara på frågorna i bästa möjliga mån för att vara behjälplig. I det här ärendet har ställt frågor om regeringens förberedelse och agerande under den uppkomna flyktingsituationen. Regeringen har försett med omfattande skriftligt material och svarat på frågor i tre omgångar med närmare detaljer i de olika delarna. Justitie- och migrationsminister har varit här och svarat på frågor inom sitt ansvarsområde. Som regeringschef och chef för har jag det övergripande ansvaret för arbete och för regeringens arbete. Jag kommer särskilt att redogöra för följande frågor. 2.Informationsutbytet mellan och berörda myndigheter. 3.Beredningen av de beslut som regeringen har fattat. 2015/16:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR Låt mig först säga några ord om flyktingsituationens utveckling. ökade antalet asylsökande i kraftigt från ca 30 000 sökande 2011 till ungefär 80 000 sökande 2014. Det innebär att vi befann oss på en nivå som var jämförbar med den som upplevde under . Efter regeringsskiftet påbörjades därför omgående ett arbete med en rad frågor som rör flyktingsituationen. Det fanns stora brister i etableringen. Det rörde boenden, skolan och sysselsättningen. Det hade resul- terat i ökade klyftor, i segregation och i polarisering. I vårbudgeten 2015 presenterades en rad åtgärder för att förbättra etableringen. Vi påbörjade också arbetet med lagstiftning för att motverka att några få kommuner får ta oproportionerligt stort ansvar för asylsökande och nyanlända. I budgetpropositionen vidtogs ytterligare åtgärder för att bättre kunna ordna mottagande och snabbare etablering. Jag och regeringen inten- sifierade också arbetet med migrationsfrågorna inom EU och internationellt. hade en handfull av EU:s medlemsländer tagit emot av de asylsökande som kom till EU. träffade jag förbundskansler för att ta upp en strategi för en jämnare fördelning av asylsökande i EU. pågick ett intensivt arbete för att få på plats en om- fördelning av asylsökande inom EU. Ett första politiskt ställningstagande kom , och beslut fattades om att omfördela totalt 160 000 asylsökande. presenterade regeringen sina fortsatta prioriteringar för migrationsfrågorna på EU-nivå. Det är förslag om till exempel en tvingande och permanent omfördelningsmekanism i EU. prognostiserade att antalet flyktingar skulle bli lägre än 2014. Därefter började antalet asylsökande öka. Under den första halvan av september sker en dramatisk ökning. Antalet asylsökande uppgick till nästan 80 000. Ett annat sätt att uttrycka det är att av de asylsökande som kom kom . Regeringen har fattat ett sjuttiotal beslut med anledning av flyktingkrisen, däribland beslut för att underlätta för kommuner, frivilligorganisationer och myndigheter att ta hand om de asylsökande, beslut om gränskontroller och id-kontroller för att upprätthålla ordning och säkerhet samt beslut om förändrad asyllagstiftning för att minska antalet personer som väljer att söka asyl i . Dessa beslut har haft effekt. Antalet asylsökande har minskat, och den akuta ansträngningen i mottagandet har lättat. Låt mig därmed gå över till att säga några ord om regeringens krishantering. Det svenska krishanteringssystemet bygger på prin- cipen att den som har ansvaret för en verksamhet under normala förhållanden ska också ha det i en krissituation. Det kallas för ansvarsprincipen. Regeringens roll är att vara strategisk och samordnande. Regeringen ska också vidta åtgärder för att underlätta myndigheternas och andra aktörers hantering av situationen. krishantering samordnas genom gruppen för strategisk samordning, GSS, där berörda statssekreterare deltar. Gruppen leds av inrikesministerns statssekreterare, som stöds i sitt arbete av chefstjänstemannen för krishanteringen och dessutom av kansliet för kris- hantering. Det kansliet är placerat på . när antalet asylsökande började öka inledde krishanteringsorganisationen i tillsammans med berörda departement ett omfattande analysarbete, och ett krishanteringsarbete på- börjades. genomförde gruppen för strategisk samordning ett första möte med anledning av flyktingsituationen, och krishanterings- organisationens arbete intensifierades. har sedan sam- ordningsmöten inom krishanteringsorganisationen på både politisk nivå och tjänstemannanivå för att följa läget, få underlag för beslut och andra åtgärder från regeringens sida när det gäller flyktingsituationen. Regeringen och har stått i nära kontakt med berörda myndigheter och löpande fått information om läget. Infor- mationsutbytet har varit tätt. Kansliet för krishantering har till uppgift att kontinuerligt omvärldsbevaka, analysera och ta fram lägesbilder. Information från krishanteringsorganisation kompletterar den informa- tion som lämnas av berörda myndigheter. inkom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, med sin första lägesrapport, och från kom dessa . Information spreds till berörda i . Som framgår av de skriftliga svaren till utskottet såg regeringen ett behov av en precisering och konkretisering av MSB:s samord- ningsuppdrag och vad det innebar i just flyktingsituationen. förtydligar därför regeringen uppdrag. Regeringen har säkerställt att vi har haft tillgång till den information som behövs för att kunna vidta åtgärder för att underlätta myndigheternas och andra berördas hantering av situationen. Avslutningsvis, låt mig säga några ord om regeringens beredningsprocesser. Regeringen och är organiserade så att ett effektivt arbete kan bedrivas både under normala förhållanden och i kris eller andra ansträngda situationer. Regeringen har fattat en lång rad beslut för att hantera flykting- strömmarna, vilket också framgår av det material som utskottet har tagit del av. Beslut har fattats för att minska antalet asylsökande till och få en jämnare fördelning inom EU. En mängd åtgärder har vidtagits för att öka kapaciteten så att mottagandet ska fungera på både kort och lång sikt. Regeringen har varit mån om att hitta breda politiska överenskommelser . hölls samtal med företrädare för de fyra borgerliga partierna och om flyktingsituationen. återupptog regeringen diskussionerna, och presen- terades gemensamma förslag till åtgärder som därefter tog vidare. Jag aviserade då att fler beslut skulle krävas. infördes tillfälliga gränskontroller vid inre gräns och identitetskontroll av passagerare på fartyg. presenterade regeringen en anpassning av asyllagstiftningen till EU:s miniminivå och att id-kontroller skulle införas på kollektiva transportmedel mellan och . Regeringen ansåg att dessa beslut var nödvändiga för att upprätthålla ordning och säkerhet i landet och att beredningen behövde vara skyndsam. Regeringsformens beredningskrav ger utrymme för flexibilitet och snabb hantering i brådskande fall, vilket även utskottet har uttalat vid tidigare granskningar. Det finns också en flexibilitet i våra interna riktlinjer och rutiner, exempelvis förkortad delningstid. Sammantaget nådde antalet asylsökande till historiskt höga nivåer. Tack vare krisorganisationens arbete, en intensifierad informationsinhämtning och flexibla beredningsstrukturer kunde regeringen fatta ändamålsenliga beslut som har inneburit att antalet asylsökande till har minskat och den akuta ansträngningen i mottagandet lättat. Avslutningsvis kan jag konstatera att flyktingkrisen har varit en stor utmaning för det svenska samhället. Det är viktigt att dra lärdomar för fram- tiden. Därför är såväl som gransk- ningar viktiga. Regeringen kommer också att låta göra en oberoende utvärdering av hur vi och samhället i övrigt har hanterat situationen. Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på frågor i detta ärende. Ordföranden: , statsministern, för inledningen! Vi kommer att ställa frågor på det sättet att anmälande parti börjar och därefter partierna i stor- leksordning. I det här fallet är det som är anmälande parti, så jag kommer att ställa några frågor inledningsvis. Det som granskar är ju dels frågor om regeringens krishantering, myndighetsstyrning och därmed sammanhängande frågor, dels klassiska KU-frågor som dokumentation, formell beredning och liknande. Jag skulle vilja börja i ändan krishantering. En av slutsatserna som man pekade på i granskningarna efter flodvågskatastrofen för lite var just förmågan att identifiera en kris. Där menade man att det tog innan regeringen och insåg vidden av vad som hade hänt. Jag undrar när statsministern insåg att stod inför en flyktingkris /. Vilka åtgärder vidtog statsministern personligen med anledning av denna insikt? : Herr ordförande! Som jag sa i min inledning såg vi att antalet flyktingar hade ökat. Därför påbörjade regeringen arbetet med att förbereda för fler bostäder och ett bättre asyl- mottagande med mera. Detta togs vidare . påbörjade vi arbetet inom Europeiska unionen för att få en bättre fördelning. Vi fick till stånd ett första beslut om omfördelning . tar Regerings- kansliets krishanteringsorganisation initiativ till att göra fördjupade analyser för att se vilken samhällsutveckling som kan komma och vad den kan komma att få för konsekvenser. hade gruppen för strategisk samordning, som består av statssekreterare under ledning av inrikesministerns statssekreterare och som har till uppgift att samordna arbete, sitt första samman- träde. Arbetet accentuerades successivt för att man skulle kunna hantera situationen. Ordföranden: åtgärder vidtog statsministern personligen för att hantera den uppkommande krisen? : Regeringens uppdrag är ju att vara strategisk, samordnande och se till att berörda myndigheter och andra aktörer har möjlighet att agera. Som chef för regeringen och för har jag naturligtvis det yttersta ansvaret. En sådan viktig uppgift är att se till att vara informerad för att man ska veta att myndigheterna kan agera. Den viktiga principen som vi har i , den så kallade ansvarsprincipen, innebär att den som har ansvar för verksamheten i normala fall ska också ha ansvar för verksamheten i kriser eller i ansträngda situationer. Den principen följer vi. Däremot ser vi till att myndigheterna får det bästa möjliga handlingsutrymmet och bästa möjliga förutsättningarna för att fullgöra sitt uppdrag. Informationsinhämtningen är strategisk, och den såg vi till att vi hade. Vi fick en första rapport av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap . Sedan har berörda statsråd haft kontakt med sina myndigheter för att bli informerade. Vi blir informerade av MSB från och av krishanteringsorganisationen. Vi följer arbetet och ser till att myndigheterna har de resurser som krävs. Ordföranden: vi uppfatta det som att statsministern personligen inte vidtog några särskilda åtgärder mer än att ta del av information? : Statsministern ser till att det finns ett arbete. Statsministern har det yttersta ansvaret för att det ska finnas kanaler för information, att beredning av ärenden fungerar, att samordningen fungerar. Den organisationen sätter man inte på plats när en kris uppstår, utan den sätter man på plats före krisen. När regeringen bildades vidtog jag först åtgärden att samla ett antal viktiga funktioner för samhällets säkerhet under inrikesministern i . Dessa funktioner var polisen, Säkerhetspolisen, MSB, räddningstjänsten och så vidare. Därefter flyttades krishanteringsorganisationen – kansliet respektive chefs- tjänstemannen för säkerhetsfrågor och krishantering – till samma departement för att vi skulle få en komprimerad organisation med korta beslutsvägar. Sedan är det vår uppgift att se till att vara informerade och se till att myndig- heter och fungerar på bästa sätt. Ordföranden: första riktiga tecknen på en kraftig ökning visade sig 2015 när det gäller ensamkommande flyktingbarn. en kraftig ökning. slog kommun larm om att man hade allvarliga problem med att hantera mottagandet av ensamkommande flykting- barn. Det föranledde också migrationsministern att besöka . Men såvitt jag kan se av materialet vidtog regeringen inga åtgärder när det gäller ensamkommande flyktingbarn förrän , trots att varnings- signalerna hade börjat komma redan tidigt . Hur kommer det sig att det tog , eller kanske ännu längre innan regeringen fattade några beslut med anledning av mottagandet av ensam- kommande barn? : Låt oss först konstatera att den riktigt dramatiska ökningen av antalet asylsökande sker då det var en rejäl ökning. Icke desto mindre hade regeringen, som jag tidigare sa, sett att det fanns brister i mottagningssystemet. Därefter arbetade vi fram förslag till vår- ändringsbudgeten och också till budgetpropositionen . Det innebar bland annat en höjd skolschablon , en nationell samling för läraryrket, snabbspår för nyanlända lärare. Vi har sett över kö- och antagningsreglerna för att få en jämnare fördelning av asylsökande. Vi har förstärkt med 1 miljard till sociala barn- och ungdomsvården. Vi har tagit fram ett nytt boende, det så kallade stödboendet. Och vi har gett i uppdrag till att samordna informationsinsatser om familjehem, kontakt med familjer och gode män. Ordföranden: fick höra i statsministerns inledning att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap av regeringen fick ett uppdrag för att samordna myndigheternas krishantering. En form av statlig samordning efterlystes ju redan tidigt, , vid ett telefonmöte mellan myndighets- chefer. Det beskrivs i till exempel . Det finns också med i KU:s material. Mötet ägde rum , och då pekade flera myndighetsföreträdare på att det inte fanns någon samlad statlig samordning för krisarbetet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick, såvitt jag känner till, extra pengar för sitt arbete först . Frågan blir då: Varför dröjde det till innan MSB fick det samordnande uppdraget? Och varför dröjde det till innan myndigheten fick extra resurser? : Till att börja med har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ett samordnande uppdrag i sig. Man har till uppgift att underlätta för olika aktörer att samordna också i krissituationer. Det som regeringen gjorde var att förtydliga och konkretisera det uppdraget i den uppkomma flyktingsituationen så att myndigheten skulle tydliggöra samordningen, men också leverera en samlad lägesbild till regeringen utifrån alla myndigheters perspektiv. Man skulle inte minst peka på vilka speciella åtgärder som regeringen kan behöva vidta för att hantera denna situation. Det var en konkretisering och en precisering av det samordningsuppdrag som myndigheten har. Ordföranden: statsministern att myndighetscheferna hade missuppfattat situationen när de efterlyste en tydligare statlig sam- ordning? De förstod inte att det egentligen var MSB som de skulle ha tittat på redan från början. : Jag har inte i uppgift att recensera myndighetschefer. Men jag konstaterar att det sammanträdet leddes av MSB. Men i den stund som vi såg att detta inte var tillräckligt tydliggjort i just flyktingsituationen, då tog vi initiativ till att konkretisera och precisera uppdraget så att det framgick ännu tydligare i flyktingsituationen: Leverera lägesbilder till regeringen! Påtala också vad som kan komma att behöva speciella åtgärder från regeringen så att vi får en helhetsbild! Grunduppdraget för samordning fanns där, och vi konkretiserade och preciserade. (S): Tack, statsministern, för inledningen! Det är ju ett väldigt omfattande material som vi har fått från , bland annat redogörelser för alla de 70 beslut som regeringen har fattat med anledning av det här ärendet. Av statsministerns anförande framgick det att krishanteringsorganisationen startade , men att arbetet med migrationsfrågan startade , om jag hörde rätt. Då blir min första fråga: Fanns det ärenden, strukturer och underlag förberedda av den förra regeringen så att det bara var att ta vid? Eller hur såg det egentligen ut på migrationsområdet? : I liten utsträckning, är mitt svar. Om jag minns rätt sa justitie- minister något om stödboenden för ensamkommande barn. Arbetet i Europeiska unionen är mycket viktigt för att klara ut situationen. I övrigt när det gäller asylboende, boende, förberedelser för skola och den typen av åtgärder påbörjade regeringen detta . Vi arbetade fram förslag till vårändringsbudgeten 2015 respektive till budgetpropositionen . (S): Sedan satte ju krishanteringsorganisationen igång. Statsministern nämnde justeringen av MSB:s samordningsuppdrag från . Har det skett fler förändringar eller justeringar i krishanterings- organisationen? Och i så fall: Vad är skälet till det? : När det gäller MSB var det inte någon förändring, utan det var en precisering och en konkretisering av dess grundläggande uppdrag att samordna aktörerna. Därutöver håller vi fast vid principen att det i huvudsak är ansvarsprincipen som gäller. Jag är övertygad om att det är den bästa ordningen att inte ändra på organisationen när man är inne i en kris, utan organisationen ska förberedas för kris. När en kris uppstår är organisationen på tå, övad och vass. Det är min bestämda uppfattning. Jag kan inte gå i god för att ingen förändring i detalj har gjorts. Men huvudprincipen är att man ska hålla sig till ansvarsprincipen. (S): uppgift är ju att granska det konstitutionella och inte politiken i sig. Uppmärksammade statsministern någon lagstiftning, något konstitutionellt som har varit till hinder för regeringens möjlighet att agera så snabbt och så handlingskraftigt som regeringen har gjort? : Nej, vi har en bra ordning i . Det finns en flexibilitet och möjlighet att agera också i allvarliga situationer när det krävs snabb handling. Det finns både enligt regeringsformen och enligt interna regler möjlighet till kortare delningstid för att man ska hantera saker och ting snabbt. Jag menar att det i den delen är uppfyllt. Regeringen kan agera snabbt när så behövs. (SD): Tack, statsministern, för att han har kommit hit ! Flyktingkatastrofen har ju nu pågått , och det här handlar om regeringens hantering av flyktingkatastrofen och flyktingkrisen. Det har diskuterats när ni fick kunskap om situationen. När började förstå att någonting var på väg att hända? kom det vissa rapporter som jag antar att även har tagit del av. kom det en rapport från UNHCR där man talar om att väldigt många människor flyr från framför allt . Läser man det material som vi har fått tillsänt oss kan man lätt få uppfattningen att det tog egentligen –september tills man verkligen gjorde någonting. Jag skulle vilja fråga statsministern. Just det som kom från UNHCR , där man pratar om att flyktingströmmen har sexfaldigats, vilka åtgärder vidtog statsministern med anledning av just dessa larmrapporter ? : Vi har den ordningen att det är myndigheterna som förser regeringen med information. I det här fallet är det inte minst som gör de bedömningar och prognoser som regeringen baserar sina beslut på. lämnade sin prognos. Man sänkte prog- nosen jämfört med året innan, från 80 000 till 74 000. Det vore ju märkligt om vi inrättade myndigheter för att hantera den här typen av frågor och sedan – när myndigheten gör det – säger vi att den har fel. Det är bra att vi håller fast vid den ordningen. Det är myndigheten som förser regeringen med uppgifter. Vi agerar utifrån dem, och det var också utifrån dessa uppgifter som vi lade fram budgetpropositionen. (SD): Det är riktigt som statsministern säger att Migrations- verket faktiskt sänkte prognosen. Det kan man tycka är lite anmärkningsvärt när UNHCR redan en månad tidigare gick ut och varnade för att det rörde sig om hundratusentals människor som var på väg från och upp genom .