bet · H401FöU1 · 2016-12-05 00:00:00 — Regeringen delar denna uppfattning och betonar vikten av att de aktörer som berörs av en kris samverkar med varandra för att säkerställa en god samordning och ett effektivt resursutnyttjande. När det gäller beredskapsinvesteringar föreslår regeringen att godkänner investeringsplanen för krisberedskap –2020 som riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Varav investeringar i anläggningstillgångar Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. civilskyddsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningskostnader. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakt-hållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för deras verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringen anger i budgetpropositionen att inga allvarliga tillbud eller haverier har inträffat vid kärntekniska anläggningar i . Vid de kärntekniska anläggningarna arbetar tillståndshavarna kontinuerligt med optimering av strålskyddet och att begränsa doserna som arbetstagare utsätts för. Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken och det finns goda förutsättningar för att doserna som arbetstagare såväl som allmänheten utsätts för kommer att minska ytterligare . MSB har tillsammans med () och berörda länsstyrelser på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till nationell beredskapsplan för hanterandet av en kärnteknisk olycka samt en ny handlingsplan för förbättringar inom beredskapen för radiologiska och nukleära händelser. Regeringen bedömer att de förbättringsförslag som redo-visats gällande arbetet med kärnenergiberedskap utgör en god grund för utvecklingen av den nationella beredskapen. Ägarna till de svenska kärnkraftsreaktorerna har meddelat att fyra reaktorer kommer att stängas , vilket är tidigare än vad som varit planen. Detta innebär att nu går in i en omfattande avveckling av reaktorer, vilket ger nya förutsättningar för tillsynen. Regeringen anför att det är viktigt att driva på strålskyddsarbetet vid de kärntekniska anläggningarna mot bakgrund av de förändringar som nedläggningen av reaktorer innebär. SSM:s tillsynsarbete och möjlighet att ställa krav är här centralt. Den avveckling av flera reaktorer som ägarna beslutat om kan påverka finansieringen av SSM:s verksamhet. Stora delar av verksamheten finansieras via avgifter från kärnkraftsindustrin. Avvecklingen kommer sannolikt även att påverka kärnavfallsavgifterna. Framtida kostnader behöver då täckas upp av de reaktorer som fortfarande kommer att vara i drift. Regeringen anger vidare att den överenskommelse om energipolitiken som gjordes mellan , , Miljö-partiet de gröna, och bl.a. innebär att principerna från proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi kvarstår. För kärnkraften gäller även att effektskatten avvecklas stegvis, Kärnavfallsfondens placeringsmöjligheter utökas och behovet av att ändra den antagna driftstiden som ligger till grund för beräkningen av kärnavfallsavgifter utreds. När det gäller driftstiden har SSM fått i uppdrag att utreda detta i nära dialog med . Frågan om utökade placeringsmöjligheter för Kärnavfallsfonden bereds i . Vidare ska ersättningsansvaret vid radiologiska olyckor utökas till ett belopp på . Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till (). Regeringen bedömer att elsäkerheten i i grunden är god men att det finns utrymme för förbättringar. arbete speglas av nya regler och EU-direktiv på området, och tillsynen utgör en stor del av myndighetens verksamhet. och beslutade regeringen om flera ändringar i lag och förordningar med anledning av nya EU-direktiv och nya regler för elbehörighet. beslut om propositionen Elsäkerhet (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. 2015/16:265) innebär ett en elsäkerhetslag införs där nya bestämmelser om elinstalla-tionsarbete ingår tillsammans med de nuvarande bestämmelserna om elsäkerhet i 9 kap. ellagen (1997:857) och bestämmelserna om skadestånd i 10 kap. 1–8 §§ ellagen. De nya bestämmelserna innebär i huvudsak att alla företag som utför elinstallationsarbete ska ha en auktoriserad elinstallatör och att företag som utför elinstallationsarbete på någon annans anläggning måste anmäla sin verksamhet till tillsynsmyndigheten. Företagen måste också ha ett egenkontrollprogram som säkerställer att arbetet utförs på rätt sätt och av personer med rätt kompetens. beslutar om auktorisation för elinstallatörer efter ansökan. Det är enbart auktoriserade elinstallatörer och personer som omfattas av ett företags egenkontrollprogram som får utföra elinstallationsarbete med vissa specificerade undantag. Propositionen innehåller också ett förslag till ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatsrörelse. Genom ändringen tydliggörs ansvaret för tillsyn över elsäkerhet i hotell- och pensionatsrörelser. Lagändringarna träder i kraft . I det omarbetade direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet (prop. 2015/16:116, bet. 2015/16:FöU9, rskr. 2015/16:199) föreslogs vissa ändringar i lagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet. Ändringarna innebär att svensk lag om elektromagnetisk kompatibilitet anpassas till EU:s omarbetade regler på området. Lagändringarna innebar att regeringen får rätt att bestämma regler om sanktionsavgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också rätt att besluta om regler för skadeförebyggande arbete och åtgärder när en utrustning inte uppfyller de krav som gäller. De nya bestämmelserna trädde i kraft . För att säkerställa att svensk rätt uppfyller de krav som ställs om tillhandahållande av elektrisk utrustning, samt om utrustning och skyddssystem som är avsedda för användning i potentiellt explosiva atmos-färer, har ändringar gjorts i förordningen (1993:1068) om elektrisk materiel. Ändringarna innebär i huvudsak att får meddela föreskrifter om ekonomiska aktörers skyldigheter och att uppgifter som marknadskontrollmyndighet tydliggörs. Ändringarna började gälla . Regeringen har genom en ändring i förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på elområdet beslutat om en höjning av elsäkerhetsavgiften. Änd-ringen trädde i kraft och möjliggjorde en höjning av anslag, vilket också genomfördes i och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:116). Nivåjusteringen bedöms skapa förutsättningar för att genomföra reformeringen av behörighetssystemet i linje med propositionen Elsäkerhet (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. 2015/16:265). pågår ett arbete inom med att se över befintliga avgifter på elområdet. Översynen omfattar både avgifternas nivå och hur de ska administreras . Avsikten är att verksamhet i huvudsak ska finansieras genom statens intäkter av elsäkerhetsavgiften. Denna avgift har varit oförändrad , som myndighetens kostnader ökat bl.a. som en följd av den all-männa pris- och löneutvecklingen. Regeringen avser enligt budgetpropo-sitionen att återkomma i dessa frågor. Vad beträffar standardiseringsverksamheten har fortsatt att delta och att driva frågor inom den nationella och internationella standardiseringen genom att både medverka i tekniska kommittéer och ha funktionärer i de tekniska kommittéer som har störst betydelse för myndighetens uppdrag. Arbetet har bl.a. omfattat elbilar, laddinfrastruktur för elbilar och solcellsanläggningar. fick i regleringsbrevet uppdrag att utreda informationsbehovet i fråga om kraven på elsäkerhet vid solcellsanläggningar och vilka standarder som gäller. och elsäkerhetskrav rörande solcellsanläggningar (15EV519) ger en bred bild av hur en solcellsanläggning fungerar och vad som är viktigt att uppmärksamma för att undvika risker av olika slag. Rapporten blir utgångs-punkt för kommande arbete och informationsinsatser. Regeringen menar att den tillsyn som utövar ger myndigheten en god inblick i den elsäkerhetsmässiga statusen i samhället och att behovet av information och marknadskontroll även fortsättningsvis kommer att vara stort. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningskostnader. I motion 2016/17:3203 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). Motionärerna anser att det stadigt försämrade säkerhetsläget i närområde gör att vårt försvar måste förstärkas. De ser att försvarsuppgörelsen och de resursförstärkningar som uppgörelsen innebär är ett första viktigt steg mot en förstärkt svensk försvarsförmåga. Utöver det som innefattas av försvarsuppgörelsen föreslår de satsningar på civilt försvar (yrkande 4) och på forskning och psykologiskt försvar. Motionärerna yrkar vidare att ställer sig bakom en ändring av anslagsändamålen för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor (yrkande 3). Anledningen är att motionärerna ser ett behov av att även inkludera åtgärder för att hantera vattenbrist och torka. har drabbats hårt av både vattenbrist och torka vilka har inneburit en stor påfrestning. Genom att utöka anslagsändamålen kan anslaget användas bredare än vad som är fallet och även finansiera klimatrelaterade åtgärder som syftar till att hantera torka och vattenbrist. När det gäller satsningen på bibehållen forskningskompetens och en utredning av det psykologiska försvaret finansieras denna genom att tas från regeringens förstärkning av anslaget 2:2. Motionärerna föreslår att FOI ska få uppdraget att utreda det psykologiska försvaret (yrkande 2). Även i motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkas att ställer sig bakom möjligheten att återupprätta det psykologiska försvaret som egen myndighet efter att frågan utretts av FOI (yrkande 2). I den sistnämnda motionen framhåller motionärerna dessutom vikten av att Försvarsmakten har tillgång till modern och relevant materiel som ger försvaret en god förmåga att hävda sig mot en kvalificerad motståndare (yrkande 21). I ljuset av den ökade oron i närområde och det faktum att incidenter i numera tillhör vardagen anser motionärerna att behöver öka sin tröskelförmåga. De anser därför att det är viktigt att förslagen att anskaffa fler JAS Gripen E och ytterligare en ny ubåt blir verklighet samt att förmågan till långräckviddig bekämpning stärks. I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). De yrkar även att ställer sig bakom att bemyndiga regeringen att kunna utnyttja en kredit i som uppgår till högst 50 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden (yrkande 78). Motionärerna aviserar höjda anslag för att upprusta det svenska försvaret till ett starkt nationellt försvar. De menar att den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , har enats om att stärka försvaret med sammanlagt , vilket är alldeles för lite. Innan en utbyggnad av försvarets förmåga kan bli möjlig måste de befintliga underskotten elimineras enligt motionärerna som lyfter fram att det finns ett underskott om i den tioåriga investeringsplanen. Utöver att täcka dessa underskott satsar motionärerna ytterligare på materiel för att Försvarsmakten ska kunna göra nödvändiga offensiva satsningar och investeringsbudgeten ska kunna höjas rejält. När det gäller materielförsörjning understryker motionärerna särskilt vikten av att anskaffa granatkastare, pansarvärnsrobotar och broläggningsförmåga till hemvärnet samt att planera anskaffning av raketartilleri, attackhelikoptrar, fem vardera av Visbykorvetter och u-båtar av modell A26, uppgradering av Torped 45 och återintegrering av taktiskt radiosystem (yrkandena 51–55). Vidare anser de att () ska återupprättas (yrkande 30) och att bör tilldelas medel för egen utveckling (yrkande 28). När det gäller myndighetsstruktur i övrigt anför motionärerna att MSB bör läggas ned och verksamheten föras över till FOI, att en ny civilförsvarsmyndighet bör inrättas under en civilbefälhavare, att en egen myndighet för psykologiskt försvar måste upprättas samt att utlandsstyrkan ska inrättas som en egen myndighet (yrkandena 24, 65, 66, 70). Motionärerna föreslår vidare att anslaget för internationella fredsoperationer inte ska belasta utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (yrkande 21). Därför anvisar de inga medel inom anslaget 1:2. Motionärerna föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen och tillkännager detta för regeringen (yrkande 23). Även i 2016/17:2871 av m.fl. (SD) anförs att extra medel bör tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekven-serna av internationella insatser (yrkande 6). I motion 2016/17:3412 av m.fl. (C) anför motionärerna att det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska försvarsförmågan och att oroligheterna kryper närmare. Motionärerna föreslår därmed att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2. I sitt förslag föreslår motionärerna att anslaget 2:1 minskas med 2017 och till följd av att regeringens förslag om att ska överta vissa uppgifter från sjöpolisen bör avslås. Anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 ökar med motsva-rande belopp. I motion 2016/17:3424 av m.fl. (L) anför motionärerna att säkerheten i vårt närområde, i synnerhet i , har försämrats kraftigt. Svensk försvarspolitik måste därför ställas om och den nationella dimensionen måste prioriteras. Försvaret av måste vara Försvars-maktens huvuduppgift. Motionärerna understryker därför att försvarsförmå-gan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Motionärerna föreslår att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt Liberalernas förslag i bilaga 2 (yrkande 1). Motionärerna bedömer att ytterligare medel behöver tillföras bl.a. förbandsanslaget och anslaget 1:3 för anskaffning av materiel. I motion 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkar motionärerna att de 24 artilleripjäser som avbeställt ska förbandsättas hos den svenska Försvarsmakten (yrkande 3). Motionärerna yrkar vidare att ställer sig bakom att antalet stridsflygplan ska förbli 100 till antalet och att möjligheten till 160 stridsflygplan ska studeras, att en bataljonsstridsgrupp, vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn, placeras på , att bör anskaffa och att nedläggningen av leder till minskad transparens (yrkandena 4, 5, 6 och 9). I motion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att Försvarsmaktens förmåga att lösa nationella uppgifter och att försvara har förbättrats i och med försvarsöverenskommelsen . De ser dock behov av att ta nästa steg för säkerhetspolitikens utveckling. Säkerhet byggs genom samarbete, och enligt motionärerna har dessvärre blivit en region med försämrade relationer och en alltmer eskalerande hotbild. Motionärerna yrkar därför att regeringen skyndsamt inrättar en ny myndighet för psykologiskt försvar. De är även för att utöka anskaffningen av långräckviddigt luftvärnssystem, att tillföra långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning, att införa stridshelikoptrar i organisationen och att vidmakthålla transportflygresurserna (yrkandena 25, 30, 32, 33 och 36). Även i motion 2016/17:3207 yrkar m.fl. (KD) att en självständig myndighet med ansvar för det psykologiska försvaret ska skapas (yrkande 5). I samma motion föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). Utskottet anser att budget med de förstärkningar som den försvarspolitiska överenskommelsen har möjliggjort är ett viktigt steg i arbetet med att öka den operativa förmågan hos krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan hos totalförsvaret under innevarande försvarsinriktnings-period. Utskottet delar regeringens bedömning av omvärldsutvecklingen och av den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av . Utskottet ser retorik mot väst och retoriken kring användning av kärnvapen som mycket oroväckande. Med den utgångspunkten ser utskottet behovet av att förstärka militära förmåga och våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som avgörande. Att stärka krigsförbandens krigsduglighet bör därför utgöra grunden för regeringens överväganden för såväl personalförsörjning som materielförsörj-ning. Utskottet välkomnar därför regeringens förändring av anslagsstrukturen i syfte att ge bättre förutsättningar för en effektivare materielförsörjning av krigsförbanden. har tillkännagivit att regeringen bör förtydliga Försvarsmaktens uppgift att lämna stöd till samhället. I budgetpropositionen har regeringen redovisat hur styrningen på området har förtydligats ytterligare eftersom tillkännagivandet även tog sikte på förbättrad styrning av Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser. Utskottet delar regeringens bedömning att styrningen inom området sammantaget tydliggjorts och att tillkännagivandet kan ses som slutbehandlat. När det gäller motioner om Försvarsmaktens insatser internationellt står utskottet fast vid den bedömning som gjorts vid tidigare beredningar som rör anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt (bet. 2014/15:FöU11 och 2015/16:FöU1), och därför avstyrker utskottet motionsyrkandena 21, 23 och 24 i motion 2016/17:2899 och yrkande 6 i 2016/17:2871. Även när det gäller förutsättningarna att stödja svensk export inom ramen för med högre kostnadseffektivitet än fallet var med gör utskottet samma bedömning som tidigare och föreslår därför att avslår yrkande 30 i motion 2016/17:2899 och yrkande 9 i motion 2016/17:1084. För att totalförsvarets verksamhet ska kunna bedrivas på ett kostnads-effektivt och ändamålsenligt sätt i övrigt ser inte utskottet några skäl att nu bilda ytterligare myndigheter. Utskottet lägger däremot mycket stor vikt vid att både det civila försvaret och det psykologiska försvaret utvecklas och stärks . Utskottet avser därför att följa denna utveckling inom ramen för de befintliga myndighetsstrukturerna. Därför föreslår utskottet att avslår motionerna 2016/17:2497 (yrkande 36), 2016/17:2899 (yrkandena, 28, 65, 66 och 70), 2016/17:3203 (yrkandena 2 och 4) och 2016/17:3204 (yrkande 2) samt motion 2016/17:3207 (yrkande 5). Utskottet kan konstatera att anslaget 2:2 med nuvarande anslagsändamål möjliggör ersättning till kommuner för åtgärder med anledning av bl.a. naturolyckor och att det är ansträngt med den nuvarande anslagsnivån. Motionsförslaget om att ta bort de i förstärkning av anslaget som regeringen har föreslagit och utöka anslagsändamålet till att omfatta även åtgärder med anledning av vattenbrist ser inte utskottet som en framkomlig väg. Vattenbrist och torka är ofta ett resultat av ett förändrat klimat och en utveckling som sker över . Det brukar därför inte räknas som naturolycka enligt det ändamål beslutat för anslaget, hur påfrestande det än är för kommunen att bära huvudansvaret för vattenförsörjning. Utskottet välkomnar därför de utredningar som regeringen har tagit initiativ till i fråga om klimatanpassning och dricksvattenförsörjning. Utredningarna ska bl.a. undersöka hur de förebyggande åtgärderna kan finansieras. Utskottet finner inte skäl att föreslå några ytterligare åtgärder i väntan på att utredningarna ska bli färdiga och remissbehandlas och avstyrker därför motion 2016/17:3203 (yrkande 3). Utskottet vill betona vikten av att myndigheters samlade resurser ska användas så effektivt som möjligt. Utskottet ser därför med viss oro på de brister och nödvändiga förändringar som pekat på hos både Försvarsmakten och . Utskottet lägger vikt vid att regeringen följer myndigheternas förbättringsarbete. Utskottet vill även betona resurseffektiviteten i den planerade verksamheten inom sjö- och kustövervakningsområdet.