bet · H401KrU1 · 2016-11-28 00:00:00 — I kommittémotion 2016/17:3463 av m.fl. (L) föreslås en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag med anledning av en justerad pris- och löneomräkning, se även partimotion 2016/17:3419 av m.fl. (L). Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget , och noterar att medlen överförts från utgiftsområde 16. Därmed avvisar utskottet förslagen i de aktuella motionsyrkandena från m.fl. (M), Per Lodenius m.fl. (C), m.fl. (L) och m.fl. (KD). Lotteriinspektionen (15:1) Anslaget får användas för Lotteriinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget uppgår innevarande år till . Anslaget räknas upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . anser i kommittémotion 2016/17:2883 yrkande 1 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag med anledning av en justerad pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2016/17:3416 av Per Lodenius m.fl. (C) har motionärerna ett likadant yrkande, dvs. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag med anledning av en justerad pris- och löneomräkning. Även föreslår i kommittémotion 2016/17:2461 yrkande 1 av m.fl. en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag med anledning av en justerad pris- och löneomräkning, se även partimotion 2016/17:3320 av m.fl. (KD). Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed förslagen i de aktuella motionsyrkandena från m.fl. (M), Per Lodenius m.fl. (C) och m.fl. (KD). Utskottets samlade ställningstagande till anslagsfördelning och bemyndiganden Vad utskottet ovan har anfört med anledning av förslagen till anslag för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid innebär sammanfattningsvis att utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för utgiftsområdet (prop. 2016/17:1 utg. omr. 17 punkt 7). Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till bemyndiganden inom utgiftsområdet (prop. 2016/17:1 utg. omr. 17 punkt 8). De motionsyrkanden som behandlats i sammanhanget avstyrks. Ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Jämför reservation 1 (SD). Verksamheten vid de tre programföretagen i allmänhetens tjänst, (), () och (), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). I enlighet med beslut med anledning av propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60) ska medelsfördelningen till programföretagen höjas under förutsättning att antalet avgiftsbetalande inte minskar i någon större omfattning. Regeringen föreslår att radio- och tv-avgiften höjs med till fr.o.m. med motiveringen att det är långsiktigt nödvändigt med ett balanserat resultat för rundradiorörelsen. Regeringen konstaterar vidare att resultatet påverkas av avgiftens nivå, antalet betalande och medelstilldelningen till programbolagen och att det krävs att antalet betalande hushåll är tillräckligt högt för att medelstilldelningen ska kunna räknas upp under resten av tillståndsperioden. Förslaget förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Radio- och tv-avgiften uppgår till . Den föreslagna höjningen med till innebär att avgiften ökar . Utskottet noterar att radio- och tv-avgiften senast höjdes fr.o.m. med , från till (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Höjningen motiverades då med att avgiften varit oförändrad . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst (punkt 1). Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram det tillkännagivande som riktat till regeringen om en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften inför nästa tillståndsperiod som tar sin början 2020 (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). Medelstilldelning till SR, SVT och UR Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till med 2 , till med 4 och till med . Verksamheten vid de tre programföretagen i allmänhetens tjänst, (), () och (), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Regeringen föreslår att de tre programföretagen tilldelas sammanlagt 8 från rundradiokontot. Enligt förslaget ska de samlade medlen fördelas med 2 till SR, 4 till SVT och till UR. Medelstilldelningen för SVT, SR och UR har räknats upp i förhållande till 2016 i enlighet med beslut med anledning av propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). I likhet med vad som gällde 2016 bedömer regeringen att SVT bör erhålla en särskild tilldelning om för att kompensera de direkta merkostnader som kommer att uppstå till följd av regeringsbeslutet om sändningsutrymme för tv-sändningar (dnr Ku2014/00486/MF). Beslutet innebär att utrymmet 694–(det s.k. 700-megahertzbandet) får upplåtas för andra ändamål än tv-sändningar fr.o.m. . SVT:s merkostnader ska redovisas i särskild ordning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till SR, SVT och UR (punkt 5). Medelstilldelning till Myndigheten för press, radio och tv Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att från rundradiokontot tillföra till statsbudgetens inkomstsida för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för press, radio och tv. Myndigheten för press, radio och tv finansieras delvis över statens budget, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Regeringen föreslår att anvisar från rundradiokontot . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning från rundradiokontot till Myndigheten för press, radio och tv (punkt 6). Utskottets förslag i korthet lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt om låneram i för renovering och ombyggnation av vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om en låneram i som uppgår till högst till för en renovering och ombyggnation av vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . byggnad har ett stort renoveringsbehov och stora brister i arbetsmiljön. har en omfattande renovering och ombyggnation av planerats. Det finns bl.a. ett stort behov av att byta ut eller göra en genomgripande renovering av övermaskineri. Tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning kommer också att beaktas vid ombyggnationen av huset. Kostnadsökningarna för Operan kommer att kompenseras genom medelstillskott. fick i uppdrag av dåvarande regeringen att i nära samarbete med Operan genomföra en förstudie för en renovering och ombyggnad av . En delrapport lämnades till . redovisades en förstudie om en renovering och ombyggnad av , Ny Opera i Operan. Den ekonomiska ramen för ombyggnaden har beräknats till (budgetpropositionen 2016 utgiftsområde 17, s. 80). Utskottet välkomnar att regeringen nu har ambitionen att fatta beslut om en ombyggnad och renovering av i (budgetpropositionen 2017 utgiftsområde 17, s. 35). Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag (punkt 3). Utskottets förslag i korthet godkänner att tidigare ställningstagande om att inrätta myndigheten inte längre ska gälla. Riksutställningar inrättades som myndighet 1998 (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Verksamheten vid myndigheten har därefter förändrats bl.a. i samband med behandlingen av propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). föreslår att en ny samlande myndighet ska inrättas på museiområdet genom att medel överförs från myndigheten , som i sin tur avvecklas (SOU 2015:89). Förslaget har remissbehandlats. Flera av remissinstanserna delar bedömningen att en organisatorisk samling av myndighetsansvaret för museifrågorna skulle utgöra ett viktigt stöd för hela museisektorn och möjliggöra en mer aktiv och kraftfull museipolitik. Även regeringen delar bedömningen. Regeringen anser vidare att det är viktigt att skapa en stabil, men flexibel, myndighetsstruktur som kan hantera alla de uppgifter som är aktuella och möta framtida utvecklings- och förändringsbehov. Regeringen anser därför att uppgifter på museiområdet bör samlas vid . Regeringen bedömer även att närvaro på flera platser i landet utgör en stärkt möjlighet att stödja museisektorn i hela landet. Regeringen föreslår att godkänner att tidigare ställningstagande om att inrätta myndigheten inte längre ska gälla. Regeringen avser att fr.o.m. avveckla Riksutställningar, som är lokaliserat till . Regeringen avser vidare att inordna flertalet av Riksutställningars uppgifter i fr.o.m. . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att tidigare ställningstagande om myndigheten inte längre ska gälla (punkt 4). AB Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet Utskottets förslag i korthet godkänner att regeringen på AB Svenska 2017 verkar för att bolagsstämman beslutar om att ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten ska fördelas till olika kulturella ändamål. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2017 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2016 från Nya Penninglotten, avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. Bidrag ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 2). Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om kulturpolitiska mål med hänvisning till de kulturpolitiska mål som antogs av . Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (L). föreslår i kommittémotion 2016/17:2212 av m.fl. yrkande 2 att beslutar att anta nya kulturpolitiska mål som ska gälla fr.o.m. . Kulturen ska enligt motionärerna binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtids-kulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja kulturvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande – främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden – knyta ihop kultur, hälsa och banden mellan natur- och kulturvård – väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt – särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionshinder – säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna – främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Liberalerna föreslår i kommittémotion 2016/17:3390 av m.fl. yrkande 1 att de nationella målen för kulturpolitiken bör utgå från de tre fundamentala principerna i liberal kulturpolitik; frihet, mångfald och kvalitet. En renodling av dessa begrepp som mål skulle, enligt motionärerna, både täcka in dagens mål på ett mer sammanhållet sätt och skapa verktyg för att nå målen. Utskottet anser nu liksom tidigare, senast i bet. 2015/16:KrU1, att de mål som föreslagits av skulle innebära en insnävning i förhållande till de mål som antog om att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken vidare – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet yrkandet från m.fl. (SD). Yrkandet från m.fl. (L) avstyrks också. Ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed avslår proposition 2016/17:1 utgiftsområde 17 punkt 1. För är betydelsen av public service självklar då det är att betrakta som ett allmänintresse som fortsatt ska arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation och ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion till svenska folket. Det är därför också viktigt att public service får de resurser de behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts dem. finner dock inga skäl att höja radio- och tv-avgiften. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna. bör därmed avslå prop. 2016/17:1 utgiftsområde 17 punkt 1. Mål för kulturpolitiken, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2212 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 1. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och funktionshindrade. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. I de kulturpolitiska målen bör det tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning än stimuleras att stå på egna ben. Med dessa tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår Sverigedemo-kraterna att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och för att knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande • främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden • knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård • väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt • särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar • säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna • främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2016/17:2212 (SD) yrkande 2. Motion 2016/17:3390 (L) yrkande 1 bör avslås. Mål för kulturpolitiken, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:2212 av m.fl. (SD) yrkande 2. Att stärka humanismens och demokratins ideal i samhället är övergripande mål för kulturpolitiken. Den ska erbjuda alla människor möjlighet till kunskaps- och idébildning. Ett samhälle med ett rikt och skiftande kulturliv leder till fria och medvetna medborgare och får därigenom ett inneboende motgift mot totalitarism och okritiskt tänkande. De nationella målen bör utgå från de tre fundamentala principerna i liberal kulturpolitik; frihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa begrepp som mål täcks många av dagens mål in, och verktyg för att nå dem skapas också. Frihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen – friheten att uttrycka sig, att utvecklas och friheten att slippa instängdhet och begränsningar. Den liberala samhällssynen tror på en samlevnad mellan människor som är i ständig utveckling. Demokratin anger ramarna för denna utveckling. För att fortsätta forma demokratin krävs ett offentligt samtal. Kulturen i form av exempelvis konst, litteratur och teater är ofta det som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarna och det etablerade samhället. I där allt från konstutövare till journalister ifrågasätts och de demokratiska friheterna inskränks är detta alldeles extra viktigt. För att uppnå målet mångfald måste kulturlivet vara i ständig förändring samt präglas av många olika åsikter, uttryckssätt och aktörer. För att målet ska vara uppfyllt krävs att ett internationellt kulturutbyte främjas och att olika kulturyttringar finns tillgängliga i hela landet. Varje totalitär makt, varje nationalistiskt politiskt parti inser den stora kraft som kulturen bär och försöker därför kontrollera den. Detta gör mångfald inom kulturområdet särskilt viktig. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Målet innebär att kulturell kvalitet, professionalism och skapandefrihet blir vägledande för kulturpolitiken. Principen om armslängds avstånd ska gälla och säkras. Kulturpolitiken ska värna kulturpolitikens eget värde gentemot rena nyttoändamål. Den konstnärliga kvaliteten blir avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiska, sociala eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. bör därmed bifalla motion 2016/17:3390 (L) yrkande 1. Motion 2016/17:2212 (SD) yrkande 2 bör avslås. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. Det växande utanförskapet präglar också kulturen och idrotten. Kulturen ska vara fri men är inte fristående från övriga politikområden. Som alla andra politikområden måste kulturen ses i ett större perspektiv. När hushållen får mindre marginaler och utanförskapet ökar är det kultur- och idrottsupplevelser som först prioriteras ned. Familjer har helt enkelt inte längre råd att gå på fotboll och konserter eller besöka utställningar. Det är mot denna bakgrund som säger nej till kraftigt höjda skatter och under utgiftsområde 17 tydligt prioriterar alla barns och ungas rätt till kultur och idrott. För att nå alla barn och unga satsar på , på ett handslag för ökad integration och bättre folkhälsa inom ramen för reformen Idrottslyftet, på en extra lässatsning inriktad mot socioekonomiskt utsatta områden samt på idrott på fritidshemmen. Vi vill också stärka den nyskapande kulturen genom att dubblera anslaget till Kulturbryggan, stärka säkerheten för trossamfunden samt låta den enhetliga kulturmomsen omfatta även biografbesök. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken (bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I stället framför vi i detta särskilda yttrande våra synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår. Inom ramen för vårt budgetförslag föreslår vi en schablonmässig neddragning av pris- och löneomräkningen på vissa anslag för att finansiera prioriterade satsningar. Effekten blir att uppräkningen av dessa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) Vi anser att läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. Att läsa utvecklar barn och ungdomar språkligt och ger bildning. satsar därför under anslaget 1:1 på en lässatsning som särskilt riktas mot grupper barn och unga från socioekonomiskt svaga utanförskapsområden. minskar anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med sammanlagt . ställer sig inte bakom regeringens satsning på musik- och kulturskolorna (), då vi vill betona att musik- och kulturskolorna är ett kommunalt ansvar och staten främst ska ha en stödjande roll. Vi stödjer inte heller satsningen på att främja kulturverksamhet i vissa bostadsområden (). Vi prioriterar alla barns rätt till kultur och satsar i stället på en ökad lässatsning (1:1) och på att bygga ut Skapande skola (1:3). Skapande skola var alliansregeringens största kulturpolitiska reform och tillhör kärnan i kulturpolitik. Reformen ger barn och unga tillgång till kultur och eget kreativt skapande, som reformen breddar arbetsmarknaden för professionella kulturarbetare. Skapande skola har successivt byggts ut från att först omfatta årskurserna 7–9 till att nu omfatta hela , inklusive förskoleklass.