bet · H401SkU1 · 2016-11-30 00:00:00 — 2016/17:SkU2y) tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområdet. Ställningstagandet innebar att utskottet avvisade förslag från , om avvikande utgiftsramar för utgiftsområdet. Utskottet hade inget att erinra mot de överväganden som låg till grund för regeringens förslag. Utskottet vidhåller denna inställning, som även bekräftats av finansutskottet i betänkande (2016/17:FiU1). Utskottet konstaterar att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Myndigheternas informations- och kunskapsinsatser samt kontrollåtgärder bidrar till att begränsa skattefelet, även om det är otillfredsställande att skattefelets utveckling och storlek inte kan bedömas tydligare. Insatserna för att bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet är av stor betydelse och bidrar till ett välfungerande samhälle och de långsiktiga extrasatsningar som görs för detta på med 2017, 2018, 2019 respektive 2020 är välkomna. Samtliga myndigheter deltar i arbetet mot organiserad brottslighet. , och bidrar till det gemensamma samverkansarbetet bl.a. genom att återta brottsvinster utifrån den strategi som togs fram 2014. Det faktum att ekonomisk brottslighet blir mer komplex och får internationella förgreningar och kopplingar till den digitala ekonomin ställer nya kompetenskrav. Det är därför tillfredställande att stärkt kompetensen inom internetanvändning och fortsatt arbetet och samverkan internationellt inom och med övriga nordiska skatteadministrationer. Ett genomförande av förslag i svensk lagstiftning kommer att kraftfullt motverka internationellt skatte-undandragande. Det är viktigt att medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna sammantaget är högt och att myndigheterna bedriver ett långsiktigt arbete med att upprätthålla och stärka detta förtroende. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Det är viktigt att de som kommer i kontakt med myndigheterna får en enhetlig behandling och att de känner förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheterna. har här ett regeringsuppdrag om jämställdhetsintegrering. Fortsatta förändringar och effektiviseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden liksom utveckling av digitala tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Myndigheterna ska förbättra servicen till medborgare och företag, och det är givetvis en fördel om detta kan bygga på gemensamma lösningar för statsförvaltningen. Regelverken och rutinerna som myndigheterna disponerar över ska vara så enkla som möjligt. För att stärka legitimiteten ska dessa vara möjliga att förstå och inte leda till onödigt höga administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Skattereglerna för företag är särskilt komplicerade, och det finns anledning att uppmärksamma behovet av regelförenklingar på detta område. Nyttan av förenklingar ska alltid vägas mot behovet av att säkerställa uppbörden och intäkterna samt motverka fel och fusk. I oppositionspartiernas motioner betonas bl.a. behovet av att värna skattebasen och arbeta mot skatteflykt och skatteundandraganden, att bekämpa skattefusk, att förbättra myndigheternas service till medborgare och företag genom it-stöd och e-tjänster. När det gäller tullen finns bl.a. förslag om förbättrad kontrollverksamhet. Utskottet vill framhålla att myndigheterna prioriterar och bedriver ett aktivt utvecklingsarbete inom de områden som motionärerna berör och att detta arbete väl ryms inom de av regeringen föreslagna anslagen. Utskottet noterar att samtliga allianspartier begränsar pris- och löneomräkningen för myndigheterna, vilket innebär lägre anslag än regeringen föreslagit. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution och avstyrker motionerna 3155 (M) yrkandena 1 och 2, 2905 (SD) yrkandena 1 och 2, 3467 (C), 3427 (L) och 3353 (KD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att öka tullens befogenheter i olika avseenden, om tulltjänstemännens tjänstevapen samt om kontroll av jordbruksprodukter från . Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). I flera motioner föreslås att tullens befogenheter att kontrollera varor som förs in eller ut ur ska utökas enligt inregränslagen. anför i motion 824 av m.fl. (C) yrkande 50 att tullen bör få befogenhet att beslagta antibiotika även om den kommer från ett annat EU-land. I flera motioner anförs att kontrollen av varor t.ex. stöldgods, som förs ut ur landet bör bli bättre. En sådan inriktning har motionerna 1266 av (M), 1283 av m.fl. (M), 1509 av (M), 2076 av (M), 2284 av och (båda SD) yrkande 10, 2540 av m.fl. (SD), 2694 av m.fl. (S) och 3468 av m.fl. (L) yrkande 9. I några motioner anförs att tullens möjligheter att bekämpa smuggling bör förbättras och att kontrollbefogenheterna därför bör ses över. I motion 993 av m.fl. (S) anförs att tullen får kontrollera postförsändelser men har inte befogenhet att kontrollera kurirförsändelser. I motion 2047 av (M) sägs att tullen saknar befogenhet att utföra flera till synes enkla uppgifter, t.ex. att väga ett fordon när det finns misstanke om övervikt, vilket skulle kunna vara ett viktigt verktyg för att bekämpa illegal alkoholinförsel. I motion 2579 av (M) föreslås att tullen bör få utökade befogenheter att lagra trafikuppgifter från transportföretag för att motverka smuggling. I motion 982 av (S) yrkande 2 föreslås att tullen bör få i uppgift att kontrollera att jordbruksprodukter från inte härstammar från det ockuperade . I tre motioner finns förslag som handlar om tulltjänstemäns tjänstevapen. Det är motionerna 1394 av (SD), 2142 av (M) och 2284 av och (båda SD) yrkande 11. I samband med att antog en ny tullag som kompletterade den nya unionstullkodexen (prop. 2015/16:79, bet. 2015/16:SkU21) beslutade i samma lagstiftningsärende att utvidga tullens möjligheter att kontrollera postförsändelser enligt tullagen och inregränslagen till att omfatta även motsvarande försändelser som förmedlas av kurirföretag. När det gällde frågan om att lägga postspärrar även i kurirföretagens verksamhet bedömde regeringen att det inte fanns beredningsunderlag för att ta ställning i frågan och att förslaget fick övervägas i något annat sammanhang. anförde i ett tillkännagivande att regeringen borde se över tullens befogenheter att besluta om postspärrar för postförsändelser och att införa samma möjligheter för postförsändelser förmedlade av kurirföretag. I flera motioner föreslås att tullens befogenheter enligt inregränslagen att kontrollera varor som förs in eller ut ur ytterligare ska utökas. befogenheter att utföra varukontroll regleras i inregränslagen. Vid inre gräns, där fördragets om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bestämmelser om bl.a. fri rörlighet för varor gäller får varukontroller inte utformas så att urvalet av vad och vem som ska kontrolleras sker slumpmässigt. Inregränslagen tillåter dock icke-misstankesbaserade kontroller, s.k. selektiva kontroller, där urvalet sker med ledning av iakttagelser, underrättelser, tips, riskprofiler och liknande. Varukontrollen vid inre gräns är en administrativ kontroll som syftar till att förhindra att varor som omfattas av lagen förs in eller ut ur landet i strid med de in- och utförselrestriktioner som gäller för respektive vara. Även om EUF-fördraget förbjuder tullkontroll är bestämmelserna inte undantagslösa. En tullkontroll kan vara tillåten om den grundas på något av de skäl som anges i artikel 36 i EUF-fördraget eller något av de tvingande hänsyn som har fastställts i rättspraxis. Utskottet anser att frågan om att utöka tullens befogenheter att kontrollera varor vid inre gräns måste föregås av en noggrann analys av . Utskottet är därför inte berett att ta ställning till enskildheterna i de aktuella motionerna men utgår från att regeringen i dialog med tullen följer vilka regelförändringar som eventuellt behövs. kontroller enligt inregränslagen tar således endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. Utskottet ser givetvis allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är därför av största vikt att och samarbetar i de fall där inte självt har befogenhet att ingripa. Utskottet uppfattar att myndigheterna har ett nära samarbete i dessa frågor. Utskottet noterar att regeringen överväger att föreslå att får ökade möjligheter att ingripa mot explosiva varor när dessa förs in i landet. Regeringens utredare har i promemorian Explosiva varor – om införsel, smuggling och befogenheter föreslagit att såväl handgranater som andra explosiva varor som avses i lagen om brandfarliga och explosiva varor ska omfattas av inregränslagen och smugglingslagen. Att , som föreslås i motion 3468, rikta ett tillkännagivande till regeringen om förslaget i promemorian förefaller obehövligt. I en motion föreslås ett tillkännagivande om att tullen bör få i uppgift att kontrollera att jordbruksprodukter från inte härstammar från det ockuperade . Utskottet kan konstatera att EU 2012 ingått ett nytt handelsavtal med som innebär bl.a. slopade tullavgifter och större kvoter för vissa produkter. Frågan om den territoriella omfattningen av avtalet med har visat sig problematisk såtillvida att frågan uppkommit bl.a. i om även produkter från omfattas av avtalet. Det ankommer på att tillämpa på området. Utskottet anser inte att bör uttala sig om att ge tullen ett särskilt kontrolluppdrag. Utskottet har även tidigare haft anledning att behandla motionsförslag om tulltjänstemännens tjänstevapen (bet. 2015/16:SkU1). När frågan nu återigen aktualiseras motionsledes erinrar utskottet om att tulltjänstemännens rätt att bära vapen i tjänsten regleras i föreskrifter och allmänna råd om tjänstepistol (TFS 2001:13) och att det inte finns någon anledning att närmare kommentera hur myndigheten tillämpar bestämmelserna. Tillämpningen av den nya tullagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en översyn av hur den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). EU är en tullunion med gemensam tullagstiftning. Kärnan i den gemensamma tullagstiftningen har varit rådets förordning (EEG) nr 2913/92, dvs. Gemenskapstullkodexen har ersatts av och rådets förordning (EU) nr 952/2013, dvs. Unionstullkodexen trädde i kraft och ska tillämpas fullt ut fr.o.m. . De elektroniska systemen kommer dock att införas stegvis, vilket förväntas vara slutfört . har antagit en ny tullag med bestämmelser som ska komplettera den nya unionstullkodexen (prop. 2015/16:79, bet. 2015/16:SkU21). I motion 3381 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) föreslås en översyn av hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. Förändringarna i den nya unionstullkodexen syftar till att modernisera tullhanteringen, öka säkerhetsnivån vid EU:s yttre gräns och underlätta för näringslivet. I samband med att beslutade om den nya tullagen fanns ett motionsförslag från allianspartierna om att borde uttala sig om en översyn av hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. godtog utskottets uppfattning att regeringen bör ha anledning att noga följa hur en så viktig förändring som införande av ny tullkodex och ny tullagstiftning faller ut men att det inte behövdes något tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker den nu aktuella motionen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet har förbättrats påtagligt. Det har ökat förståelsen för hur statliga medel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål beslutat om. Resultatredovisningen i årets budgetproposition har utvecklats ytterligare. Utskottet anser att det skulle vara värdefullt med mer precision i uttalanden om såväl skattefelets utveckling som skattefelets storlek. Utskottet anser också att måluppfyllelsen när det gäller registerkvaliteten i folkbokföringen bör förbättras. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt att motverka brottslighet. En övergripande resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån målet för utgiftsområdet och bygger på resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. En detaljerad resultatredovisning och bedömning lämnas under delområdena skatt, tull respektive exekution. En utgångspunkt är att bedömningsgrunder snarare än resultatindikatorer har använts för att analysera och bedöma utvecklingen. Även om indikatorerna inte ger någon fullständig bild av utgiftsområdets i många fall komplexa verksamhet tillför de relevant information för att göra en bedömning av hur utgiftsområdet har utvecklats. Regeringens analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att samtliga myndigheters måluppfyllelse är god och att myndigheterna i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Respektive myndighet har tagit in skatt, tull och avgifter samt drivit in skulder till staten på ett för samhället effektivt sätt. De informations- och kunskapsinsatser samt kontrollåtgärder som har genomförts av myndigheterna bedöms ha bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet. Det är dock otillfredsställande att skattefelets utveckling och storlek inte kan bedömas tydligare. Användningen av digitala lösningar är hög, vilket har bidragit till ökad enhetlighet, kvalitet och effektivitet. Dessutom innebär användning av digitala lösningar att det blir enklare för medborgare och företag att fullfölja sina skyldigheter. Myndigheterna har fokus på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Verksamheten har bidragit till att motverka att samhällssystemen utnyttjas på icke avsett sätt. Samtliga myndigheter deltar utifrån sina respektive ansvarsområden i arbetet mot organiserad brottslighet. Insatserna för att bekämpa brottslighet är av stor betydelse och bidrar till ett välfungerande samhälle. Regelbundna undersökningar visar att medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna sammantaget är högt. Samtliga myndigheter bedriver ett positivt och långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende. har granskat myndigheternas årsredovisningar och dessa har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelse är god och att myndigheten i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. De åtgärder som vidtagits har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort det skulle ha varit utan åtgärderna. Regeringen efterfrågar dock mer precision i uttalanden om såväl skattefelets utveckling som skattefelets storlek. Det är positivt att har inlett arbete med systematiska slumpvisa kontroller, vilket kan antas ge bättre förutsättningar för att kunna följa skattefelets utveckling . Regeringen konstaterar att införandet av krav om elektronisk begäran om utbetalning av ROT- och RUT-avdrag har fallit väl ut. En ansökan via e-tjänst hanteras mer än fyra gånger så snabbt som en pappersansökan och lagkravet har tagits väl emot av företagen. Användningen av e-tjänster generellt har fortsatt att öka. En ökad användning av e-tjänster bidrar till förenklingar för medborgare och företag i att fullfölja sina skyldigheter. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna i kontrollverksam-heten koncentreras till områden med högst risk för fel och fusk. Att åtta av tio genomförda kontroller leder till ändring tyder på att urvalet har hög precision. Regeringen noterar att bedömer att felutrymmet, upplevd risk för upptäckt, motivation och social tillit var ungefär oförändrade 2013–2015. Ett syfte med kontroll och sanktioner är att förstärka och upprätthålla normer och regeringen anser därför att det är bra att kontrollverksamheten har ökat . Att upprätthålla kontrollnivåerna är av vikt för den upplevda risken att bli upptäckt vid skattefusk. använder i allt högre utsträckning informations-utbytesavtal och samarbetar nära med flera länder för att spåra tillgångar utomlands som enligt regelverket ska beskattas i . Regeringen välkomnar denna positiva utveckling då internationellt samarbete är viktigt i dagens globaliserade ekonomi. registerkvalitet är i huvudsak bra, men den kan bli ännu bättre för att säkerställa ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. har tillfört resurser till verksamhetsområdet men ännu har inte kontrollerna ökat i den omfattning som var planerat. Ökad automatisering kan möjliggöra omfördelning av resurser från ärendehantering till kontroll-verksamhet. Volymerna och komplexiteten i ärendena ökar, vilket också förstärker behovet av att utveckla arbetssätt och samverkan. Regeringen ser ett ökat behov av samverkan mellan myndigheter för att skapa enklare och mer effektiva processer för nyanlända. Därför har regeringen gett myndigheterna i uppdrag att fortsätta samarbetet i en omfattning som möjliggör att fler nyanlända kan möta myndigheterna på detta sätt i etableringsprocessen. är en viktig samverkanspart i myndigheternas gemensamma satsning på att bekämpa den organiserade brottsligheten. Dessutom håller leveranser och underlag till rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) god kvalitet. Då trenden i den brottsbekämpande verksamheten med allt mer komplexa ärenden fortsätter är det viktigt att de möjligheter som finns till samverkan med andra myndigheter tillvaratas och vidareutvecklas. Undersökningar visar att fortsatt har ett högt förtroende. Regeringen konstaterar att negativ publicitet kan ha skadat förtroendet, vilket aktualiserar vikten av att fortsatt bedriva ett långsiktigt arbete med att stärka medborgarnas och företagens förtroende för myndigheten. Regeringen ser positivt på de insatser som har gjorts för att hindra att sjukfrånvaron ökar men anser att det krävs ytterligare ansträngningar och analyser av varför sjukfrånvaron bland kvinnor ökar. Den samlade bedömningen är att måluppfyllelse är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Det är viktigt att reglerna om in- och utförsel följs och att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till områden med högst risk för fel och fusk. Det är positivt att har utvecklat modellen för skattefelet, och bedömningen är att utvecklingsarbetet behöver fortsätta så att brister och områden med hög risk identifieras och lämpliga åtgärder vidtas snabbt och effektivt. Den verksamhet bedriver utgör ett betydande hinder för storskalig smuggling och illegal handel med varor. Myndighetens ingripande mot kriminella aktörer och beslag av varor har gjort det svårare att få ut illegala varor på marknaden som har bidragit till att stärka konkurrensneutraliteten så att företag som vill bedriva legitim handel har goda förutsättningar för det. Utvecklingen av samhällsnyttan av att beslagta narkotika visar att värdet har minskat , däremot är den trenden positiv . Bedömningen är att har gjort flera betydelsefulla insatser, bl.a. genom att samverkan med andra länder har utvecklats så att vissa beslag som tidigare gjordes i nu i stället görs vid andra länders gränser. Det är därför svårt att göra en bedömning av utvecklingen. Regeringen ser positivt på att arbetar med att utveckla kvaliteten i det fysiska urvalet. är minskningen av antalet utförda fysiska kontroller otillfredsställande. Det är viktigt att följer och analyserar utvecklingen på såväl kort som lång sikt. Åtgärder och arbetssätt måste utvärderas och analyseras i förhållande till resultaten så att rätt insatser vidtas och att en hög kontrollnivå kan upprätthållas. unika kunskap om varuflödet måste förvaltas och vidareut-vecklas. Myndighetens analys- och underrättelseverksamhet kan förbättras så att effekten av vidtagna åtgärder blir större. Det är positivt att samverkan nationellt och internationellt med såväl myndigheter som andra aktörer utvecklas. Det är även betydelsefullt att samarbetet med om vapensmuggling fortsätter att utvecklas. arbetar med att stärka medborgarnas och näringslivets förtroende för myndigheten. Internationella jämförelser indikerar att det är enkelt för företag att bedriva gränsöverskridande handel i . En stor utmaning ligger i att behålla placering i de internationella jämförelserna. Sjukfrånvaron för framför allt kvinnor har ökat. Regeringens bedömning är att utvecklingen behöver analyseras så att rätt åtgärder kan vidtas för att minska sjukfrånvaron bland kvinnor. Den samlade bedömningen är att måluppfyllelse är god och att myndigheten bidrar i hög grad till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Myndighetens handläggningstider har inom viktiga områden blivit längre, och kunderna anser att tillgängligheten har minskat. Myndigheten har vidtagit kraftfulla åtgärder genom att bl.a. omfördela resurserna och utöka med ytterligare team, vilket bedöms som positivt. Regeringen har även tillfört myndigheten resurser för att införa den nya skuldsaneringslagen, och myndigheten arbetar med att förnya grundläggande it-system. bedöms detta leda till minskade handläggningstider inom skuldsaneringsområdet, och utvecklingen av nya it-system bedöms leda till effektivare handläggning då dessa system kommer att möjliggöra utveckling av bl.a. e-tjänster. En viktig utgångspunkt för att förebygga överskuldsättning är kunskap. Myndighetens stärkande och aktiverande arbetssätt är betydelsefullt för att på minska antalet överskuldsatta i samhället. Det är dessutom viktigt att myndigheten tar till vara den kunskap som forskningen inom myndighetens verksamhetsområde leder till. Samverkan och ett helhetsperspektiv utifrån den skuldsattes situation är centralt. Det myndighetsövergripande samarbetet för att förbättra hanteringen av statliga fordringar har utvecklats på ett positivt sätt. Det bedöms som särskilt viktigt att arbetet med att identifiera att rätt ärenden överlämnas till fortsätter. Myndighetens arbete med att förenkla för företagen genom att skapa fler elektroniska lösningar är betydelsefullt och bidrar till att effektivisera handläggningen. Det är även viktigt att myndigheten internt har ändamålsenliga it-system. Därför är det positivt att myndigheten påbörjat sitt arbete med att ersätta stordatorsystemen. De undersökningar som har gjorts tyder på att förtroendet för myndigheten är fortsatt stabilt. Regeringen betonar vikten av att myndigheten tar sig an de förbättringsområden som har identifierats i tidigare undersökningar. Regeringen ser positivt på de insatser som har gjorts för att hindra att sjukfrånvaron ökar men anser att det krävs ytterligare ansträngningar och analyser av varför sjukfrånvaron bland kvinnor ökar. Utgångspunkten för utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning är att det ska vara möjligt att följa ett samband mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. I det avseendet har regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet förbättrats påtagligt. Det har ökat förståelsen för hur statliga medel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som beslutat om. Resultatredovisningen i årets budgetproposition har utvecklats ytterligare och innehåller en analys och slutsatser om måluppfyllelsen såväl för hela utgiftsområdet som för de olika verksamheterna skatt, tull och exekution. Målet för utgiftsområdet är i hög grad abstrakt och komplext. Regeringen redovisar emellertid mycket tydligt vilka resultatindikatorer och bedömningsgrunder som redovisningen bygger på.