bet · H301AU9 · 2016-06-15 00:00:00 — betänkande 2015/16:AU9 Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete. Utskottet konstaterar att flera av de åtgärder som regeringen aviserat för att förbättra jämställdhetspolitiken sammanfaller med rekommendationer. Motionsyrkandena rör bl.a. en handlingsplan för mäns våld mot kvinnor, jämställdhetsintegrering, arbetets roll för ett jämställt samhälle, åtgärder mot hedersrelaterat våld och . I betänkandet finns tretton reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och tre särskilda yttranden (V, KD). Regeringens skrivelse 2015/16:52 om regeringens jämställdhetssatsning. 41 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken ......... Ekonomisk jämställdhet m.m. .................................................................... Våld i nära relationer .................................................................................. Hedersrelaterat våld och förtryck ............................................................... Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (SD) .................................................... Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (C)....................................................... Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (KD).................................................... Ekonomisk jämställdhet m.m., punkt 2 (M) ......................................... Ekonomisk jämställdhet m.m., punkt 2 (SD)........................................ Ekonomisk jämställdhet m.m., punkt 2 (V).......................................... Våld i nära relationer, punkt 3 (C) ........................................................ Våld i nära relationer, punkt 3 (V)........................................................ Våld i nära relationer, punkt 3 (KD)..................................................... Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (SD)................................... Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (C) ..................................... Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (V) ..................................... Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (L) ..................................... Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (V) ...................................................... Våld i nära relationer, punkt 3 (V)........................................................ Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (KD) .................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:987 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 1, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5 samt lägger skrivelse 2015/16:52 till handlingarna. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:1018 av (S), 2015/16:1037 av och (båda S), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2380 av (C), 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 3.Våld i nära relationer 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 24. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) 4.Hedersrelaterat våld och förtryck avslår motionerna 2015/16:679 av (M), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:779 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 11, 22 och 23, 2015/16:1353 av (M), 2015/16:1864 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2590 av och (båda M), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20–22 samt 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) 2015/16:838 av (S) yrkandena 1, 2 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), i (S), (S), (M), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:52 om regeringens jämställdhetssatsning. I ärendet behandlas även 41 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. En förteckning över förslagen finns i bilagan. överlämnade jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga förbättringar? (RiR 2015:13) till regeringen. Regeringen överlämnade skrivelse 2015/16:52 till . Riksrevisor med medarbetare informerade om granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD) samt särskilt yttrande 1 (V). jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga förbättringar? har granskat den satsning på tidsbegränsade insatser i syfte att öka jämställdheten mellan kvinnor och män som alliansregeringen avsatte särskilda medel för –2014. Granskningens iakttagelser och slutsatser grundar sig huvudsakligen på en enkät till myndigheter, intervjuer med företrädare för myndigheter och , två fokusgrupper med företrädare för kommuner och landsting samt dokumentstudier. Granskningen visar att satsningen i olika sammanhang satt fokus på jämställdhetsfrågor, och menar påskyndat arbetet med jämställdhet. bedömer dock att förutsättningarna för att resultaten ska bestå är bristfälliga och att den dåvarande regeringen hade kunnat utforma satsningen annorlunda för att åstadkomma mer hållbara resultat. Det finns enligt en risk för att resultat som åstadkommits genom satsningen går förlorade, till skillnad från resultat som kunnat integreras i ordinarie verksamhet som generellt tycks ha bättre förutsättningar att bestå på . konstaterar att trots att jämställdhetsintegrering var alliansregeringens huvudstrategi för genomförandet av jämställdhetspolitiken är det få åtgärder som haft sin utgångspunkt i strategin, särskilt när det gäller arbetet med jämställdhetsintegrering inom myndigheterna. Mot bakgrund av granskningens resultat ger ett antal rekommendationer till regeringen. övergripande bedömning är att regeringen behöver stärka långsiktigheten i genomförandet av jämställdhetspolitiken för att satsningar på tidsbegränsade insatser och projekt ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. rekommenderar att regeringen i större utsträckning utgår från strategin om jämställdhetsintegrering, även när det gäller särskilda jämställdhetsåtgärder. Det kan handla om att försöka inrikta uppdragen på åtgärder som blir varaktiga och att ställa krav på hållbarhet t.ex. i uppdragsformuleringar. rekommenderar att regeringen ger myndigheter och övriga mottagande aktörer goda förutsättningar för att planera sina insatser. Om en liknande satsning genomförs bör den enligt föregås av en planeringsfas och medlen bör successivt trappas upp så att de mottagande aktörerna får goda förutsättningar att planera insatserna. För att stärka långsiktigheten i genomförandet rekommenderar att regeringen tydliggör vilka myndigheter som har ett uppdrag om jämställdhet. Det går enligt att finna stöd i regeringsformen för att den offentliga förvaltningen ska vara jämställd. För att denna ambition ska realiseras kan vissa myndigheter behöva ett tydligt formulerat jämställdhetsuppdrag. Den långsiktiga styrningen mot en jämställd offentlig förvaltning bör rimligtvis ske genom myndigheternas instruktioner. pekar på att en svårighet i att åstadkomma hållbara resultat är att satsningen i stora delar varit särorganiserad i förhållande till myndigheternas ordinarie verksamhet. Den förvaltningsstruktur som finns på jämställdhetsområdet med delat ansvar mellan olika departement, där det saknas en förvaltningsmyndighet och styrningen av jämställdhet varierar, utgör inte heller något bra stöd för att ta hand om resultaten av en tillfällig satsning. bedömning är att det behövs en institutionell struktur som stärker strategin om jämställdhetsintegrering. Avslutningsvis gör bedömningen att regeringen behöver se till att resultaten av särskilda jämställdhetsåtgärder tas till vara. För att det ska kunna ske rekommenderar regeringen att se till att det finns ett större utrymme för analys och strategiskt tänkande i genomförandet av jämställdhetspolitiken. I skrivelse 2015/16:52 om regeringens jämställdhetssatsning delar regeringen i allt väsentligt den analys som görs av . De insatser som gjordes inom ramen för alliansregeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2014 har enligt den nuvarande regeringen lett till att ny kunskap har byggts upp, att nya problem har blivit synliggjorda och att medvetenheten i frågor som är strategiskt viktiga för jämställdheten i samhället har ökat. Men som satsningen har bidragit till att utveckla och påskynda arbetet med jämställdhet har förutsättningarna för att resultaten ska bli bestående varit bristfälliga. Detta innebär att regeringen delar bedömningar bl.a. i fråga om behovet av större fokus på hållbarhet, mera strategiskt tänkande när det gäller de särskilda jämställdhetsåtgärderna, styrningen av myndigheterna i fråga om jämställdhetsintegrering samt behovet av förbättrade strukturer för att ta hand om resultaten av särskilda jämställdhetssatsningar. När det gäller rekommendationer anser regeringen att dessa utgör ett viktigt bidrag till arbetet med att förbättra genomförandet av Regeringen påpekar att flera av rekommendationerna sammanfaller med åtgärder som regeringen redan har planerat för. Regeringen anför bl.a. att det påbörjade arbetet med att stärka och utveckla jämställdhetsintegreringen på alla departement och berörda myndigheter ska Regeringens ambitioner för jämställdhet innebär att jämställdhets- perspektivet ska finnas med i politikens utformning på bred front, så att politiken på alla områden bidrar till att förverkliga de jämställdhetspolitiska När det gäller rekommendationen att ge myndigheter goda förutsättningar att planera sina insatser anför regeringen att för att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering har utvecklingsprogrammet för jämställdhets- integrering i myndigheter (JiM) i ett första steg utökats från 18 myndigheter till att omfatta 41 myndigheter. I fråga om att tydliggöra vilka myndigheter som har ett uppdrag om jämställdhet anför regeringen att det bör övervägas om fler myndigheter behöver få tydliga uppgifter i sin instruktion om att verksamheten ska jäm- Regeringen anser att i och med skrivelsen är Jämställdhetspolitikens roll bör enligt i motion 2015/16:2899 av m.fl. vara att motverka diskriminering och försöka underlätta tillvaron för män såväl som kvinnor i de livssituationer som de själva valt, oavsett om dessa val följer traditionella könsnormer eller inte. Det finns alltså inget egenvärde i att sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande, vilket är ett delmål för jämställdhetspolitiken som enligt bör tas bort (yrkande 1). Partiet argumenterar på ett liknande sätt mot alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att inom offentlig verksamhet bör sådan praxis avvecklas. Staten bör inte begränsa den enskilda individens livsval genom aktiva insatser som gynnar eller indirekt missgynnar någon särskild grupp (yrkande 3). Vissa av regeringens särskilda jämställdhetsåtgärder får också kritik för brist på konkreta resultatorienterade åtgärder. Partiet ställer sig också kritiskt till de åtgärder som handlar om att med statliga styrmedel försöka förmå män och kvinnor att bete sig exakt likadant (yrkande 5). anser i motion 2015/16:2431 av m.fl. att det behövs en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som har antagit (yrkande 1). För att snabbare kunna åstadkomma förändring är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. föreslår i motion 2015/16:35 av m.fl. att det tillsätts en utredning som analyserar förutsättningarna för en jämställdhetsmyndighet. För att fokusera på jämställdhet och leverera konkreta resultat vill partiet inrätta en jämställdhetsmyndighet med ansvar och mandat att understödja styrningen av mot jämställdhetspolitiska mål (yrkande 1). anser i motion 2015/16:1994 av m.fl. att det borde ställas högre krav på myndigheter att arbeta med jämställdhet, både internt och i den utåtriktade verksamheten. Det övergripande uppdraget att jämställdhetsintegrera verksamheten bör enligt partiet successivt införas i myndigheternas instruktioner (yrkande 5). och (båda C) anser i motion 2015/16:1380 att samtliga beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet (yrkande 1). Amineh Kakabaveh m.fl. (V) anser i motion 2015/16:987 att inrikespolitiken på samma sätt som utrikespolitiken bör ha en uttalat feministisk prägel. Enligt motionärerna gäller det i första hand hur vi bemöter de som söker sig en tillflyktsort i ; det får inte råda någon tvekan om att det är ett feministiskt präglat land de kommit till (yrkande 4). Utskottet vill inledningsvis framhäva att det funnits en stor samsyn över partigränserna när det gäller det övergripande målet för jämställdhetspolitiken, att kvinnor och män ska ha samma makt och möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Utskottet anser liksom regeringen att jämställdhet i grunden är en rättvise- och demokratifråga. Ett jämställt samhälle ger människor möjlighet att utvecklas utan att begränsas av sitt kön. Ökad jämställdhet är en viktig del av samhällsbygget och bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara. Utskottet har därmed svårt att förstå den inställning som ger uttryck för när man säger att en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inte är något eftersträvansvärt. De kvinnor som inte har makt, verkar partiet resonera, vill inte heller ha det utan varje livssituation är resultatet av ett naturligt och medvetet val. På detta sätt blir jämställdhetspolitiken för ett hot mot en given ordning, särskilt för de människor som lever efter mer traditionella könsnormer. Utskottet noterar att betecknar sig som socialkonservativt, och partiets jämställdhetspolitik illustrerar på ett närmast övertydligt sätt en förlegad syn på kvinnans roll i samhället och i familjen som utskottet starkt ifrågasätter. På samma sätt som när det gäller etableringen av nyanlända invandrare verkar huvudsakliga svar på eventuella problem eller orättvisor vara att ingen politik är den bästa politiken. Utskottet för sin del anser det självklart att fortsätta verka för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, vilket bl.a. innebär en jämn fördelning av makt och inflytande. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att jämställdhetsintegrering, att jämställdhetsperspektivet ska beaktas vid utformningen av all politik, är en av de viktigaste prioriteringarna för att utveckla och genomföra Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen anger att jämställdhetsarbetet har getts en större Eftersom budgetprocessen och budgetpropo- sitionen är av central betydelse för politikens förverkligande välkomnar utskottet att regeringen har tagit steg för att säkerställa att budgetpolitikens jämställdhetseffekter synliggörs i underlag inför budgetbeslut. välkomnar även att regeringen avsatt medel för att fortsätta att utvärdera och utveckla det arbete med jämställdhetsintegrering och jämställdhets- budgetering som bedrivs inom departement och myndigheter. kommer med intresse att följa arbetet med jämställdhetsintegrering som enligt regeringen kommer att innebära en tydlig förflyttning framåt av jämställdheten När det särskilt gäller myndigheterna anser utskottet att de bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i relevanta delar av sina verksamheter. avseende delar utskottet uppfattning om vikten av Utskottet noterar att de myndigheter som ingår i utvecklingsprojektet i myndigheter (JiM) har redovisat sina planer för jämställdhetsintegrering som ska genomföras under Utskottet noterar vidare med gillande att regeringen anser det vara angeläget att fortsätta och att utveckla detta arbete. uppmärksamma att regeringen i skrivelse 2015/16:52 anger att det bör övervägas om fler myndigheter behöver få tydliga uppgifter i sin instruktion om att verksamheten ska jämställdhetsintegreras. Även om jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att genomföra jämställdhetspolitiken är särskilda åtgärder också nödvändiga för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Utskottet håller därmed inte med när de, på ett liknande sätt som i fråga om målet för jämställdhetspolitiken, argumenterar mot vissa av de särskilda jämställdhetsåtgärderna eftersom de syftar till en jämnare fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Det förtjänar också att uppmärksammas, anser utskottet, att de särskilda och riktade uppdragen för myndigheternas del kan bidra till att underlätta, konkretisera och utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering. Vidare när det gäller särskilda jämställdhetsåtgärder delar utskottet den bedömning som gör i fråga om insatser som gjordes inom ramen för alliansregeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2014. Denna särskilda satsning har visserligen påskyndat arbetet med jämställdhet och ny kunskap har byggts, men förutsättningarna för att resultaten ska bestå har dock varit bristfälliga. Därmed instämmer utskottet i den bedömning som regeringen gör att det mot bakgrund av erfarenheter från tidigare jämställdhetssatsningar är en central uppgift att skapa långsiktighet och att säkerställa hållbarheten i de åtgärder som vidtas. När det gäller positiv särbehandling har utskottet tidigare konstaterat att förbudet mot diskriminering i diskrimineringslagen inte syftar till att förhindra åtgärder som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män (bet. 2013/14:AU4). Positiv särbehandling är därmed möjlig inom olika områden. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen att positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar är en bra ordning och ser inte något skäl till förändring. I sammanhanget noterar utskottet att regeringen avser att skynda på utvecklingen mot att börsbolagens styrelser består av kvinnor och att regeringen, om inte målet uppnås under innevarande år, kommer att föreslå lagstiftning om kvotering i börsnoterade företag. När det gäller den övergripande genomlysning av konsekvenserna av ojämställdheten som efterfrågas av hänvisar utskottet till regeringens princip att jämställdhetsperspektivet ska beaktas i alla delar av politikutformningen. Därmed kan också utvecklingen av jämställdhetspolitiken följas upp i respektive områdes resultatredovisning i budgetpropositionen. Jämställdhetspolitiken redovisas dessutom på en övergripande nivå inom utgiftsområde 13, och de resultatindikatorer som används tydliggör enligt utskottet de centrala aspekterna i jämställdhetsmålen. Ett antal indikatorer för fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och mäns våld mot kvinnor fungerar här som utgångspunkt för en beskrivning och en analys av jämställdhetsutvecklingen i samhället. En på detta sätt strategisk och förutsägbar uppföljning ger enligt utskottet bättre förutsättningar att ta till vara resultat och erfarenheter från den förda politiken, vilket bidrar till höjd kvalitet och långsiktighet inom politikområdet. När det gäller yrkande om att inrätta en jämställdhetsmyndighet hänvisar utskottet till som bl.a. föreslår att en jämställdhetsmyndighet inrättas (SOU 2015:86). Myndighetens uppgifter ska bl.a. vara att analysera utvecklingen när det gäller jämställdhet i samhället, följa upp insatser som syftar till att nå de jämställdhetspolitiska målen, samordna uppdrag inom jämställdhetspolitiken och stödja arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten hos myndigheter och kommuner, landsting och regioner. Regeringen har aviserat att den, med utgångspunkt i bl.a. förslag, kommer att återkomma till med en redogörelse för hur styrningen av jämställdhetspolitiken ska stärkas för ökad förutsägbarhet och långsiktighet i politikens genomförande. Utskottet förväntar sig ett ökat fokus inte bara på styrning utan också på politikens innehåll, en programförklaring för världens första feministiska regering. Utskottet ser fram emot att ta del av och bereda denna skrivelse. Med det ovan anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ Motionsyrkandena avstyrks därmed. läggas till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 4 (M), 5 (SD) och 6 (V). beskriver i partimotion 2015/16:3225 av m.fl. den stress och otillräcklighet som många, såväl män som kvinnor, kan känna när livspusslet inte riktigt går ihop. Möjligheten att kombinera familj, karriär och fritid behöver enligt partiet bli bättre och det ställer krav på politiken att vara modern, lyhörd och framtidsinriktad. I detta arbete är det viktigt att ställa frågan hur jämställdheten kan öka eftersom kvinnor och män fortfarande möter skillnader på arbetsmarknaden och i samhället. När politiken underlättar människors livspussel blir det möjligt för fler som önskar att arbeta heltid (yrkande 1). betonar vidare i motion 2015/16:2274 av m.fl. arbetets roll som en hörnsten i ett jämställt samhälle (yrkande 1). Enligt partiet har alliansregeringens reformer bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Inte minst för kvinnor har drivkrafterna att arbeta stärkts tack vare jobbskatteavdraget. vill fortsätta hålla fast vid arbetslinjen i meningen att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. har i motion 2015/16:2899 av m.fl. i sig inget emot att fler kvinnor än män väljer att jobba inom den offentliga sektorn. Däremot vänder sig partiet mot de dåliga arbetsvillkoren och arbetsmiljön som ofta råder här och därigenom drabbar många kvinnor. Dessa problem kan enligt partiet åtgärdas bl.a. genom att staten erbjuder alla ofrivilligt deltidsarbetslösa inom den offentliga sektorn en heltidstjänst, vilket förutom att åstadkomma en kvalitetsförbättring inom verksamheten också skulle få en substantiell inverkan på den generella inkomstskillnaden mellan kvinnor och män (yrkande 13). uppmärksammar i motion 2015/16:35 av m.fl. att uppdrag är att bidra till en väl fungerande lönebildning, där den konkurrensutsatta industrin sätter märket för löneökningstakten. Myndigheten ska dessutom verka för jämställda löner och analysera löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Dessa mål har enligt partiet i praktiken kommit att stå i motsättning till varandra. anser därför att uppdrag bör förändras så att det tydligt framgår att