bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Även om avsikten med uttalandet inte har varit att påverka domstolarnas bedömning kan det ändå i vissa fall framstå som stridande mot syftet i dåvarande 11 kap. 2 § regeringsformen, numera 11 kap. 3 § (bet. 1993/94:KU30 s. 61 f.). Den sistnämnda granskningen avsåg bl.a. vissa uttalanden som den då- varande justitieministern gjort i ett teveprogram om ett enskilt brottmål: En far 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING till ett barn hade genom laga kraftvunnen dom tilldömts vårdnaden om barnet. Barnets mor åtalades för egenmäktighet med barnet då hon vägrade följa vårdnadsdomen. Tingsrätten hade ogillat åtalet för egenmäktighet med barn med hänvisning till att nödrätt förelåg, och hovrätten hade fastställt tings- rättens dom. Riksåklagaren och fadern hade överklagat till . Högsta domstolens dom meddelades efter justitieministerns uttalanden i teve- programmet. (Vad justitieministern uttalat framgår inte av konstitutions- utskottets betänkande.) Utskottet fann vad gällde justitieministerns uttalanden rörande den laga- kraftägande domen om vårdnaden, att någon avsikt att påverka Högsta dom- stolen i dess ställningstagande i målet om egenmäktighet med barn inte syntes ha förelegat. Det kan också förutsättas, anförde utskottet, att inte låter sig påverkas av ett sådant uttalande. Utskottet framhöll i samman- hanget ändå vikten av att en justitieminister är utomordentligt försiktig och återhållsam i situationer där justitieministern gör eller förväntas göra uttalanden om fall som är föremål för prövning i domstol. Vidare kan nämnas en granskning (bet. 2010/11:KU20 s. 212 f.) som gällde ett uttalande av statsminister i fråga om marknadsföring av flygplats. I en artikel på webbplats angavs att och Lunds kommuner samt avsåg att satsa på att marknadsföra flygplats. Malmös insats hade överklagats till förvaltningsdomstolen. I artikeln anges följande om vad statsminister uttalat: , och står redo att lägga på att marknadsföra flygplats. –En tveksam satsning, tycker statsminister (M). –Fullt rimligt, säger (S). På riksplanet är enigheten mindre. ser det som tveksamt att svenska kommuner och landsting slussar skattemedel till en utländsk flygplats. –Det kan ju inte beskrivas som en kärnuppgift för en svensk kommun med sin kommunala kompetens, säger han. –Vi moderater brukar säga att man ska vara aktsam om skattepengarna lokalt och se till att de verkligen går till skola, äldreomsorg och förskolor. Det är kärnuppgiften. Då ska man akta sig för att ha med allt för mycket ”annat” – lokala företag, marknadsföringsprojekt och liknande. –Men det måste rimligen vara upp till Malmös förtroendevalda att förklara och försvara hur man resonerat i , tillägger statsministern. I sitt ställningstagande omtalade utskottet vad det tidigare framhållit, nämligen att statsråd bör iaktta försiktighet i vissa hänseenden samt att det bl.a. kan gälla uttalanden som kan riskera den självständighet som enligt regeringsformen tillkommer domstolar och förvaltningsmyndigheter vid deras rättstillämpning som gäller enskilda eller kommuner. Granskningen i det fallet föranledde inget uttalande av utskottet. 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på vissa frågor. Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom (bilaga A5.6.5). Syftet med det uttalande (inklusive länkningen) som formulerat i ett Twittermeddelande var enligt pro- memorian att uttrycka stöd för gällande abortlagstiftning. När det gäller hur detta uttalande förhåller sig till bestämmelsen i 11 kap. 3 § regeringsformen uppges i promemorian från att uttalan- det var en del i den allmänna debatten om kvinnors rätt till abort. Uttalandet var inte avsett att påverka domstolarnas självständighet enligt regerings- formen. Utskottets fråga om syftet med hänvisningen till tingsrätts dom i debattartikeln besvaras i promemorian med att artikeln föranleddes av att frågan om kvinnors rätt till abort på nytt aktualiserats i den politiska debatten genom att Krist- demokraterna på sitt riksting beslutat att arbeta mer aktivt för att personal inom vården ska ha rätt att vägra utföra aborter. Artikeln utgjorde ett inlägg i denna politiska debatt. Hänvisningen i domen utgjorde i sammanhanget en ren fakta- uppgift. När det gäller hur skrivningarna om domen i debattartikeln förhåller sig till bestämmelsen i 11 kap. 3 § regeringsformen uppges i promemorian från att artikeln var en del i den allmänna debatten om kvinnors rätt till abort samt att hänvisningen till tingsrättsdomen inte var avsedd att påverka domstolarnas självständighet enligt regeringsformen. Enligt 11 kap. 3 § regeringsformen får ingen myndighet, inte heller , bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Domstolarnas självständighet är en av grunderna för en rättsstat. Enligt utskottets tidigare uttalanden bör därför statsråd, som i och för sig i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, visa största möjliga återhållsamhet med att uttala sig om rättsavgöranden i enskilda fall eller att göra uttalanden som kan uppfattas på detta sätt. Även om avsikten med ett uttalande inte varit att påverka domstolarnas bedömning kan det ändå i vissa fall framstå som stridande mot syftet i 11 kap. 3 § regeringsformen. är statsråd med ansvar för folkhälsa och sjukvård. Genom sitt Twittermeddelande inklusive länken till pressmeddelandet om dom, har han gjort ett tydligt ställningstagande i förhållande till den icke lagakraftvunna domen. Enligt utskottet kommer uttalandet i konflikt med syftet i 11 kap. 3 § regeringsformen. och uttalande i den aktuella debattartikeln om samvetsfrihet eller vårdvägran, att konstaterat att 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING villkoret att en barnmorska ska kunna utföra aborter är både lämpligt och nödvändigt, får ses som en sakupplysning. Granskningen i denna del ger således inte anledning till något uttalande av utskottet. 5.7 Statsministerns och inrikesministerns uttalanden om en tingsrättsdom I en anmälan som kommit in till (dnr 953-2015/16), bilaga A5.7.1, begärs en granskning av vissa närmare angivna uttalanden i massmedier av statsminister och statsrådet i förhållande till en dom som meddelat . I anmälan uppmärksammas att uttalat sig om domen i , och att uttalat sig om domen bl.a. i . (Se nedan under rubrik Bakgrund om uttalandena). Enligt anmälaren är det svårt att tolka statsministerns och inrikesministerns uttalanden om tingsrättens dom på annat sätt än att de instämmer i rättens bedömning och önskar göra denna åsikt känd. Eftersom uttalandena kommer innan domen vunnit laga kraft blir det också ett inlägg i en pågående rätts- process. Särskilt allvarligt anser anmälaren det vara att två statsråd har uttalat sig om samma avgörande och att den främste av dem är statsministern; detta kan i förlängningen uppfattas som att de åsikter som getts till känna har ett bredare stöd i regeringen. Det begärs att granskar om och genom sina uttalanden har riskerat att påverka utgången av en rättsprocess eller i övrigt inte har beaktat sin speciella ställning i förhållande till domstolarnas självständighet. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom (Statsrådsberedningen och ), bilaga A5.7.2. tingsrätts dom och uttalanden I tingsrätts dom i mål B 9086-15 dömdes två män för terroristbrott till fängelse på livstid. Domen har överklagats. I målet hade tingsrätten att ta ställning till (i huvuddrag) 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING –om de två männen finns med på tre filmer som åklagaren åberopat som bevisning –om de två männen ska anses vara gärningsmän –om gärningarna ska bedömas som terroristbrott I artikeln Löfven om terrordomen: ”En viktig signal” som publicerades på uppges att tidigare sagt att har varit naivt när det handlar om terrorism och om svenskar som reser för att kriga med IS. Men dagens livstidsdomar mot de två männen i beskriver som ”en viktig signal”. Det är en viktig signal från rättssamhället: det är inte OK att åka ner och begå brott mot mänskligheten i andra länder, säger till . uttalade sig , enligt uppgift i artikeln Inrikesminister välkomnar unik terrordom som publicerades på . Enligt artikeln välkomnade den dagens domar, men tyckte att det behövdes nya lagar. Därefter citeras enligt följande: Det är klart att det är glädjande att vi nu fått fällande domar inom ramen för dagens lagstiftning, säger . När det gällde att de båda männen fälldes för att de deltagit i morden på två män som båda fick sina halsar avskurna och att straffet blev det hårdast möjliga, livstids fängelse, uttalade enligt artikeln: Det är domstolarna som avgör det. till bevisning och brottets allvar är det inte orimligt. I artikeln Ygeman om terrordomen: Behövs lagskärpning, som publicerades på , uppges att uttalat följande: I grunden är det glädjande att det går att få fällande domar med befintlig lagstiftning mot terrorism, men vi kommer ändå att behöva stärka lagstiftningen för att kunna fälla fler som gett sig iväg och stridit, säger till TT och tillägger: Det här var ett tydligt fall där det fanns videobevisning, men det finns det inte i alla fall, säger han. Politisk överenskommelse kring åtgärder mot terrorism ingick , , , , och en politisk överenskom- melse kring åtgärder mot terrorism. I överenskommelsen sägs under rubriken och tidigarelagd kriminalisering av terrorkrigsresor att ”centralt för bekämpningen av terrorism är ett ändamålsenligt straffrättsligt regelverk. Arbetet med lagstiftning om straffansvar för resor med terrorismsyfte ska därför ges hög prioritet och en proposition beslutas .” Vidare nämns bl.a. att en skärpning av straffsatserna för terrorfinansieringsbrottet ingår i överens- kommelsen samt att det pågår en utredning av kriminalisering av deltagande i 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING strid för terroristgrupper som ska vara färdig där det bl.a. övervägs straffansvar för samröre med sådana grupper. Överenskommelsen innehåller även avsnitt om snabbare stopp för missbruk av svenska pass, åtgärder mot illegala vapen och höjda straff för handgranater och explosivvaror, möjlighet att dela information digitalt för FRA, Must och vid Nationellt centrum för terrorhotsbedömningar m.m. I 11 kap. 3 § regeringsformen föreskrivs att ingen myndighet, inte heller riks- dagen, får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. (På motsvarande sätt föreskrivs i 12 kap. 2 § regeringsformen att ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag.) I bestämmelsen i 11 kap. 3 § regeringsformen fastslås den viktiga rätts- säkerhetsprincipen att domstolarna i sitt dömande bara har att rätta sig efter rättsreglerna och inte får ta emot order och anvisningar om hur de ska döma i det enskilda fallet. Genom ett förbud mot direktiv i särskilda fall tillförsäkras domstolarna självständighet i sin rättstillämpande verksamhet (, m.fl., Grundlagarna RF, SO, RO, version , tredje upplagan med tillägg och ändringar). Grundlagberedningen framhöll (SOU 1972:15 s. 196) att den kanske viktigaste garantin för att domstolarna och förvaltningsmyndigheterna skulle fullfölja sina uppgifter på ett sätt som var tillfredsställande för den enskildes rättstrygghet låg i att de i grundlag tillförsäkrades självständighet i sin rätts- tillämpande verksamhet. Ett uttalande vid en frågestund i Vid en frågestund ombads justitieminister att ge sin syn på relationen mellan rättsväsendet och den politiska makten och på om det är lämpligt att en minister kommenterar pågående polisutredningar. Justitieministern lämnade följande svar: Nej, det är naturligtvis inte lämpligt att gå in och spekulera kring skuldfrågan exempelvis eller vad gäller vittnesvärdering. Sedan kan man som minister föra ett resonemang, med utgångspunkt från olika brott som har begåtts, om vad man kan göra utifrån ett brott och vad man ska vidta för eventuella politiska insatser för att se till att det inte upprepas framöver, men det är lite grann en annan sak. Men att gå in och försöka påverka eller spekulera kring pågående rättsprocesser avråder jag från. Det är inte lämpligt att göra som politiker. Och det gäller inte bara ministrar, det gäller nog också ledamöter i den här kammaren. 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING har vid ett flertal tillfällen granskat om statsråd genom uttalanden har handlat i strid med gällande ordning i fråga om formerna för regeringens styrning av myndigheterna. gjorde utskottet en över- siktlig genomgång av utskottets granskning av uttalanden som gjorts av statsråd fr.o.m. /92 /06 (bet. 2006/07:KU20 s. 210 f.). Av genomgången framgår att frågan oftast har gällt om uttalandet varit ägnat att påverka förvaltningsmyndigheters grundlagsreglerade själv- ständighet, dvs. om det varit statsrådets avsikt att påverka myndighetsutövning mot enskild eller kommun eller myndighets tillämpning av lag eller om en myndighet har kunnat uppfatta sig som bunden av ett uttalande. Utskottet har uttalat sig angående statsråds rätt att göra uttalanden och framhållit att viss återhållsamhet, med hänsyn till statsråds speciella ställning och regeringsformens bestämmelser om myndigheternas självständighet, måste iakttas när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag. Vidare har utskottet yttrat att avsikten med ett uttalande samt hur uttalandet kunnat uppfattas av myndigheten måste tillmätas betydelse vid bedömningen av om ett uttalande kan uppfattas som en otill- börlig påverkan på myndigheten. I en granskning (bet. 2009/10:KU20 s. 150 f.) konstaterade utskottet i sitt ställningstagande inledningsvis att som utskottet uttalat har ett statsråd i likhet med alla andra medborgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. Med hänsyn till ett statsråds speciella ställning i förening med regeringsformens bestämmelser om myndigheternas självständighet i för- hållande till regeringen, måste dock viss återhållsamhet iakttas när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller tillämpning av lag. Om ett uttalande uppfattas ha gjorts av ett statsråd i denna egenskap, måste självfallet stor betydelse fästas vid statsrådets avsikt med uttalandet. Om denna avsikt är att påverka myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag, kan uttalandet vara att se som ett avsteg från reglerna i dåvarande 11 kap. 7 § regeringsformen, vilket inte är godtagbart från konstitutionella utgångs- punkter. När det särskilt gäller frågan om statsråds rätt att uttala sig om rätts- avgöranden och om ett uttalande varit ägnat att påverka en domstols bedömning i ett enskilt mål, har utskottet framhållit att domstolarnas själv- ständighet är en av grunderna för en rättsstat. Med hänsyn till detta bör stats- råden enligt utskottet visa största möjliga återhållsamhet med att uttala sig om rättsavgöranden i enskilda fall eller att göra uttalanden som kan uppfattas på detta sätt. Uttalanden om rättskipningen kan utgå från enskilda fall men slut- satsen måste ges en allmän innebörd om inte misstanken ska uppstå att ett statsråd velat påverka domstolarnas avgöranden. Även om avsikten med uttalandet inte har varit att påverka domstolarnas bedömning kan det ändå i vissa fall framstå som stridande mot syftet i dåvarande 11 kap. 2 § regerings- formen, numera 11 kap. 3 § (bet. 1993/94:KU30 s. 61 f.). 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING Den sistnämnda granskningen avsåg bl.a. vissa uttalanden som dåvarande justitieministern gjort i ett teveprogram om ett enskilt brottmål: En far till ett barn hade genom laga kraftvunnen dom hade tilldömts vårdnaden om barnet. Barnets mor åtalades för egenmäktighet med barnet då hon vägrade följa vårdnadsdomen. Tingsrätten hade ogillat åtalet för egenmäktighet med barn med hänvisning till att nödrätt förelåg, och hovrätten hade fastställt tings- rättens dom. Riksåklagaren och fadern hade överklagat till . Högsta domstolens dom meddelades efter justitieministerns uttalanden i teve- programmet. (Vad justitieministern uttalat framgår inte av konstitutions- utskottets betänkande.) Utskottet fann vad gällde justitieministerns uttalanden rörande den laga- kraftägande domen om vårdnaden, att någon avsikt att påverka i dess ställningstagande i målet om egenmäktighet med barn inte syntes ha förelegat. Det kan också förutsättas, anförde utskottet, att inte låter sig påverkas av ett sådant uttalande. Utskottet framhöll i sammanhanget ändå vikten av att en justitieminister är utomordentligt för- siktig och återhållsam i situationer där justitieministern gör eller förväntas göra uttalanden om fall som är föremål för prövning i domstol. Vidare kan nämnas en granskning (bet. 2010/11:KU20 s. 212 f.) som gällde ett uttalande av statsminister i fråga om marknadsföring av flygplats. I en artikel på webbplats angavs att och Lunds kommuner samt avsåg att satsa på att marknadsföra flygplats. Malmös insats hade överklagats till förvaltningsdomstolen. I artikeln anges följande om vad statsminister uttalat: , och står redo att lägga på att marknadsföra flygplats. – En tveksam satsning, tycker statsminister (M). – Fullt rimligt, säger (S). På riksplanet är enigheten mindre. ser det som tveksamt att svenska kommuner och landsting slussar skattemedel till en utländsk flygplats. –Det kan ju inte beskrivas som en kärnuppgift för en svensk kommun med sin kommunala kompetens, säger han. –Vi moderater brukar säga att man ska vara aktsam om skattepengarna lokalt och se till att de verkligen går till skola, äldreomsorg och förskolor. Det är kärnuppgiften. Då ska man akta sig för att ha med allt för mycket ”annat” – lokala företag, marknadsföringsprojekt och liknande. –Men det måste rimligen vara upp till Malmös förtroendevalda att förklara och försvara hur man resonerat i , tillägger statsministern. I sitt ställningstagande omtalade utskottet vad det tidigare framhållit, nämligen att statsråd bör iaktta försiktighet i vissa hänseenden samt att det kan bl.a. gälla uttalanden som kan riskera den självständighet som enligt regeringsformen tillkommer domstolar och förvaltningsmyndigheter vid deras rättstillämpning som gäller enskilda eller kommuner. Granskningen i det fallet föranledde inget uttalande av utskottet. 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på vissa frågor. Som svar överlämnades promemorior som upprättats inom (Statsrådsberedningen och Justitiedeparte- mentet, bilaga A5.7.2). I promemoriorna bekräftas att och gjort de respektive uttalanden som återgetts ovan i avsnittet Bakgrund. Som kommentarer till hur respektive uttalande förhåller sig till bestämmel- sen i 11 kap. 3 § regeringsformen anges följande i promemorian: Uttalandet av gjordes som ett led i den allmänna debatten och avsåg att kommentera vikten av lagstiftning mot terrorism i ljuset av den överenskommelse kring åtgärder mot terrorism som hade ingåtts mellan regeringen och de borgerliga partierna. Uttalandet var inte avsett att påverka domstolarnas självständighet enligt regeringsformen. Uttalandena av gjordes mot bakgrund av den överens- kommelse kring åtgärder mot terrorism som hade ingåtts mellan regeringen och de borgerliga partierna. Avsikten med uttalandena var att kommentera behovet av ytterligare lagstiftningsåtgärder mot terrorism. Uttalandena gjordes som ett led i den allmänna debatten och var inte avsedda att påverka domstolarnas självständighet enligt regeringsformen. Enligt 11 kap. 3 § regeringsformen får ingen myndighet, inte heller , bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Domstolarnas självständighet är en av grunderna för en rättsstat. Enligt utskottets tidigare uttalanden bör därför statsråd, som i och för sig i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, visa största möjliga återhållsamhet med att uttala sig om rättsavgöranden i enskilda fall eller att göra uttalanden som kan uppfattas på detta sätt. Uttalanden om rättskipningen kan utgå från enskilda fall men slutsatsen måste ges en allmän innebörd om inte misstanken ska uppstå att ett statsråd velat påverka domstolarnas avgöranden. Även om avsikten med ett uttalande inte varit att påverka domstolarnas bedömning kan det ändå i vissa fall framstå som stridande mot syftet i 11 kap. 3 § regerings- formen. Frågor om terrorism är ständigt aktuella i debatten. Detta får anses i högsta grad ha gällt , efter händelserna i . Utskottet noterar även den politiska överens- kommelse som hade ingåtts kring åtgärder mot terrorism. Det fanns därför ett visst medieintresse av att såväl statsministern som inrikesministern skulle kommentera domarna från . Mot detta ska vägas att statsråd, i enlighet med utskottets nämnda uttalanden, bör visa största möjliga återhållsamhet med att uttala sig om rättsavgöranden i enskilda fall eller att göra uttalanden som kan uppfattas på detta sätt. 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING Några av uttalandena i granskningen är enligt utskottets mening sådana som utgår från ett enskilt fall men där slutsatsen ges en allmän innebörd. Det gäller dels uttalande, dels de uttalanden av där han gav uttryck för tillfredsställelse med att befintlig lagstiftning fungerade. Uttalandena kan inte uppfattas som att något av statsråden velat påverka domstolarnas avgöranden eller annars strida mot syftet i 11 kap. 3 § regerings- formen. När det gäller övriga uttalanden i denna granskning vill utskottet under- stryka vikten av att statsråd visar största möjliga återhållsamhet med att uttala sig om rättsavgöranden i enskilda fall eller att göra uttalanden som kan uppfattas på detta sätt. uttalanden om bevisningen i det aktuella fallet m.m. innebär att han har uttalat sig på ett sätt som tar sikte på värdering som görs av domstolen och som ligger till grund för de aktuella domarna. Uttalandena kommer därmed enligt utskottets mening i konflikt med syftet i 11 kap. 3 § regeringsformen. Utskottet vill framhålla att hade kunnat avstå från att yttra sig om det enskilda fallet eller i vart fall borde ha uttalat sig med större försiktighet. 5.8 Inrikesministerns uttalande om en åklagares bedömning av häktningsskäl i ett enskilt ärende I en anmälan till (dnr 1255-2015/16), bilaga A5.8.1, begärs en granskning av statsrådet uttalanden i en intervju med Nyheterna i TV4 . I anmälan anförs bl.a. att kommenterar att en person som var misstänkt för flera allvarliga brott inte begärts häktad av åklagaren och att inrikesministern gör uttalanden om åklagarens bedömning av skälen för häktning. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A5.8.2. Ett nyhetsinslag på Nyheterna i TV4 gällde hot och våld mot EU-migranter i utanför . Ungefär 200 EU- migranter som tidigare funnits i hade, enligt inslaget, flyttat därifrån efter att en 25-årig man vid upprepade tillfällen utsatt EU-migranterna för hot och våld i uttalat syfte att driva bort dem från centrumet. 5 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING uppgavs det i inslaget, gripits och häktats ett flertal gånger men släppts fri av åklagare i väntan på åtal. hade han fortsatt begå brott. En polisman som intervjuades i inslaget uppgav att polisen har ”vetat vem gärningsmannen har varit; han har varit känd för oss och dem som varit utsatta. Vi kan konstatera att det tydligen inte har varit tillräckligt och det känns ju klart frustrerande.” Därefter sägs i inslaget att är mycket kritisk till situationen, vilket följs av ett uttalande av :