bet · H301KU14 · 2016-04-14 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om valhemlighet för synskadades personröster. Förslaget innebär att ställer sig bakom vad utskottet anfört om vikten av att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör vara att en fullgod lösning ska finnas på plats dock senast års allmänna val. tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår att avslår övriga motioner, främst med hänvisning till pågående utredningsarbete och utskottets tidigare ställningstaganden. Yrkandena rör bl.a. snabbare omval, valhemlighet, valsedlar, valkretsar, elektroniskt röstningsförfarande, utlandssvenskars deltagande i val och skilda valdagar. I betänkandet finns två reservationer (M, SD). Ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Frågor om valsedlar och valhemlighet Öka valdeltagandet bland utlandssvenskar Objektiva jämförelser mellan partiers valprogram 1.Gemensamma valsedlar och central utläggning, punkt 3 (SD) 2.Öka valdeltagandet bland utlandssvenskar, punkt 7 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2493 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. 2015/16:503 av (M), 2015/16:919 av (C), 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2015/16:2857 av (KD). Gemensamma valsedlar och central utläggning 2014/15:249 av (SD), 2014/15:1025 av och (SD), 2014/15:1539 av och (SD), 2015/16:1636 av (SD), 2015/16:2029 av (SD) och 2015/16:2875 av (SD). Reservation 1 (SD) Valhemlighet för synskadades personröster ställer sig bakom vad utskottet anför om valhemlighet för synskadades personröster och tillkännager det för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:404 av (FP) och 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 3. 2015/16:913 av (M). 2014/15:293 av m.fl. (M, C, KD), 2014/15:2000 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2146 av och (båda S) yrkande 2 och 2015/16:2662 av m.fl. (M, C, KD). Öka valdeltagandet bland utlandssvenskar 2015/16:2498 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. Reservation 2 (M) En särskild valkrets för utlandssvenskar 2014/15:1997 av (M). 2014/15:1189 av i och (S) och 2014/15:1475 av och (M). 2014/15:1995 av (M). Objektiva jämförelser mellan partiers valprogram 2014/15:1061 av (M). 2014/15:1137 av m.fl. (S). 2015/16:1557 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16; det gäller frågor om snabbare omval, valhemlighet, valsedlar, strykningar på valsedlar, valkretsar, utlandssvenskars deltagande i val, öppettider för vallokaler, objektiva jämförelser mellan partiers valprogram, publicering av opinionsundersökningar samt skilda valdagar. Utskottet har mottagit en skrivelse från organisationen i världen angående dels en särskild valkrets för utlandssvenskar, dels e-röstning från utlandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som gäller för att anordna omval med hänvisning till pågående utredningsarbete. m.fl. (M. C, FP, KD) begär i motion 2015/16:2493 yrkande 3 ett tillkännagivande om för att anordna omval. Motionärerna pekar på att erfarenheterna av bl.a. omval visade att det finns skäl att utreda hur omval kan genomföras snabbare än . I motionen uppmärksammas att enhälligt aktualiserade frågan 2013 genom ett utskottsinitiativ (2012/13:KU13) i vilket utskottet anförde att det bl.a. krävs att tiden för genomförande av ett omval kortas ned. Genom att förutsättningarna för omval i princip blir desamma som för ordinarie val förbättras möjligheterna att snabbt genomföra ett omval. Det borde även införas en tidsfrist för när ett omval senast ska genomföras efter det att beslut om omval har fattats. Ordinarie val till hålls, enligt 3 kap. 3 § regeringsformen, . Rösträtt vid val till har, enligt 4 § första stycket samma kapitel, varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt 4 § tredje stycket, på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Beträffande omval finns det inte någon reglering i regeringsformen, men däremot beträffande extra val. Extra val till hålls efter regeringens beslut därom, enligt huvudregeln i 3 kap. 11 § regeringsformen, eller efter att fyra gånger förkastat talmannens förslag till statsminister, enligt 6 kap. 5 § regeringsformen, om inte ordinarie val ändå ska hållas . I 1 kap. 3 § andra stycket vallagen (2005:387) föreskrivs att vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer , efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. När det gäller omval finns det, som framgått, inte någon angiven tidsgräns som motsvarar t.ex. den för extra val till som föreskrivs i 3 kap. 11 § regeringsformen. Den kortast möjliga förberedelsetiden för extra val kan, enligt m.fl. (Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 244), med hänsyn till de frister som anges i vallagen, beräknas till . Vid extra val till enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag, och när det gäller extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen är det talman som, efter samråd med , bestämmer. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med och , vilken dag som ska vara valdag. Det sagda framgår av 1 kap. 3 § tredje–femte styckena vallagen. När det gäller genomförandet av kommunala extra val anförde regeringen i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80 s. 96) att det är angeläget att ett beslutat extra val kan genomföras efter beslutet. Det går dock inte att ange någon generell tid för hur snabbt ett extra val till fullmäktige ska hållas. Det får bestämmas utifrån förhållandena i det konkreta fallet. Utgångspunkten är att ett extra val ska genomföras med full respekt för de demokratiska principerna och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. måste behovet av att snabbt undanröja det politiskt osäkra läge som föranlett extra valet beaktas. Vidare anförde regeringen att det är viktigt att planeringen av valets genomförande sker i nära dialog med den centrala valmyndigheten och . En sådan dialog torde kunna bidra till att vissa praktiska frågor rörande t.ex. förtidsröstningen kan lösas på ett godtagbart sätt. hade inte framfört någon annan uppfattning (SOU 2008:125 s. 201) och gjorde inte heller (bet. 2010/11: KU4, rskr. 2010/11:21). Vid omval till ska, enligt 3 kap. 34 § sametingslagen (1992:1433), efter samråd med i det län där har sitt säte och bestämma valdag. Beslutet får inte överklagas. Bestämmelsen infördes genom en lagändring som trädde i kraft . I den proposition som föregick lagändringen (prop. 2003/04:86 s. 29) uttalade regeringen att dagen för omval, på motsvarande sätt som vid de allmänna valen, borde bestämmas av efter samråd med och . Nämnas bör att enligt 3 kap. 35 § sametingslagen ska den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie valet användas vid omval. Enligt betänkande, roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77 s. 202), borde det alltid vara möjligt att använda samma röstlängd som vid det föregående ordinarie valet. Ett överklagande av ett sametingsval måste, anfördes det i utredningens skäl, alltid ske inom en begränsad tid efter det ordinarie valet. Grunden för överklagandet kan aldrig utgöra den slutliga röstlängden, eftersom det är den preliminära röstlängden som kan överklagas. Därmed skulle det inte kunna utgöra ett problem att använda den tidigare slutliga röstlängden, eftersom den varken kan vara felaktig eller inaktuell. I propositionen (prop. 2003/04:86 s. 29) uttalade regeringen att det är lämpligt att samma röstlängd används som vid det ordinarie valet. En sådan reglering överensstämmer med vad som föreskrevs i den tillfälliga förordning som utfärdades i samband med sametingsvalet . Det saknades enligt regeringen skäl att reglera frågan annorlunda än i den tillfälliga förordningen när den nu skulle få en permanent lösning. Den slutliga röstlängden får inte överklagas. Av 3 kap. 33 § sametingslagen följer att påstådda felaktigheter i den slutliga röstlängden inte kan utgöra en grund för ett beslut att förordna om omval. Det ansågs därmed följdriktigt att den tidigare röstlängden används vid omval. delade regeringens bedömning och tillstyrkte regeringens förslag (bet. 2003/04:KU18 s. 14). I sammanhanget kan noteras att omvalet till 2001 hölls , efter beslut om omval . Utgången av det ordinarie valet fastställdes av . I betänkandet Snabbare omval (bet. 2012/13:KU13) tog ett utskottsinitiativ enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda vissa frågor som gäller omval. Utskottet framhöll det angelägna i att framtida omval kommer till stånd än som skedde allmänna val. För att uppnå detta, anförde utskottet, är det nödvändigt att förkorta både handläggningstiden i och tiden för genomförande av ett omval som har beslutat om. En tidsfrist för när ett omval senast ska genomföras efter beslut därom kan, ansåg utskottet, bidra till att öka förutsättningarna för snabbare omval . En sådan frist bör vara så kort som det är praktiskt möjligt. Med ändrade förutsättningar för omval – så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet – skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta har betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval. Utskottet ansåg att under alla omständigheter borde regelverket anpassas så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, med undantag för vissa korrigeringar. På så sätt förbättras förutsättningarna att snabbt genomföra omval. På utskottets förslag tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet hade anfört om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. Utredning om snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten Regeringen har beslutat att en särskild utredare ska överväga och lämna förslag till hur omval ska kunna genomföras snabbare än (dir. 2015:104). Utredaren ska också överväga och föreslå ändringar i fråga om hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställen. – analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om utövande av rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val – överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt – lämna förslag till behövliga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . I den del uppdraget gäller att se över förutsättningarna för snabbare omval ska utredaren bl.a. – undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet och administrationen i samband med omval i syfte att skapa förutsättningar för att kunna genomföra omval snabbare än – särskilt analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om utövande av rätten att rösta och att delta som kandidat i ett omval bör ändras för att förutsättningarna vid omval ska bli i princip desamma som vid ordinarie val – överväga och ta ställning till om kungörelseförfarandet vid överklagande av val bör ändras – överväga och ta ställning till om en rutin för incidentrapportering i samband med val bör införas – i sina överväganden utgå från att förutsättningarna i omvalsförfarandet så långt möjligt ska vara desamma som i det val omvalet avser – utgå från att de nya reglerna, i förekommande fall, bör tillämpas års allmänna val – lämna förslag till behövliga författningsändringar. Vidare ska utredaren i den delen – överväga och lämna förslag till en tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt – överväga och ta ställning till om någon eller några av de författningsreglerade tidsfrister som gäller vid omval bör ändras och om ytterligare tidsfrister bör införas – utgå från att de nya reglerna, i förekommande fall, bör tillämpas års allmänna val – lämna förslag till behövliga författningsändringar. Vidare anges i direktiven att det står utredaren fritt att belysa även andra frågeställningar som är relevanta inom uppdraget. Regeringens utgångspunkt är att uppdraget inte förutsätter att utredaren lämnar några förslag till grundlagsändring. Om utredaren anser att det finns skäl att göra en annan bedömning i den frågan, ska utredaren anmäla det till regeringen. En särskild utredare har i uppdrag att överväga och lämna förslag till hur omval ska kunna genomföras snabbare än . Med hänvisning till den pågående utredningen får det nu aktuella motionsyrkandet anses tillgodosett. Utskottet föreslår därför att avslår yrkandet. Frågor om valsedlar och valhemlighet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom vad utskottet anför om vikten av att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör vara att en fullgod lösning ska finnas på plats dock senast års allmänna val. tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motioner som rör valsedlar och valhemlighet med hänvisning till pågående utredningsarbete m.m. Jämför reservation 1 (SD). Yrkanden om att stärka valhemligheten framställs av (M) i motion 2015/16:503, m.fl. (FP) i motion 2015/16:2788 yrkande 2 och (KD) i motion 2015/16:2857. Motionärerna uppmärksammar bl. a. att det är vanligt att väljare förser sig med valsedlar i förväg och tar med till vallokalen, eller att väljaren plockar upp valsedlar från många olika partier. Detta lägger ansvaret att bevara röstningshemligheten på den enskilde, och inte på det offentliga. Synskadades rätt att personrösta med bibehållen valhemlighet uppmärksammas av i motion 2014/15:404 och m.fl. i motion 2015/16:2788 yrkande 3. Motionärerna uppmärksammar att personer med synnedsättning inte kan rösta med fullständig valhemlighet i vallokalerna. Det går nämligen inte att personrösta på en kandidat utan att röja sin valhemlighet eftersom man måste be en valarbetare att hjälpa en att kryssa på valsedeln. Detta måste ändras och fullgod teknik tas fram till valet så att synnedsattas rätt att personvalsrösta utan att tvingas röja valhemligheten blir verklighet. Alla medborgare i vårt land måste kunna personrösta utan att behöva be om hjälp för att kunna behålla den fullständiga valhemligheten. Vidare lämnar flera motionärer förslag på ändringar av dagens valsedlar som de menar skulle motverka olika former av fusk, vara mer miljövänligt m.m. Några av motionärerna lyfter även fram frågan om valhemligheten. Gemensamma valsedlar föreslås av (SD) i motionerna 2014/15:249 och 2015/16:1636, och (båda SD) i motion 2014/15:1025, (SD) i motion 2015/16:2029 och (SD) i motion 2015/16:2875. (C) förespråkar i motion 2015/16:919 ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna, med en skrivare i varje valbås så att den röstberättigade själv kan skriva ut sin valsedel för att sedan lägga i rätt kuvert. Vidare begärs ett tillkännagivande om att införa central utläggning av namnmarkerade valsedlar i samtliga vallokaler av och (båda SD) i motion 2014/15:1539. Motionärerna anför att dagens regelverk som innebär att partier själva får åka runt och lägga ut valsedlar med förtryckta namn på, och menar att detta medför en hel del onödigt arbete och ökar risken för valfusk då partierna själva måste ansvara för att under förtidsröstningen och valdagen kontrollera att valsedlarna finns kvar. Att ska utses genom fria, hemliga och direkta val följer av grundlag, nämligen 3 kap. 1 § regeringsformen. Vallagen innehåller bestämmelser som syftar till att trygga genomförandet av fria och hemliga val. Bestämmelserna i vallagen avser själva röstningen och innebär att väljarens valhemlighet skyddas på samma sätt vid samtliga val. I val- och röstningslokaler (röstmottagningsställen) ska det finnas ett lämpligt antal avskilda platser med valskärmar där väljarna kan rösta utan insyn, enligt 8 kap. 1 § vallagen. Väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm. Rösten görs i ordning genom att valsedlarna läggs i valkuvert som försluts. Valkuverten lämnas därefter till röstmottagarna som efter kontroll lägger valkuverten i valurnan. Det framgår av 7 kap. 2 och 3 §§ samt 9 kap. 7 § vallagen. För att möjliggöra för väljare att få tillgång till valsedlar ska det i anslutning till röstmottagningsstället ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut; det anges i 8 kap. 2 § vallagen. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. Från denna plats kan väljaren ta valsedlar från ett eller flera partier, men han eller hon kan också ta med sig och använda valsedlar som distribuerats till honom eller henne på annat sätt. Bestämmelserna om hur valsedlar ska göras tillgängliga riktar sig till kommunernas valnämnder (prop. 2004/05:163 s. 121 och prop. 2013/14:124 s. 53). I 6 kap. 1 § vallagen anges att följande slag av valsedlar ska användas vid val: – valsedlar med parti- och valbeteckning (1) – valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater (2) – valsedlar med enbart valbeteckning (3). Enligt 6 kap. 2 § vallagen får valsedlar som anges i 1 § 1 och 2, förutom den information som framgår där, innehålla – uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd (1) – uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater (2) Valsedlar får också innehålla information som behövs för valadministrativa ändamål. Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. I 40 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) anges det att sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat vid val enligt vallagen och som – framkommit då biträde lämnats åt väljaren vid röstningen (1), eller – framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har öppnats för rösträkning enligt bestämmelserna i 11 och 12 kap. samma lag (2). Enligt 8 § samma kapitel inskränker den tystnadsplikt som följer av bl.a. 1 § rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. När det gäller utläggande av valsedlar föreskrivs i 8 kap. 2 § första stycket vallagen att på den lämpliga plats där valsedlar kan läggas ut (se ovan) ska väljarna ha tillgång till dels valsedlar med enbart valbeteckning, dels under vissa närmare angivna förutsättningar valsedlar med parti- och valbeteckning. Enligt andra stycket i samma paragraf ska de partier som deltar i valen också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. När den nuvarande vallagen infördes gjorde regeringen i propositionen Ny vallag bedömningen att valmyndigheternas ansvar för att väljarna har tillgång till valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater inte borde utvidgas (prop. 2004/05:163 s. 83). uppmärksammade i sin rapport från valen bl.a. (s. 7–8) att det med dagens system inte är möjligt för synskadade att personrösta utan hjälp, och att texten på valsedlar med partibeteckning och kandidatnamn dessutom är så liten att personer som har svårt att se eller läsa text har stora svårigheter att personrösta utan hjälp. anförde i sin rapport från valen bl.a. att motsvarande information som fanns på röstkortet lästes in på kassett och distribuerades till ca 15 000 synskadade. Informationen sändes också ut till talbibliotek, och den fanns också på s.k. Daisyskiva. Ett speciellt material som gör det möjligt för synskadade som kan läsa punktskrift att rösta utan hjälp har tagits fram och distribuerats till de knappt 900 personer som uppgett till att de kan läsa punktskrift. (Enligt upplysning från gäller det sagda material för partiröstning.) uppmärksammar frågan om valhemligheten i rapporten från valen 2014–2015 (2015:1, s. 17 f.). tog i samband med valen 2014 emot många frågor och synpunkter från väljare som kände sig övervakade av röstmottagare eller köande väljare när de tog valsedlar och som menade att valhemligheten äventyrades. Frågor och synpunkter angående valsedlarnas placering kopplat till valhemligheten verkar ha ökat vid val i jämförelse med tidigare val. Även om regelverket kring valhemligheten och valsedlar är utformat så att valhemligheten ska kunna tillgodoses genom att väljarna kan ta med sig valsedlar för flera partier och bakom skärmen göra i ordning sin röst, anser att det bör övervägas om det finns bättre alternativ till dagens förfarande. Utifrån de frågor som myndigheten mottagit bedömer att allt fler väljare uppfattar att valhemligheten kan avslöjas vid valsedelsställen. Utredning om snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten Den ovan nämnde särskilde utredaren ska närmare utreda hur skyddet för den enskilda väljaren mot yttre påverkan vid röstningen ytterligare kan förstärkas genom att kraven på hur valsedlar görs tillgängliga i anslutning till ett röstmottagningsställe förändras (dir. 2015:104). En sådan översyn bör göras inom ramen för det nuvarande valsedelsystemet. – analysera och ta ställning till hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe – utgå från att de nya föreskrifterna, i förekommande fall, bör tillämpas års allmänna val – lämna förslag till behövliga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Vidare anges i direktiven att det står utredaren fritt att belysa även andra frågeställningar som är relevanta inom uppdraget. I uppdraget ingår dock inte att göra en översyn av det nuvarande valsedelsystemet som sådant. Regeringens utgångspunkt är att uppdraget inte förutsätter att utredaren lämnar några förslag till grundlagsändring. Om utredaren anser att det finns skäl att göra en annan bedömning i den frågan, ska utredaren anmäla det till regeringen. Senast utskottet behandlade frågor om valhemlighet och synskadades möjlighet att rösta, (bet. 2010/11:KU28 s. 53), gjorde utskottet bedömningen att ett framtida system med ett elektroniskt röstningsförfarande skulle kunna undanröja svårigheter för synskadade att rösta med bibehållen rösthemlighet. I avvaktan på att möjligheten att införa ett elektroniskt röstningsförfarande i val- och röstningslokaler utreds, utgick utskottet från att möjligheterna att ytterligare underlätta för synskadade att utöva sin rösträtt skulle beaktas fortlöpande. Utskottet avstyrkte då aktuella motioner. har utskottet i betänkande 2005/06:KU9 Ny vallag, beträffande punktskrift på valsedlar uttalat att i avvaktan på tekniska möjligheter att garantera att funktionshindrade väljare alltid kan rösta utan insyn, var förslaget i propositionen om förstärkt skydd för valhemligheten väl avvägt. Förslaget innebar i den delen en uttrycklig bestämmelse i sekretesslagen (1980:100) som klargör att sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat, om uppgiften framkommit då en valfunktionär har lämnat biträde åt väljaren vid röstning eller om uppgiften framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har lagts ned i en valurna och som därmed efter ett val kan avslöja hur en viss väljare har röstat. Meddelarfrihet skulle inte gälla i nu nämnda avseenden.