bet · H301JuU18 · 2016-04-07 00:00:00 — Den ovannämnda bestämmelsen ändrades senast genom en lagändring som trädde i kraft (prop. 2012/13:108, bet. 2012/13:JuU25, rskr. 2012/13:251). Ändringen innebar att brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning numera omfattar fler brottstyper . Förutom brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid och sexualbrott omfattas således även skadegörelsebrott och överträdelse av kontaktförbud. Vidare höjdes straffminimum från fängelse till fängelse . I samband med lagändringen uttalade justitieutskottet (a. bet. s. 8) att reformer på det straffrättsliga området bör utvärderas efter det att lagstiftningen har varit i kraft . Utskottet ansåg det dock varken lämpligt eller nödvändigt att då närmare bestämma hur en sådan uppföljning borde genomföras. Ett motionsyrkande om uppföljning av och återrapportering till om den nya straffminimigränsen avstyrktes. följde utskottet (rskr. 2012/13:251). I betänkande 2014/15:JuU14 (s. 18–19) behandlade utskottet åter motioner om fridskränkningsbrott. Utskottet vidhöll sin uppfattning att reformer på det straffrättsliga området bör följas upp och utvärderas efter det att lagstiftningen har varit i kraft . Utskottet ansåg dock inte att borde ta något initiativ i frågan. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om att införa ett nytt barnfridskränkningsbrott i . följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). Som nämns ovan skärptes straffen för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning . Eftersom det är viktigt att rättsväsendet har verktyg för att skydda brottsoffer som kan utsätts för denna typ av brottslighet, anser utskottet att effekterna av straffskärpningen bör utvärderas. Om det visar sig att reformen inte fått avsedd effekt bör man överväga att skärpa straffen ytterligare. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:2645 (M, C, FP, KD) yrkande 4 och motion 2015/16:2681 (KD) yrkande 1. Utskottet är däremot inte berett att nu ställa sig bakom de förslag om straffskärpningar som framförs i motion 2015/16:2791 (FP) yrkande 7 och 2015/16:2813 (SD) yrkande 11. Utskottet noterar dock att förslagen i betänkandet Integritet och straffskydd innebär att fridskränkningsbrotten kan komma att utvidgas på så sätt att brotten innefattar det föreslagna brottet olaga integritetsintrång, som rör intrång i privatliv genom spridning av bilder eller uppgifter. Utskottet vidhåller sin uppfattning att inte ställa sig bakom förslaget om att införa ett nytt barnfridskränkningsbrott i . Motion 2015/16:2403 (C) yrkande 9 avstyrks. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget om skärpta straff för överträdelser av kontaktförbud och avstyrker därmed motion 2015/16:2813 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vad som bör omfattas av brottet olaga förföljelse och att olaga förföljelse av flera medlemmar i en familj ska bedömas samlat. Jämför reservation 11 (L). I motion 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 8 anförs att det bör utredas om stalkningsbestämmelsens (olaga förföljelse) brottskatalog bör inkludera brottstyper som förtal, förolämpning och bedrägeri. Många fall av trakasserier inträffar via nätet bl.a. genom identitetskapning, såsom systematiska falska beställningar på postorder m.m. I yrkande 9 begärs att stalkning mot flera familjemedlemmar vid straffmätningen ska kunna bedömas som ett samlat brott. Om en man exempelvis bedriver stalkning såväl mot en kvinna som mot hennes minderåriga barn skulle det kunna höja det samlade straffvärdet. Enligt 4 kap. 4 b § döms den som förföljer en person genom brottsliga gärningar som utgör misshandel enligt 3 kap. 5 § eller försök till sådant brott som inte är ringa olaga tvång enligt 4 kap. 4 § första stycket olaga hot enligt 4 kap. 5 § första stycket hemfridsbrott eller olaga intrång enligt 4 kap. 6 § kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a § ofredande enligt 4 kap. 7 § sexuellt ofredande enligt 6 kap. 10 § skadegörelse enligt 12 kap. 1 § eller försök till sådant brott åverkan enligt 12 kap. 2 § första stycket, eller överträdelse av kontaktförbud enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud för olaga förföljelse till fängelse i högst om var och en av gärningarna har utgjort ett led i en upprepad kränkning av personens integritet. Bestämmelsen om olaga förföljelse infördes i 2011 (prop. 2010/11:45). Den nya bestämmelsen hade föregåtts av en utredning som redovisas i betänkandet Stalkning – ett allvarligt brott (SOU 2008:81). Den nya straffbestämmelsen infördes som reglerna om besöksförbud ändrades. I detta sammanhang ändrades också uttrycket besöksförbud till kontaktförbud. Alla dessa ändringar var ett led i strävandena att förbättra situationen för de personer som på olika sätt riskerar att utsättas för eller har utsatts för våld, hot eller trakasserier, ofta vid upprepade tillfällen. Brottet olaga förföljelse infördes i syfte att förstärka det straffrättsliga skyddet mot trakasserier och förföljelse (se m.fl., [, Zeteo], kommentaren till 4 kap. 4 b §). I betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) föreslås att en ny straffbestämmelse införs i 4 kap. om olaga integritetsintrång. Den nya bestämmelsen innebär ett straffansvar för den som gör intrång i någon annans privatliv genom att sprida en bild eller någon annan uppgift på ett sätt som är ägnat att medföra kännbar skada för den som uppgiften rör. Det slag av uppgiftsspridning som enligt utredarens förslag ska kriminaliseras i 4 kap. genom brottet olaga integritetsintrång, kan enligt betänkandet typiskt sett förekomma när någon förföljer och trakasserar en annan person. I betänkandet föreslås därför att straffbestämmelsen om olaga förföljelse i 4 kap. 4 b § ska utvidgas till att omfatta även gärningar som utgör olaga integritetsintrång. Enligt uppgift från bereds betänkandet i . överlämnade regeringen propositionen Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning (prop. 2015/16:150) till . I propositionen föreslår regeringen att straffbestämmelsen om olaga förföljelse i ska utvidgas till att även omfatta gärningar som utgör olovlig identitetsanvändning. fick (Brå) i uppdrag av regeringen att undersöka tillämpningen av brottet olaga förföljelse. kom rapporten förföljelse – Tillämpningen av den nya straffbestämmelsen (Rapport 2015:2). I rapporten beskrivs vilka typer av ärenden som polis, åklagare och domstolar har bedömt som olaga förföljelse. Brå har även intervjuat poliser och åklagare om deras tankar om straffbestämmelsen och deras erfarenheter av att tillämpa den. Utskottet konstaterar att frågor som rör förtal, förolämpning och bedrägeri har varit föremål för översyn och att förslag har lämnats bl.a. om en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång (SOU 2016:7). Förslagen bereds i . Beredningen av dessa frågor bör inte föregripas. När det gäller olovlig identitetsanvändning har regeringen lämnat en proposition till med ett förslag om att straffbestämmelsen om olaga förföljelse i ska utvidgas till att även omfatta gärningar som utgör olovlig identitetsanvändning. Det finns därför inte anledning för att nu ta något initiativ i frågan. När det gäller frågan om huruvida en persons förföljelse av olika medlemmar i en familj ska kunna bedömas samlat är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett sådant förslag. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkandena 8 och 9. Uppmaning att begå självmord Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lagstiftning mot att uppmana till självmord. Jämför reservation 12 (SD). Enligt motion 2015/16:1603 av (MP) behövs lagstiftning mot att hetsa andra att ta sitt liv. Enligt motion 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 2 bör möjligheterna att förbjuda uppmaning till självmord utredas. Självmord är inte kriminaliserat. Av detta följer att inte heller medhjälp till självmord är kriminaliserat (jämför 23 kap. 4 § ). Utskottet behandlade ett yrkande liknande det nu aktuella i betänkande 2010/11:JuU8 (s. 46 f.). Utskottet anförde att det givetvis är förkastligt att hetsa någon till att begå självmord, sälja medel för självmord eller att sprida metoder för självmord. Medhjälp till självmord är dock inte en straffbar gärning, och utskottet uttalade att det inte var berett att föreslå någon översyn av detta förhållande. följde utskottet (prot. 2010/11:52). I betänkande 2014/15:JuU14 vidhöll utskottet sin inställning och utskottet var inte heller berett att föreslå något initiativ i frågan. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). I utredningsbetänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) föreslås att bestämmelsen om ofredande i 4 kap. 7 § ändras i några avseenden. Det tydliggörs att gärningar som kan innebära kännbara fridskränkningar omfattas av straffansvar. Bestämmelsen anpassas dessutom till nya sätt för människor att kommunicera och utvidgas i viss mån. Utredningen föreslår att straffansvaret ska gälla den som agerar hänsynslöst mot någon annan på ett sätt som är ägnat att kränka den andres frid på ett kännbart sätt. Ett yttrande kan redan genom sitt innehåll – under vissa förhållanden – vara ägnat att kränka någons frid på ett kännbart sätt. Ett exempel som utredningen nämner är uppmaningar till någon att begå självmord. Uppmaningar till någon att ta livet av sig kan i vissa fall beroende på omständigheterna vara ägnat att kränka friden hos mottagaren på ett kännbart sätt. Om uttalandet riktar sig mot den som är typiskt sett sårbar, t.ex. en ung person som är utsatt för trakasserier och mobbning i skolan, bör det kunna falla inom det straffbara området. Fridsstörningen kan bli värre genom att även andra tar del av ett djupt kränkande yttrande, t.ex. en uppmaning att begå självmord. Att en sådan uppmaning uttalas publikt, t.ex. på ett forum på internet som många har tillgång till, kan alltså enligt utredningen vara ägnat att öka känslan av kränkning hos den enskilde och därför tillmätas betydelse vid bedömningen av om det varit fråga om ett straffbart ofredande (s. 392). Enligt uppgift från bereds betänkandet i . Utskottet vidhåller sin inställning att det givetvis är förkastligt att hetsa någon till att begå självmord, sälja medel för självmord eller att sprida metoder för självmord. Medhjälp till självmord är som utskottet tidigare anfört dock inte en straffbar gärning och utskottet är inte berett att föreslå någon översyn av detta förhållande. Utskottet noterar dock att betänkandet Integritet och straffskydd tar upp frågan om uppmaningar till någon att begå självmord, t.ex. på ett forum på internet, i vissa fall skulle kunna betraktas som ett straffbart ofredande, med den nya lydelse av bestämmelsen som utredningen föreslår. Beredningen av betänkandet bör inte föregripas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2015/16:1603 (MP) och 2015/16:1777 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förbud mot trakasserier och mobbning. I motion 2015/16:2411 av och (båda C) föreslås en översyn av lagstiftningen när det gäller förbud mot trakasserier och mobbning. Många av de brott som begås i samband med det som kallas mobbning eller trakasserier är redan straffbelagda, t.ex. misshandelsbrott. Det finns dock inte någon samlande benämning för detta, i likhet med kvinnofridsbrottet som är en samlande benämning på ett antal brott i lagsstiftningen. I betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) som överlämnades till regeringen presenteras förslag som bl.a. innebär en anpassning av brottet ofredande till nya sätt för människor att kommunicera och en modernisering av brottet förolämpning (se även avsnitten ovan). Utskottet har behandlat motionsyrkanden om att mobbning ska införas som en brottsrubricering i (senast i bet. 2014/15:JuU14 s. 29) då utskottet anförde att flertalet av de handlingar som kan föras in under begreppet mobbning redan är straffbelagda som t.ex. misshandel, ofredande och förolämpning. Även psykiskt våld faller i viss mån in under dessa straffbestämmelser. Utskottet var mot den bakgrunden inte berett att ta något initiativ med anledning av motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). Som utskottet tidigare påpekat är flertalet av de handlingar som kan föras in under begreppet mobbning redan straffbelagda som t.ex. misshandel, ofredande och förolämpning. Även psykiskt våld faller i viss mån in under dessa straffbestämmelser. I betänkandet Integritet och straffskydd föreslås dessutom att flera av de brott som kan komma i fråga vid mobbning ska moderniseras och tydliggöras. Utredaren föreslår bl.a. en ny brottsrubricering, olaga integritetsintrång, som kriminaliserar intrång i någons privatliv genom spridning av integritetskänsliga bilder och uppgifter. Utredaren föreslår också att straffbestämmelserna om olaga hot och ofredande utvidgas och att förtals- och förolämpningsbestämmelserna moderniseras. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:2411 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. våldtäktsbrottets utformning, köp av sexuell tjänst, köp av sexuell handling av barn, kontakt med barn i sexuellt syfte, straffskärpningar för sexualbrott, s.k. virtuella våldtäkter, s.k. hämndporr och barnpornografibrott. Jämför reservationerna 13 (M, C, L, KD), 14 (V), 15 (SD), 16 (SD), 17 (M, KD) och 18 (L). I motion 2015/16:23 av (M) anförs att möjligheten att skärpa straffpåföljden för våldtäkt bör ses över. Ett liknande motionsyrkande framförs i motion 2015/16:1416 av (M). Enligt motion 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 bör brottet synnerligen grov våldtäkt införas. Det bör även införas ett oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt. Om sexualbrottskommitté lämnar delbetänkanden bör lagstiftningsarbetet påbörjas eftersom behövliga lagändringar bör komma på plats . Enligt motion 2015/16:2681 av m.fl. (KD) yrkande 3 bör våldtäktsbrottet samt frågorna om oaktsamhet och samtycke ses över i enlighet med direktiven sexualbrottskommitté. Enligt motion 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 7 bör samtyckeslagstiftning och ett oaktsamhetsrekvisit för sexualbrott införas. Ett särskilt oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt bör även införas. Enligt motion 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 19 bör en samtyckeslagstiftning i någon form införas i svensk lagstiftning. I motion 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkas att det bör införas en samtyckesregel (yrkande 5) och en oaktsamhetsregel (yrkande 6) i sexualbrottslagstiftningen. Enligt motion 2015/16:96 av (M) bör samtyckesbaserad lagstiftning vid sexualbrott införas. Köp av sexuell tjänst m.m. Enligt motion 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 26 bör regeringen lägga fram ett förslag som tar bort den dubbla straffbarheten för köp av sex av personer och på så sätt göra det straffbart att köpa sex utomlands. Enligt motion 2015/16:2814 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör grovt sexköpsbrott med fängelse som minimistraff införas i straffskalan. Detta för att lösa problemet med för låga straff och för att göra sexköpslagen mer effektiv. I motion 2015/16:822 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande av att genom lagstiftning förbjuda verksamhet som säljer striptease till kunder. Strippklubbar är fortfarande tillåtna trots att ett förbud mot köp av sexuella tjänster infördes . Sexuella övergrepp som sker via internet och s.k. hämndporr I motion 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs en översyn av lagstiftningen i syfte att bättre omfatta s.k. virtuella våldtäkter (sexuella övergrepp som sker via internet). Utgångspunkten bör vara att det behöver införas nya straffbestämmelser eller göras lagändringar för att bättre omfatta virtuella våldtäkter. I partimotion 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen för att bättre omfatta virtuella våldtäkter och hämndporr (spridning av uppgifter med sexuellt innehåll i hämndsyfte via internet). I motion 2015/16:2334 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att lagstiftningen om spridning av s.k. hämndporr bör ses över i syfte att straffet bättre ska motsvara den kränkning det innebär att bli utsatt. Motionärerna är angelägna om att regeringen återkommer med förslag i frågan. Enligt motion 2015/16:513 av och (båda FP) bör man göra hämndporr till ett sexualbrott. I motion 2015/16:1732 av (M) anförs att möjligheten att införa en ny brottsrubricering, hämndporrbrott, bör ses över. I stället för att vara ett förtalsbrott, som det är , bör det bli ett sexualbrott med skärpt straffpåföljd som resultat. Enligt motion 2015/16:584 av och (båda S) bör möjligheterna att motverka hämndporr ses över. Lagstiftningen fångar inte den sexuella kränkningen i brottet, vilket medför att brottet även vid fällande dom värderas för lågt. Enligt motion 2015/16:2637 av (M) yrkande 3 bör lagstiftningen och skadeståndsrätten när det gäller kränkningar av privatlivet, t.ex. filmning i sexuella situationer, ses över. Sexualbrott mot barn m.m. Enligt motion 2015/16:812 av m.fl. (S) krävs en förändring av lagstiftningen när det gäller kontakt med barn via internet i sexuellt syfte och övergrepp mot barn på nätet. Enligt motion 2015/16:358 av (S) bör straffen för s.k. gromning, kontakt med barn i sexuellt syfte, ses över. Båda motionerna tar upp frågan om att lagen behöver förändras så att fler anmälningar leder till åtal och så att polisens arbete kan bli effektivare när det gäller att utreda och bevisa att brotten begåtts. Enligt motion 2015/16:2032 av (SD) bör en straffskärpning ske vad avser sexualbrott mot barn. Livstidsstraff utan möjlighet till benådning bör utdömas för den som begår grova sexualbrott mot barn eller den som upprepade gånger begår mildare sexualbrott mot barn. Enligt motion 2015/16:3168 av (SD) yrkande 1 bör man se över och skärpa straffskalan för sexförbrytare och belägga dessa med särskild utskrivningsprövning. Syftet med detta är att förebygga att dessa individer begår liknande handlingar igen. I motion 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 14 anförs att straffet för köp av sexuell tjänst av barn bör skärpas. Minimistraffet bör ändras från böter till fängelse. Ett liknande tillkännagivande begärs i motion 2015/16:2814 av m.fl. (SD) yrkande 2. Enligt motion 2015/16:3173 av (SD) yrkande 1 bör böter tas bort från straffskalan vid utnyttjande av barn för sexuell posering, köp av sexuell handling av barn, sexuellt ofredande, kontakt med barn i sexuellt syfte och ringa barnpornografibrott. I yrkande 2 anförs att en översyn bör ske av sexualbrott mot barn med utgångspunkt att höja straffens maxnivåer. I motion 2015/16:1054 av (M) begärs ett tillkännagivande om att det ska ske ett tydliggörande av att med ”barn” i mening avses verkliga barn av kött och blod. Motionären anför att lagstiftaren bör ändra barnpornografilagstiftningen så att den undantar innehav av tecknade fantasifigurer, porslinsdockor, skivomslag och liknande. Enligt 6 kap. 1 § döms den som genom misshandel eller annars med våld eller genom hot om brottslig gärning tvingar en person till samlag eller till att företa eller tåla en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag för våldtäkt till fängelse i lägst två och högst . Detsamma gäller den som med en person genomför ett samlag eller en sexuell handling som enligt första stycket är jämförlig med samlag genom att otillbörligt utnyttja att personen på grund av medvetslöshet, sömn, allvarlig rädsla, berusning eller annan drogpåverkan, sjukdom, kroppsskada eller psykisk störning eller annars med hänsyn till omständigheterna befinner sig i en särskilt utsatt situation. Om ett brott som avses i första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna vid brottet är att anse som mindre grovt, döms för våldtäkt till fängelse i högst . Om ett brott som avses i första eller andra stycket är att anse som grovt, döms för grov våldtäkt till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om våldet eller hotet varit av särskilt allvarlig art eller om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Enligt 6 kap. 3 § döms den som förmår en person att företa eller tåla en sexuell handling genom att allvarligt missbruka att personen befinner sig i beroendeställning till gärningsmannen för sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning till fängelse i högst . Om brottet är grovt, döms för grovt sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen annars visat särskild hänsynslöshet. Den som i syfte att begå ett sexualbrott mot ett barn träffar en överenskommelse med barnet om ett sammanträffande och därefter vidtar någon åtgärd som är ägnad att främja att ett sådant sammanträffande kommer till stånd, döms enligt 6 kap. 10 § a för kontakt med barn i sexuellt syfte till böter eller fängelse i högst . Den som i ett annat fall än som avses 6 kap. skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse mot ersättning, döms för köp av sexuell tjänst till böter eller fängelse i högst . Frågan om svensk domstols behörighet regleras i huvudsak i 2 kap. . Av 1 § framgår att svenska domstolar alltid är behöriga att döma över brott som är begångna i . Därutöver finns en vidsträckt behörighet att döma också över brott som har begåtts utomlands. Så omfattar den svenska domsrätten t.ex. i princip alla brott som har begåtts i utlandet av svenska medborgare eller av utlänningar med hemvist i (2 § första stycket). Vissa begränsningar uppställs dock i denna s.k. extraterritoriella behörighet. En sådan begränsning följer av 2 § andra stycket och innebär bl.a. att gärningen ska vara straffbar enligt såväl svensk lag som lagen på gärningsorten. Det ska alltså vara fråga om dubbel straffbarhet. Från kravet på dubbel straffbarhet görs i 2 § fjärde stycket vissa undantag. Således undantas bl.a. brottet köp av sexuell handling av barn (6 kap. 9 § ). Däremot undantas inte brottet köp av sexuell tjänst (6 kap. 11 § ). Av 16 kap. 10 a § första stycket framgår att den som skildrar barn i pornografiska bilder, sprider, överlåter, upplåter, förevisar eller på annat sätt gör en sådan bild av barn tillgänglig för någon annan, förvärvar eller bjuder ut en sådan bild av barn, förmedlar kontakter mellan köpare och säljare av sådana bilder av barn eller vidtar någon annan liknande åtgärd som syftar till att främja handel med sådana bilder, eller innehar en sådan bild av barn eller betraktar en sådan bild som han eller hon berett sig tillgång till döms för barnpornografibrott till fängelse i högst . Av 16 kap. 10 b § första stycket följer att förbuden i 10 a § mot skildring och innehav inte gäller den som enligt första eller andra stycket i den paragrafen framställer en pornografisk bild av barn, om skillnaden i ålder och utveckling mellan den avbildade personen och den som framställer bilden är ringa och omständigheterna i övrigt inte påkallar att ansvar döms ut. Av andra stycket i bestämmelsen följer att förbuden inte heller gäller den som tecknar, målar eller på något annat liknande hantverksmässigt sätt framställer en sådan bild, om bilden inte är avsedd att spridas, överlåtas, upplåtas, förevisas eller på annat sätt göras tillgänglig för andra. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123). beslutade regeringen att utredningen ska ombildas till en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:144). Kommittén har antagit namnet sexualbrottskommitté. Enligt direktiven ska kommittén göra en översyn av våldtäktsbrottet genomföra en praxisgenomgång i syfte att kartlägga hur våldtäktsbrottet har tolkats och tillämpats