bet · H301NU19 · 2016-05-09 00:00:00 — De vill att genom ett tillkännagivande ska redovisa dessa alternativa lösningar till regeringen (yrkande 2). Motionärerna ser en förstärkt överföringskapacitet som en möjlig lösning och vill att ska uttala att det är viktigt att fortsätta den utbyggnad av överföringskapacitet inom som har kunnat accelereras tack vare de kraftigt ökade investeringsbemyndiganden har beviljat under alliansregeringen, och att det vidare är viktigt att den nya regeringen inte sänker ambitionerna till den nivå som gällde (yrkande 3). Den s.k. Sydvästlänken nämns som det viktigaste exemplet på den pågående utbyggnaden av kraftöverföringskapaciteten. Idrifttagningen av denna förbindelse är dock försenad. Motionärerna befarar också att den kommande förbindelsen mellan och (Nordbalt) kommer att pressa upp elpriset ytterligare i som en följd av att ett ökat flöde ut från gör att mer än hälften av den förstärkning av överföringskapaciteten som Sydvästlänken innebär för elområde 4 i stället försvinner till . En annan lösning som förordas i motionen är att får i uppdrag att ändra elområdesindelningen genom att slå samman fyra områden till två, i enlighet med de förslag som ursprungligen presenterades (yrkande 4). Motionärerna anser att det aldrig presenterades några hållbara argument för att den inriktningen övergavs. En annan lösning som föreslås i motionen vore att garantera en minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och elområde 4 motsvarande 4 000 MW (yrkande 5). Här hänvisar motionärerna till en utredning som den förra regeringen lät genomföra. Elområdesindelningen tas även upp i kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. Motionärerna konstaterar att prisskillnaderna till följd av elområdesindelningen inte har blivit så stora som befarades, men att indelningen ändå innebär en mer utsatt situation för de elintensiva industrierna och elkonsumenterna. Indelningen innebär även att södra delen av (elområde 4) får finansiera investeringarna genom högre elpriser i större omfattning . Så var inte fallet när finansieringen skedde solidariskt. Elområdesindelningens effekter är mest påtaglig i elområde 4 (sydligaste ) där det finns ett strukturellt underskott av produktion sedan nedläggningen av , vilket företag och hushåll i denna del av landet nu straffas för ekonomiskt genom högre elpriser. Motionärerna anser att systemet med elområden bör ses över (yrkande 32). Elområdesfrågor har behandlats återkommande av sedan dessa områden infördes . Vid det senaste tillfället anförde utskottet följande (bet. 2014/15:NU12): Utskottet konstaterar inledningsvis att den s.k. elområdesreformen har följts upp på olika sätt sedan indelningen genomfördes , vilket har redovisats tidigare i betänkandet. Den sammanfattande slutsatsen är att prisskillnaderna mellan elområdena generellt sätt har varit lägre än vad som befarades när reformen genomfördes. Mot bakgrund av de iakttagelser som gjordes i uppföljningarna fann alliansregeringen inga skäl att genomföra några marknadsåtgärder för att jämna ut prisskillnader mellan elområdena. Samma ställningstagande gjorde den nuvarande regeringen i budgetpropositionen . Där meddelades dock också att regeringen följer utvecklingen på området noga. Som utskottet, den förra regeringen och den nuvarande regeringen har framhållit väntas prisskillnaderna mellan elområdena dessutom jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter vissa beklagliga förseningar – tas i drift . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det saknas skäl för att agera med anledning av de motioner som gäller elområden. Med det anförda avstyrks därför samtliga dessa motioner i de här aktuella delarna. Sydvästlänken är en kraftledning som byggs just nu och vars främsta syfte är att kunna överföra stora mängder el från mellersta till , förbi en trång passage i stamnätet där det främst under kalla vinterdagar ofta skapas en ”flaskhals”. Sydvästlänken byggs med både lik- och växelströmsteknik. Förbindelsen består av två delar som möts strax norr om . Den norra delen blir en luftledning för växelström. Den förstärker växelströmsnätet som den gör det möjligt att ansluta förnybara energikällor till stamnätet. Denna del togs i drift . Den södra delen är en likströmsförbindelse. Längs en sträcka mellan och kommer överföringen att ske via luftledning. Resterande till skånska Hurva överförs via markkabel. Utöver de beskrivna kabelsträckningarna omfattar projektet även tre nya växelströmsstationer och två nya omriktarstationer. Tidsplanen för idrifttagningen av Sydvästlänken har justerats . Huvudorsaken till detta har främst varit problem hos leverantören av likströmslösningen. redovisade att den andra länken i likströmsförbindelsen beräknas kunna tas i drift . Den första länken ska enligt den aktuella planen tas i drift . Det är första gången som överföring med likströmsteknik används inom det nordiska stamnätet på detta sätt. Vanligen används likströmstekniken för att koppla ihop det svenska stamnätet med något annat lands växelströmsnät. Skriftliga frågor och interpellationsdebatter om elområden Elområdesfrågor har också varit föremål för skriftliga frågor och interpellationsdebatter i under det innevarande . I ett frågesvar anförde energiminister bl.a. följande (fr. 2015/16:629): är indelade i elområden för att möta ambition att slå vakt om den inre marknaden och fri rörlighet av el. Indelningen i elområden innebär att det blir tydligt var i det finns ett överskott respektive underskott på el. Som på alla marknader leder detta till att det kan uppstå prisskillnader inom vilket påverkar både konsumenter och industrier. De prisskillnader som elområdena leder till visar också med tydlighet var det behövs förstärkningar av elnätet. Det långsiktigt bästa sättet för att reducera prisskillnader, som regeringen också kan påverka genom investeringsbemyndigande till , är att förstärka överföringskapaciteten inom . Som exempel kan nämnas Sydvästlänken som byggs mellan elområde 3 och elområde 4. Sydvästlänken är en viktig investering för att reducera prisskillnader inom . Tyvärr har Sydvästlänken blivit försenad i omgångar. Jag är, i likhet med den tidigare energiministern och den tidigare regeringen, av den uppfattningen att Sydvästlänken först bör sättas i drift och effekterna av denna analyseras innan eventuella åtgärder kan vara aktuella. Det vore att göra saker i fel ordning att först göra ett ingrepp på marknaden och sedan invänta idrifttagandet av Sydvästlänken. Jag kan slutligen konstatera att vi har generellt låga elpriser i och att prisskillnaderna mellan elområdena på Spot regelmässigt varit små. Detta talar också för att det är lämpligt att invänta idrifttagandet av Sydvästlänken innan eventuella ytterligare åtgärder övervägs. Jag kommer dock fortsatt noggrant följa utvecklingen för att kunna agera om så bedöms nödvändigt. har följt upp elområdesreformen inkom med slutrapporten av effekterna av elområdesindelningen (Ei R2014:08). I rapporten konstaterade att de prisskillnader som förekommer mellan landets fyra elområden huvudsakligen beror på den begränsade överföringskapaciteten mellan områdena. När det råder god kapacitet på förbindelsen är prisskillnaderna i regel små. Generellt sett har prisskillnaderna mellan områdena varit mindre än vad som förväntades när reformen genomfördes. Det beror bl.a. på sådana omvärldsförhållanden som låga gas- och kolpriser och på den stora utbyggnaden av förnybar elproduktion. Den rättsliga grunden för att ändra elområden har genomfört en intern utredning med inriktning på att få till stånd såväl en tydlig rättslig grund för beslut om elområden som en ordning för beslutsprocessen. har det saknats en institutionaliserad process för hur man ska fastställa eller ändra gränserna för elområden. Enligt uppgift från har många av de oklarheter som tidigare fanns kring elområdesbesluten rätats ut genom arbetet med de europeiska nätkoderna. antogs förordning om fastställande av riktlinjer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning (CACM). Förordningen innehåller även detaljerade regler om elområdesindelning (elområdeskonfiguration) och ändring av dessa områden. konstaterar att det därmed finns en reglering på plats som omfattar det svenska elnätet. När det gäller frågor om indelningen av i elområden och konsekvenserna av denna indelning hänvisar utskottet i första hand till det som anfördes då liknande frågor behandlades . Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet inte ser några skäl att genomföra några marknadsåtgärder för att jämna ut prisskillnader mellan elområdena. Vidare upprepar utskottet det som både den förra och den nuvarande regeringen liksom även utskottet själv har framhållit , dvs. att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter vissa beklagliga förseningar – tas i drift. Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:18 (M) och 2015/16:2854 (SD). Den sistnämnda motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt gäller en utbyggnad av det svenska elnätet. Utskottet pekar bl.a. på att gör omfattande ny- och reinvesteringar i stamnätet och framhåller att arbetet med att sammanlänka EU-medlemsstaternas elnät måste fortsätta för att en inre elmarknad ska kunna skapas. När det gäller teknikvalsfrågor hänvisar utskottet till att det är regeringen och de myndigheter som regeringen anförtror detta som ska göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen. Jämför reservationerna 13 (SD), 14 (C) och 15 (KD). I tätbefolkade områden i begränsas flera viktiga utbyggnads- och utvecklingsområden av kraftledningar, konstateras det i motion 2015/16:504 av (S). När koncessionsperioderna går mot sitt slut krävs en strategisk inriktning som kommer att påverka kommande generationers infrastruktur på ett påtagligt sätt. Nuvarande luftledningar skär igenom dessa högintressanta tillväxtområden på ett sätt som, enligt motionären, begränsar angelägna planer för bostadsbyggande, rekreation och besöksnäring. Motionären begär ett tillkännagivande från om att se över möjligheterna att gräva ned fler kraftledningar i tätbebyggda områden i och om att elinfrastrukturen bör planeras med avseende på framtida hälso-, nybyggnations-, bostadsmiljö- och tillväxtaspekter. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard behövs en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Detta synsätt framförs i kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. Motionärerna betonar vidare att den svenska basindustrin, näringslivet i sin helhet och hushållen är beroende av tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser. De anser vidare att det är av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga gällande reglerkraft, prisbild och leveranstillförlitlighet. Motionärerna pekar på att det sker en kraftig utbyggnad av den förnybara energiproduktionen i , vilket bl.a. påverkar de totala energipriserna negativt och skapar en obalans i elnäten. Dessutom är investeringskostnaderna enorma och det råder osäkerhet om det totala investeringsbehovet, om vem som i slutändan ska stå för kostnaderna samt om vad investeringsbehovet får för konsekvenser för den europeiska konkurrenskraften. Motionärerna anser att de svenska elkonsumenterna måste få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. De vill därför att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet (yrkande 30). Härutöver påpekar motionärerna att kan tvingas att bygga ut den kontinentala överföringen av el eftersom europeisk förnybar energi är i behov av svensk reglerkraft. Motionärerna säger sig vara positiva till kontinental elöverföring men anser att en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. För låg kapacitet kan hämma behov av import/export och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . De föreslår att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ta fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av elöverföringskapaciteten till (yrkande 31). I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) slås det fast att har som mål att till 2050 är ett klimatneutralt samhälle utan nettoutsläpp. har dessutom målet om att ha förnybar energi inom en generation. Detta ställer bl.a. krav på en mångfald av förnybara energislag, både storskaliga och småskaliga. Vindkraften tiodubblades under Alliansens regeringstid och motionärerna vill att utbyggnaden av vindkraften främjas även fortsättningsvis. För att öka utbyggnaden av havsbaserad vindkraft och göra den mer attraktiv ur ett investeringsperspektiv vill motionärerna slopa anslutningsavgiften till elnätet (yrkande 14). I motion 2015/16:2363 av och (båda C) slås det fast att det finns många planer för elinfrastrukturutbyggnad som skapar oro runt om i landet som bl.a. gäller negativ påverkan på fastighetspriser och befarade ohälsoeffekter. Planerade och genomförda investeringar tar tusentals och åter tusentals hektar jord- och skogsmark i anspråk. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att teknikval och vägval vid beslut om kraftledningar ska bygga på en samhällsekonomisk bedömning och att valprocessen ska vara transparent (yrkande 3). De vill också ha ett riksdagsuttalande om att regeringen ska ge statliga myndigheter och bolag riktlinjer för att värna gemensamma mark- och skogsresurser (yrkande 5). Av olika skäl uppstår intressekonflikter mellan boende, enskilda markägares vilja och samhällets önskemål att kunna utnyttja mark för olika ändamål, sägs det i motion 2015/16:2433 av och (båda C). Stamnätsdragningar tar exempelvis vanligen mycket mark i anspråk. Motionärerna argumenterar för att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att marksnål teknik ska användas vid exploatering för t.ex. ledningssträckningar. I praktiken innebär detta, enligt motionärerna, att ledningarna förläggs under markytan, vilket gör att mark sparas och boendemiljöer påverkas minimalt. En trygg långsiktig energiförsörjning med balans mellan tillförsel och användning ökar förutsättningarna för att undvika att stora och plötsliga prisökningar uppkommer, vilket skulle kunna vara ett särskilt stort problem för hushåll med begränsade ekonomiska resurser. Detta framförs i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna anser att arbetet med att sammanlänka medlemsstaternas elnät måste fortsätta och att överföringskapaciteten därigenom ytterligare förstärks (yrkande 36). De två här aktuella yrkandena i motion 2015/16:2854 (SD) har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen, (bet. 2014/15:NU12). Utskottet redovisade då att har initierat förändringar i sin investeringsplanering som syftar såväl till att öka träffsäkerheten i investeringsplanerna som till att öka insynen i planeringsprocesserna. Ett led i detta arbete är att – utöver de treåriga investeringsplaner som behandlar – ta fram en tioårig nätutvecklingsplan som omfattar ny- och reinvesteringar –2025. När det gäller förslaget om en konsekvensanalys av en fortsatt utbyggnad av elöverföringsförbindelserna till utlandet som också är aktuellt konstaterade utskottet att av flera skäl står bakom en fortsatt integration av den europeiska elmarknaden. Vidare anförde utskottet att frågan om kommande utlandsförbindelser kommer också att belysas av i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna. Utskottet såg inga skäl att föregripa detta arbete och avstyrkte därför motionen i den aktuella delen. Ett yrkande motsvarande det i motion 2015/16:2371 (C) om anslutningsavgiften för havsbaserad vindkraft behandlades av utskottet så sent som (bet. 2015/16:NU6). Utskottet avstyrkte då motionen med hänvisning bl.a. till att regeringen hade för avsikt att ge i uppdrag att närmare utreda hur stor potentialen är för kostnadsreduktion, samt hur stor den potentiella marknaden för innanhavsbaserad vindkraft är i och internationellt. behandlade utskottet liknande motioner som de nu aktuella om teknikval och miljöpåverkan i samband med ledningsdragningar (bet. 2014/15:NU12). Utskottet avstyrkte då motionerna med hänvisning till att det inte brukar ta ställning i teknikvalsfrågor utan överlåter dylika överväganden till de myndigheter regeringen anförtror att göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen som kan beröras i anslutning till en stamnätsledning. Utskottet påpekade att tillsammans med har ett betydande ansvar för att denna avvägning görs på ett ändamålsenligt sätt, med beaktande av en god hushållning med bl.a. vatten- och markresurser och samordnat med andra myndigheter som ansvarar för infrastrukturutbyggnad. Regeringen om utbyggnaden av stamnätet I budgetpropositionen konstaterar regeringen att samhällets beroende av el ökar alltmer. påverkas elsystemet genom en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Kunder ges även bättre möjligheter att styra sin elanvändning. Det nordiska elnätet knyts alltmer samman med kontinenten och mot en integrerad europeisk energimarknad. Därmed förändras överföringsmönster, och stamnätet behöver anpassas till framtidens behov. planerar investeringar i nätet om ca –2018, varav . Sammantaget innebär detta en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer. En sammanlänkad europeisk elmarknad Som har redovisats i det föregående har EU vidtagit åtgärder för att öka graden av sammanlänkning mellan unionens kraftöverföringssystem. Inom ramen för arbetet med energiunionen har bl.a. ett meddelande presenterats som handlar om att rusta elnät och om vilka åtgärder som krävs för att nå målet om att höja EU:s elsammanlänkningsnivå till till 2020. När det gäller ökad marknadsintegrering bör det även påminnas om att det pågår ett arbete med att utveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, bl.a. genom insatserna för att införa en nordisk slutkundsmarknad för el. Syftet är att bidra till en ökad konkurrens och till en stärkt ställning för konsumenten genom att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. har regeringens uppdrag att tillsammans med de övriga nordiska systemansvariga stamnätsföretagen redovisa nätutvecklingsplaner för det nordiska kraftnätet med nordisk samhällsekonomisk nytta. Nätutvecklingsplanerna ska inkludera de nätinvesteringar som krävs för att överföra ny förnybar elproduktion. Uppdraget har sin bakgrund i den kommuniké om en fortsatt utveckling mot en gränslös nordisk elmarknad som de nordiska energiministrarna antog . Den tredje tvååriga planen ska rapporteras till det nordiska ministermötet . En lägesredovisning om framtagandet av den nordiska nätutvecklingsplanen ska rapporteras till den nordiska elmarknadsgruppen och till . Granskning av förutsättningarna för en trygg elförsörjning beslutade att inleda en granskning av regeringens finansiella styrmodell för och av affärsverkets befogenheter. I granskningen kommer det utredas huruvida nyssnämnda styrmodell och befogenheter har skapat incitament för affärsverket att möta energiomställningen på ett effektivt sätt. Vidare kommer frågan om vilka konsekvenser styrmodellen får för Svenska kraftnäts styrning mot en trygg elförsörjning till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader givet den pågående energiomställningen. Granskningen beräknas bli klar . Nätanslutningsavgifter för havsbaserad vindkraft Enligt 4 kap. 9 a § ellagen (1997:857) ska en nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät utformas så att nätkoncessionsinnehavarens skäliga kostnader för anslutningen täcks. gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag på hur ett förstärkt stöd till havsbaserad vindkraft skulle kunna utformas. I uppdraget ingick att analysera olika former av stöd inklusive sådana som gäller finansiering av elnätsanslutningen. Uppdraget redovisades i rapporten vindkraft – Regeringsuppdrag 2015 (ER 2015:12). När det gäller ett förstärkt stöd till havsbaserad vindkraft genom en omfördelning av kostnaderna för nätanslutningen från vindkraftsproducenten till elkunderna konstaterade myndigheten att i ett övergångsskede skulle detta medföra administrativa kostnader för såväl myndigheter som nätägare. Därutöver skulle det krävas ändringar i bl.a. ellagen och förordningen (2014:1064) om intäktsram för elnätsföretag samt ett godkännande av utifrån statsstödsreglerna. slog dock även fast att man inom ramarna för det aktuella uppdraget inte hade analyserat de förändringar som skulle krävas närmare. Enligt myndigheten skulle en förändring av fördelningen av kostnaderna för själva elnätsanslutningen kräva en särskild utredning. I regleringsbrevet fick sedermera i uppdrag att bl.a. analysera hur stor potentialen är för reduktion av produktionskostnader för havsbaserad vindkraft . Uppdraget ska redovisas . Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att samhällets beroende av el ökar alltmer som elsystemet måste kunna hantera en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Utöver detta länkas det nordiska elnätet samman med kontinenten och mot en integrerad europeisk energimarknad. Sammantaget medför denna utveckling att överföringsmönstren förändras och att stamnätet måste anpassas till framtidens behov. planerar därför investeringar i nätet som innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer som betydande reinvesteringar även görs i det befintliga stamnätet. Den fortsatta utvecklingen av den gemensamma elmarknaden i medför ett behov av förstärkta överföringsförbindelser. Detsamma gäller för att kunna skapa en väl fungerande inre marknad för el. I likhet med regeringen stöder utskottet målsättningen om genomförandet av den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska nå sin fulla potential. För att nå målet krävs emellertid effektiva överföringsmöjligheter mellan de olika medlemsstaterna. I det avseendet instämmer utskottet således i det som sägs i motion 2015/16:3149 (KD). I likhet med vad som sägs i motionen anser utskottet att arbetet med att sammanlänka medlemsstaternas elnät måste fortsätta. Utskottet uppfattar emellertid inte att regeringen skulle ha någon annan syn på dessa frågor och anser därför att det inte är nödvändigt med ett tillkännagivande i linje med vad som efterfrågas i motionen. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Utskottet konstaterar vidare att de två här aktuella förslagen i motion 2015/16:2854 (SD) var föremål för riksdagsbehandling även . När det gäller förslaget om en långsiktig investeringskalkyl anser utskottet inte att något nytt har framkommit som föranleder något annat ställningstagande. Således avstyrker utskottet åter detta förslag med hänvisning till att har utvecklat sin investeringsplanering på ett sätt som syftar såväl till att öka träffsäkerheten i investeringsplanerna som till att öka insynen i planeringsprocesserna. Även förslaget i samma motion om en konsekvensanalys av en fortsatt utbyggnad av elöverföringskapaciteten till avstyrks. Här hänvisar utskottet – liksom det gjorde – till att det finns flera skäl för att bejaka tillkomsten av ytterligare utlandsförbindelser och att frågor om sådana nya sammanlänkningar kommer att belysas av i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna. Även förslaget i motion 2015/16:2371 (C) har behandlats av utskottet tidigare . Här hänvisar utskottet till det har redovisat på detta tema och som har refererats ovan samt till pågående uppdrag att analysera hur stor potentialen är för att minska produktionskostnaderna för havsbaserad vindkraft . Nätanslutningskostnaderna bör kunna anses omfattas av denna översyn och utfallet av densamma bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i frågan. Motionsyrkandet avstyrks således återigen.