bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Vidare kan det totala uttaget av miljö- och klimatskatter öka jämfört med , t.ex. för fordon och kemikalier. Motionärerna vill också införa kostnadsbesparande reformer inom migrations- och transfereringssystemen. Sammantaget ger de reformer och budgetförstärkningar som beskrivs i motionen en årlig nettoförstärkning av de offentliga finanserna med ca 2017–2019. Styrande för den ekonomiska politiken är bl.a. målen för sysselsättningen och arbetsmarknadspolitiken. I motionen framhålls att den ekonomiska politiken måste ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete och att regeringens arbetslöshetsmål bör ersättas med ett sysselsättningsmål. behöver 350 000 jobb skapas för att 5,2 miljoner människor ska vara sysselsatta, och för detta behövs det enligt motionärerna omfattande jobbreformer. Regeringens insatser för att hjälpa unga och utrikes födda in på arbetsmarknaden genom instegsjobb och yrkesintroduktionsanställning bedöms vara otillräckliga och används enligt motionärerna i för liten omfattning på grund av att anställningsformerna uppfattas som komplicerade och kortsiktiga av arbetsgivare. I stället vill motionärerna införa startjobb med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter, vilket kan innebära en halvering av arbetsgivarens kostnad jämfört med en reguljär anställning. Startjobben ska omfatta personer upp till eller efter beslutat uppehållstillstånd. Startjobben bör i första hand etableras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Liberalerna vill återkomma i frågan om det visar sig att ett sådant avtal inte kommer till stånd den vägen. Ett stärkt försvar och fler poliser Säkerheten i närområde har kraftigt försämrats. Den ryska militära aktiviteten i ökar, och det ryska tonläget mot och dess andra grannländer blir allt högre. Liberalerna vill därför ställa om den svenska försvarspolitiken och stärka den egna försvarsförmågan ytterligare för att möta en ny och bistrare verklighet. Motionärerna vill se en kombination av yrkesförsvar och allmän värnplikt för att snabbt kunna mobilisera ett försvar, men också genom att anställa soldater och säkerställa en hög beredskap så att t.ex. kan delta i internationella insatser. En återinförd värnplikt genom en allmän och könsneutral mönstringsplikt behövs för att fylla de luckor som finns i förbanden . Motionärerna prioriterar satsningar på försvaret, men försvaret behöver även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap eftersom den nödvändiga försvarsförmågan säkras genom samarbete. Rättsstaten behöver stärkas eftersom påtagliga förändringar i samhället och i omvärlden gör att polisväsendet är underdimensionerat. Alliansen påbörjade arbetet med att bygga ut polisväsendet 2006, men det behövs ytterligare reformer och resurser på grund av en ökande befolkning, en kraftig migration och ökade terrorhot. Motionärerna anser att det behövs 2 500 fler poliser till 2020 men också fler civilanställda för att bidra med expertkunskaper inom olika områden. Beredskapspolisen bör återinföras och successivt byggas upp till en styrka på totalt 5 000 personer. Beredskapspolisen är en reservpolis som ska kunna kallas in vid kriser och samhällsstörningar. Reformer för en bättre skola för alla Motionärerna framhåller att skolan i många utsatta områden har stora utmaningar med generellt låga skolresultat. Vidare bor många nyanlända elever ofta i utsatta områden, vilket också bidrar till extra utmaningar för skolan. Liberalerna anser att staten ska återta huvudmannaskapet för skolan för att uppnå likvärdiga förutsättningar för skolan i hela , men innan en sådan reform förverkligas måste kommunerna satsa mer på skolor i områden med låga resultat. De elever som har sämst förutsättningar ska ha mer ekonomiska resurser men också möta de skickligaste lärarna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i utsatta områden vill motionärerna inrätta särskilda karriärtjänster i sådana områden men också generellt införa en ny yrkeskategori, lärarassistenter. Även fler speciallärare och specialpedagoger i lågstadiet föreslås . Motionärerna framhåller att den svenska skolan har ordningsproblem. Det är framför allt svaga elever i utsatta områden som drabbas, men också lärare får en svår arbetssituation. Skolor med ordningsproblem bör enligt motionärerna få tillgång till mer resurser för att kunna komma till rätta med problemen. En kommission för ordning och reda i skolan bör också inrättas och ha i uppgift att fördela bidrag till skolorna och aktivt arbeta för en bättre ordning. Alla elever måste mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. Nyanlända elever ska tidigt få hjälp och tid att lära sig svenska för att kunna uppnå kunskapsmålen. Därför vill motionärerna att nyanlända i mellanstadieåldern ska omfattas av en förlängd skolplikt till respektive för nyanlända i tonåren, och att de ska kunna studera enligt en prioriterad timplan. För samma grupp vill motionärerna också utreda effekterna av ett kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasiet. En samlad politik för utsatta områden Flera områden i präglas av socialt och ekonomiskt utanförskap med t.ex. låga skolresultat, hög arbetslöshet, trångboddhet och låg politisk delaktighet. I motionen framhålls att det behövs långsiktiga insatser för att förbättra situationen för invånarna i utsatta områden. Polisen, skolan, , bostadsbolagen och det civila samhället måste arbeta långsiktigt och i samverkan för att förbättra situationen i områdena. Motionärerna vill därför se en rad åtgärder inom flera områden, t.ex. riktade insatser i skolan, ökade resurser för långsiktiga insatser mot våldsbejakande extremism, men också återinförda stimulansbidrag till utsatta stadsdelar. Vidare behöver boendemiljön förbättras och trångboddheten motverkas genom att t.ex. göra det möjligt att ombilda hyreslägenheter till ägarlägenheter i befintliga bestånd. Den statliga assistansersättningen är enligt motionärerna en stor post i statens budget men ger sådant som inte går att mäta i pengar – som ett värdigt liv för de allra mest utsatta. Den innebär också att personer med assistans kan arbeta och betala skatt och att deras anhöriga kan delta fullt ut på arbetsmarknaden. Motionärerna vill att regeringen drar tillbaka sitt uppdrag till om att minska antalet timmar inom assistansersättningen. Det finns en risk för att personer med stort behov av stöd inte får den hjälp de behöver och enligt lag har rätt till. Liberalerna har accepterat uteblivna och låga uppräkningar av schablonersättningen för assistans eftersom det har pågått ett arbete med att reformera ersättningssystemet. Att långsamt urholka ersättningsnivåerna kommer enligt motionärerna inte att lösa några av de problem som finns i det nuvarande systemet, varför reformarbetet bör slutföras utan dröjsmål. Motionärerna framhåller att det är orimligt att människor som flytt från och som kommer att få stanna i ska få vänta på asylbesked. Därför behöver handläggningstiderna för asylbesked kortas ned genom att tydliga bifalls- respektive avslagsärenden ska avgöras . Ett sådant s.k. snabbspår bör införas för befintliga syrienflyktingar i . Motionärerna vill också införa tillfälliga prövningstillstånd vid överklagan av avslagsbeslut. Prövningstillstånd ges om domstolen bedömer att den kommer att ändra beslut eller om det har förekommit fel i handläggningen. Dessutom vill motionärerna införa en förenklad överklagandeprocess genom att vissa mål hanteras skriftligen av enmansdomare. Motionärerna anser att fler unga vuxna som bor i HVB-hem, stödboende eller familjehem ska erbjudas ett vanligt boende. Åldersgränserna för boendeformer behöver ändras och en översyn av socialtjänstlagen göras där frågan om eget boende för fler unga vuxna bör finnas med. Regeringens förslag om en strikt migrationslagstiftning innebär enligt motionärerna att möjligheterna till familjeåterförening stoppas för en stor del av de personer som ansökt om asyl efter . Liberalerna förespråkar en bibehållen rätt till familjeförening. Motionärerna anger att de sammantagna kostnadsbesparingarna inom migrationsområdet beräknas minska utgifterna med mellan 1,3 och 2017–2019. ekonomiska politik grundar sig på social marknadsekonomi. I partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD) anförs att det betyder att marknadsekonomin behöver kompletteras med en social dimension där förvaltarskap, solidaritet och etik får en tydligare plats i den ekonomiska politiken. Motionärerna framhåller att man vill se en ekonomisk politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer, känna trygghet och tillit och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vidare vill man se en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Inriktningen i den ekonomiska politiken bör därför vara att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Den ekonomiska politiken handlar också om att skapa större frihet för familjerna och förbättra förutsättningarna för det civila samhället. Motionärerna vill återinföra ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer. För att stödja familjerna, möjliggöra mer tid för barnen och öka familjernas frihet behöver den ekonomiska politiken fördela resurser för en bra skola och en god vård och omsorg. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Den ekonomiska politiken behöver utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer, och tillväxten måste enligt motionärerna komma alla till del. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är enligt motionärerna att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Det går inte att bedriva en politik med ständiga underskott och växande statsskuld. Motionärerna anför att det därför är viktigt att regler för finanspolitiken står fast och över regeringsskiften. Reformer för ett bättre anställningsklimat Utanförskapet är fortfarande stort, menar motionärerna, och sammansatt på ett annat sätt . Därför behöver mer göras för att minska det, och inte minst handlar det om ett bättre anställningsklimat som stärker möjligheter och drivkrafter för dem som ska anställa och dem som ska anställas. vill att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Motionärerna menar att regeringens politik, t.ex. försämrat RUT-avdrag, försvårar framväxten av enklare tjänstejobb, vilket riskerar att försämra integrationen och motverka sammanhållningen. Motionärerna vill i stället att trösklarna sänks och att arbetsmarknaden breddas för de grupper som har svårt att komma in, t.ex. utrikes födda och ungdomar med bristfällig utbildning. Tillkomsten av nya jobb är enligt motionärerna den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan, och den handlar om förvaltarskap och om att se till att alla får en chans att utveckla sina förmågor. Motionärerna anser att regeringen inte möter utmaningen med utanförskap bland nyanlända och lågutbildade med relevant politik. I stället för att hoppas på att konjunkturen tillsammans med utbildningsinsatser ska minska arbetslösheten kommer det att krävas reformer som sänker trösklarna till arbetsmarknaden. Ett hinder på den svenska arbetsmarknaden som många ekonomer och internationella bedömare pekar på är enligt motionärerna de höga ingångslönerna för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. Motionärerna anser att arbetsmarknadspolitiken behöver en grundläggande renovering där bl.a. Arbetsförmedlingens egen arbetsmarknadsutbildning avskaffas, anslaget till Arbetsförmedlingen minskas och myndighetens verksamhet effektiviseras. Den djungel av arbetsmarknadsstöd som finns bör enligt motionärerna avskaffas och ersättas med en helt ny anställningsform, introduktionsanställning, som bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära-sig-jobbet-tid. Enligt motionärerna kan lönen därför sättas ned till av kollektivavtalsnivån. Den enskilda medarbetaren ges en anställning där han eller hon får träning och utbildning för att efter hand, maximalt , kunna få full lön. Introduktionsanställningens främsta målgrupp är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men den ska omfatta alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden oavsett ålder eller etnicitet. Ett företagsklimat för fler jobb behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb, anförs det i motionen. Jobb skapas när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag och förverkliga en idé och vågar satsa sitt sparkapital. Politikens ansvar är att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. En förutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Motionärerna anser att för detta krävs sänkta skatter på arbete, förenklade regler för att starta och driva företag samt ökad tillgång på riskkapital. Att som regeringen montera ned RUT- och ROT-avdragen är enligt motionärerna ett slag mot dem som vågat ta steget att starta ett företag inom den hushållsnära sektorn. Ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri förutsätter enligt motionärerna en trygg och säker energiförsörjning. För att möta framtidens utmaningar med minskade koldioxidutsläpp och stärkt konkurrenskraft kan man enligt motionärerna inte bortse från kärnkraften som en i huvudsak koldioxidneutral energikälla. För att trygga energiförsörjning och konkurrenskraft måste kärnkraften ges goda förutsättningar för fortsatt elproduktion . Därför anser motionärerna att effektskatten på kärnkraft bör tas bort för att nödvändiga investeringar ska vara möjliga och för att trygga svensk energiförsörjning. Bättre och mer effektiv integration utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. ingick en överenskommelse med övriga allianspartier och regeringen om ett flertal migrations- och integrationsåtgärder. De beslut som regeringen sedan på egen hand fattade som bl.a. innebär begränsad rätt till anhöriginvandring, skärpta försörjningskrav och att övriga skyddsbehövande inte längre får rätt till uppehållstillstånd är motionärerna kritiska till eftersom man menar att möjligheten att återförenas med sin familj är helt central för att kunna etablera sig i samhället på ett bra sätt. För att förbättra mottagandet, förkorta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna vill motionärerna införa asylansökningsområden. Motionärerna anser också att det statliga ansvaret för ensamkommande flyktingbarn behöver stärkas. En generös migrationspolitik måste enligt motionärerna kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Ett förslag som kan förbättra nyanländas möjlighet till snabbare integration är att införa introduktionsanställningar. För att öka jobbchanserna ytterligare bör ett etableringsavdrag införas där en nyanländ under sina första får möjlighet att tjäna skattefritt. Motionärerna konstaterar att när antalet asylsökande ökar kraftigt uppstår en akut bostadsbrist. Detta vill motionärerna komma till rätta med genom att ges rätt att äga boenden för asylsökande och genom att kommunernas planprocess kring tillfälliga bostäder förenklas. Mer valfrihet och makt till den enskilde Enligt motionärerna ökar människors välbefinnande när de har makt att påverka sin egen livssituation. Det gäller allt från utbildning och jobb, familjebildning och bostad till vård och omsorg. Därför borde det vara en självklarhet i ett välutvecklat välfärdssamhälle att man har rätt att välja äldreboende, vårdcentral eller hemtjänstutförare. En mångfald av aktörer inom välfärdssektorn är också en förutsättning för att ideellt driven och idéburen vård och omsorg ska kunna växa fram, enligt motionärerna. Att företag inom välfärdssektorn måste få gå med vinst är enligt motionärerna avgörande för att bevara valfriheten, och regeringens utredning om vinster i välfärden är ur det perspektivet skadlig, anförs det i motionen. Att åldras i trygghet och värdighet Enligt motionärerna har mycket gjorts för att förbättra svensk äldreomsorg och vården av äldre, och den anses vara ett föredöme för andra länder. finns det fortfarande brister, varför motionärerna ser med oro på att den nuvarande regeringen monterar ned mycket av det kvalitetsarbete som var med och införde. Med allt fler äldre ökar behovet av fler och olika typer av äldreboenden, och motionärerna vill införa en äldreboendegaranti som innebär att beslutet att flytta till ett särskilt boende, trygghetsboende eller äldreboende helt ska vara den enskildes. En äldreboendegaranti utan äldreboenden är dock inte värd något, anför motionärerna, varför investeringsstödet för äldreboenden måste utökas som ambitionen i kommunerna måste höjas. En sjukvård i världsklass Motionärerna anför att den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården är en viktig del av välfärdens kärna och att den person som har störst behov ska ges företräde i vården. Hälso- och sjukvården ska kännetecknas av värdighet, kvalitet, tillgänglighet och jämlikhet. Svensk hälso- och sjukvård står enligt motionärerna inför ett flertal stora utmaningar. är det viktigt att ha en realistisk förväntan på politikens möjligheter att dirigera fram god vård av hög kvalitet, och uppgiften för politiken är enligt motionärerna att ge bästa tänkbara förutsättningar för god vård. Mot den bakgrunden är det viktigt att organisera sjukvården på ett sådant sätt att tid frigörs så att vårdpersonalen kan ägna mer tid åt patienterna. Motionärerna vill att vårdpersonalen avlastas från de arbetsuppgifter som är viktiga för att vård och omvårdnad ska fungera men som inte kräver vårdutbildning, s.k. vårdservicetjänster. Motionärerna vill också att sjukhusvården förstatligas. Kraftfull satsning på poliser och förebyggande arbete mot terror Eftersom motionärerna anser att situationen för svensk polis är ansträngd och står inför stora utmaningar vill man öka antalet anställda inom polisen med totalt 2 600 personer . Detta ska fördela sig på 2 000 fler poliser över landet, 100 fler poliser i och 500 civilanställda för att avlasta och renodla polisens arbetsuppgifter. För att minska risken för terrorattacker behövs flera parallella åtgärder, t.ex. en förbättrad avhopparverksamhet och utökade resurser till Säkerhetspolisen. I motion 2015/16:1432 av m.fl. (S) anförs att minskade klyftor och ökad jämlikhet är viktiga politiska mål och att finanspolitiken är helt avgörande för att minska klyftorna i samhället. Regeringen bör därför överväga att tillsätta en kommission för jämlikhet för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att åstadkomma ett mer jämlikt samhälle. I motion 2015/16:1672 av Finn (M) anförs att ambitionen för staten bör vara en sund budgetbalans som ger förutsättningar för att främja ett överskottsmål för människorna i stället för hos staten och det offentliga. I motion 2015/16:2218 av och (båda MP) hänvisas till att investeringar i infrastruktur, fastigheter och liknande normalt finansieras via anslag i statens budget enligt bestämmelserna i budgetlagen. Motionärerna anför att detta innebär att infrastrukturinvesteringar konkurrerar med löpande utgifter under utgiftstak som ofta är snålt tilltagna. Motionärerna anser att den här ordningen behöver ändras och vill att regeringen låter utreda frågan om att återinföra en statlig investeringsbudget. I motion 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att den jobbstimulans som finns i försörjningsstödet bör förstärkas från till och att detta bör ges regeringen till känna. I motion 2015/16:2342 av och (båda S) anförs att regeringens ambitiösa mål om EU:s lägsta arbetslöshet följts av en kraftfull politik med fokus på jobben. För att få ytterligare fokus på att minska arbetslösheten bör regeringen överväga möjligheten att ta fram ett sysselsättningspolitiskt ramverk. I motion 2015/16:2407 av och (båda C) anförs att borde gå i täten när det gäller att mäta och redovisa indikatorer för hållbarhet och klimatpåverkan när vi mäter vår samlade produktion. Mot den bakgrunden bör tillväxtberäkningar även få effekter på miljön och utnyttjandet av naturresurser. I motion 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M) anförs att det är olyckligt att regeringen skiftat fokus från sysselsättningsgrad till arbetslöshet, eftersom antalet arbetslösa går att manipulera genom att bedriva en politik som inte alls garanterar övergång i anställningar eller sysselsättning. Mot den bakgrunden vill motionärerna att regeringen fortsätter att följa sysselsättningsutvecklingen och utgår från sysselsättningspåverkan i utformningen av sin politik. I budgetpropositionen borde regeringen dessutom redovisa konsekvenserna på sysselsättningsgraden av sina reformer. 2.3 Yttranden från andra utskott , justitieutskottet, socialutskottet, utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna i de delar som berör respektive utskotts ämnesområde. Yttrandena återfinns i sin helhet som bilagor i betänkandet. Samtliga utskott tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer. I fem av yttrandena finns fem avvikande meningar där M, SD, C, L och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. Miljö- och jordbruksutskottet har inte yttrat sig över motion, så i deras yttrande finns fyra avvikande meningar där M, C, L och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. I yttrande 2015/16:SkU7y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. avstyrker de fem partimotionerna. I yttrandet finns fem avvikande meningar där M, SD, C, L och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. instämmer med regeringen i att vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter ska skattepolitiken skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt hållbart samhälle. Liksom regeringen anser skatteutskottet att inriktningen bör vara att prioritera samhällsbygget, dvs. kombinationen av tillväxt och jämlikhet, utveckling och trygghet framför ytterligare skattesänkningar och nedskärningar. Den svenska samhällsmodellen förutsätter bl.a. en god skatteuppbörd, ett jämförelsevis högt skatteuttag och ordning och reda i de offentliga finanserna. instämmer med regeringen i att arbetet mot skattefusk måste fortsätta. välkomnar att ett första steg har tagits för att avskaffa den orättvisa skillnaden i beskattning av arbetsinkomster och pension och att regeringen stärker arbetet för att öka miljöskatternas styrande effekt. När det gäller motionärernas olika förslag till riktlinjer konstaterar skatteutskottet att inkomstbeskattningen även i fortsättningen bör bidra till en rättvis fördelning av de gemensamma utgifterna. hänvisar till utredningsarbete som pågår inom flera områden och att man inte vill föregripa regeringens beredning av utredningsförslag. Bland annat ser man inte någon anledning att ställa sig bakom olika förändringar av bolagsskatten eller att införa nya förenklade företagsformer genom att föregripa regeringens beredning av förslagen från och . hänvisar också till de blocköverskridande samtal om reformer för att ytterligare förbättra den framtida bostadsförsörjningen som förs och ser ingen anledning att föregripa dessa genom att förorda en förändring eller översyn av reglerna om kapitalvinstbeskattning och uppskov vid fastighetsförsäljning eller av ränteavdrag. När det gäller effektskattens utformning hänvisar skatteutskottet till arbete. Inte heller finns det enligt skatteutskottet någon anledning för att som föreslås i två motioner kommentera utformningen av de s.k. 3:12-reglerna.