· H401KrU1 · 2016-12-01 12:21:35 — Vi ska diskutera kulturutskottets betänkande 1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det handlar inte bara om kulturpolitik utan även idrott, civilsamhälle, public service, folkbildning och mycket mer. Min partikollega kommer att lyfta fram bland annat idrottens betydelse. Själv kommer jag främst att uppehålla mig vid kulturpolitiken. Det här året debatterar vi kulturpolitikens område före nästan alla andra områden. Kulturen kommer först, på många sätt. Det säger jag inte som en del av ett försvarstal, utan för att det faktiskt är på det sättet. I går deltog jag i en debatt, bland annat med kulturministern, på här i . Där konstaterade och beklagade en annan paneldeltagare att konsten och kulturen alltid ska motiveras ur en nyttoaspekt. Vi behöver satsa på kulturen för att det ökar tillväxten, för att det bidrar till vår utbildning och för att det är bra för hälsan. Och genast ska vi försöka mäta hur mycket den bidrar. Hur mycket ökar bnp? Är det värt det? Hur många blir friskare? Samma sak känns igen , när det pågår en debatt om vilka värderingar som är mest prioriterade och vad konstens och kulturens uppgift är. Hur kan kulturen öka demokratiseringen? Den sociala hållbarheten? Och ängsligt försöker man mäta hur mycket och vad som är korrekt och sedan styra i en viss riktning. skulle jag vilja vända på perspektivet. Om vi tar bort kulturen får vi se vad vi har kvar och vilket samhälle vi får. Vilka skulle vi vara utan de berättelser som överför kunskap oss emellan, oavsett om de kommer i form av en bok, genom muntlig tradition, genom musiken eller genom en tavla? Hur skulle vi någonsin kunna förstå vår omvärld om vi inte förstår vår egen historia? Hur skulle vi skapa grund för förståelse för den som kommer från ett annat land, men också mellan oss som bott här i generationer? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Den förståelsen uppnås inte genom att göra kulturen till ett instrument i politiska händer eller till något som ska styras rätt. Det finns länder i vår närhet som just nu provar den linjen. Det förekommer även i den svenska debatten . Däremot har den fritt utforskande kulturen ovärderlig betydelse för vårt samhälle, så som vi känner det. Ska man ur regeringens perspektiv sammanfatta det kulturpolitiska år som gått får det nog blir ett ganska tydligt "Njae". Det blir liksom aldrig riktigt som man tänkt sig. Allt är präglat av en stark vilja och full fart framåt. Men även om vilja är bra är det resultaten som räknas. Hög hastighet är sällan ett bra sätt att kompensera för fel färdriktning. En stor del av året har kommit att handla om filmpolitiken - den största reformen . Att det fanns ett tydligt motstånd mot regeringens filmpolitik stod klart . Men regeringen körde på i full fart. Så gick det som det gick. I fick man underkänt när det gällde finansieringen, när det gällde organiseringen, när det gällde produktionsförutsättningarna, när det gällde samverkan, när det gällde digitaliseringen och när det gällde piratkopieringen. Hur regeringen tänker leverera baserat på detta återstår att se. Formuleringarna i budgetpropositionen är för det mesta till intet förpliktande. Men jag kan lugna regeringspartierna med att vi kommer att följa upp samtliga punkter. En museiutredning presenterades, och regeringens första reaktion blev att lägga ned Riksutställningar. Det gjorde man innan man hade funderat över konsekvenser eller vad man skulle ha i stället. Det ska behandlas först , när regeringens kulturarvsproposition presenteras. Den ska för övrigt bli den största reformen . har vi också kunnat följa turerna kring . Den ska utgöra grunden till den största reformen . Den är nu presenterad, och det återstår att se vad regeringen lyckas göra med resultatet. Jag avundas inte riktigt regeringen den uppgiften. Men att man inte riktigt har processen klar för sig visas när man ska börja tillsätta samtalsgrupper i innan förslaget ens har gått ut på remiss och vi får höra vad de som faktiskt berörs verkligen tycker. Det har tyvärr blivit något av ett återkommande problem inom kulturområdet. Man skjuter lite från höften - tutar och kör. Ambitionerna är stora, men tidspressen är hård för att hinna genomföra allt före nästa val. Problemet är bara att när stressen träder in kliver eftertanken ut genom dörren. hade jag önskat lite mer besinning. Med detta är det inte sagt att allt regeringen gör är dåligt. Nej, vissa saker är riktigt bra. Inte minst välkomnar jag dagens beslut om att äntligen gå vidare med renovering och ombyggnad av . Att man nu verkställer den förstudie som alliansregeringen tog initiativ till är utmärkt. Det tog lite tid, men regeringen ska ha en eloge för att man nu gör det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid lägger fram en stramare budget än regeringen. Till skillnad från vänsterblocket lägger vi fram en budget i balans. Vi tror inte på stora underskott i högkonjunktur. Det är nu vi kan samla i ladorna. I vår budget sparar vi därför in de 13 miljarder som regeringens överkonsumtion kostar. Detta är viktigt, eftersom kulturområdet i allra högsta grad berörs av politiken i stort. Gör man det dyrare att anställa drabbas en kultursektor med redan hårt pressade marginaler. Om man försvårar för småföretagen drabbas kultursektorn, där många är små- eller egenföretagare. man skatterna med 40 miljarder drabbas givetvis kultursektorn. Och när man försvagar hushållens konsumtionsutrymme och ekonomi drabbas kulturen. Kulturen är inte isolerad. De beslut man fattar får effekter, och det måste man ta ansvar för. Att vi lägger fram en stramare budget som helhet innebär också att vi lägger fram en stramare budget på kulturområdet. Vi avvisar stora delar av regeringens nysatsningar och river även upp några av de satsningar som vi tycker slår fel. Vi lägger fram en stramare budget. Men vi gör också några väldigt viktiga och prioriterade satsningar. Läsandet är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. Det handlar om alla barns och ungas rätt till kunskap. Vi vet hur viktigt ett vidgat ordförråd är och också att man tidigt får möta olika berättelser som man kan identifiera sig med och utvecklas genom. Vi föreslår därför 50 miljoner i en särskild lässatsning riktad mot barn och unga i socioekonomiskt svaga områden. Ett annat av våra förslag rör Skapande skola. Det var en av alliansregeringens viktigaste kulturpolitiska reformer. Den når barn och unga i den miljö där alla barn befinner sig , skolan. Utmaningen är att se till att ännu fler elever och skolor kan ta del av satsningen. Vi välkomnade den utbyggnad som regeringen initierade för förskoleklass, men menar också att det är dags att ta steget vidare. Vi föreslår därför en utbyggnad så att även gymnasieskolan omfattas. Som jag har nämnt är en av kulturens och konstens viktigaste roller att utmana våra föreställningar och testa våra gränser. kunde vi se Stiftelsen framgångsrikt satsa på och möjliggöra spännande konstprojekt och samarbeten. De skapade utrymme för det som inte alltid fick plats annars. har denna verksamhet övergått i Kulturbryggan. Vi vill vidareutveckla Kulturbryggans verksamhet och vill därför fördubbla deras budget. Genom olika samarbeten med andra parter kan vi konstatera att varje satsad krona på Kulturbryggan har genererat en och en halv krona till kulturlivet. Detta är givetvis en utveckling vi hoppas ska fortsätta. Till detta gör vi omfattande satsningar på idrottsområdet. Men det kommer som sagt att redogöra för i debatten. Jag vill avsluta lite där jag inledde, med att tala om kulturens värde. Det gjorde jag även . Reflektion, förståelse, respekt, ansvar, empati, igenkänning, omtanke och insikt är begrepp som ofta ligger utanför den gängse debatten men som är alldeles nödvändiga för att vi ska kunna fungera som människor. Det handlar om öppenhet och frihet, om nyfikenhet och upptäckarlust, om kunskap och provokation, om gränser som bryts ned och tabun som spräcks. Framtidens kulturpolitik måste långsiktigt bygga på dessa insikter, och jag hoppas på många goda samtal och debatter om detta framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet, med undantag för punkt 1, där inte har för avsikt att delta i beslutet. Det var intressant att höra från talarstolen prata varmt om vikten av kulturen. Jag instämmer i det som säger. Precis som du också lyfte fram lägger ni närmare 500 miljoner mindre i anslag till kulturbudgeten. Det gäller bland annat kultur, idrott och folkbildningsfrågor. Jag tänkte lyfta fram en del i budgeten som du inte nämner alls, och det är folkbildningsfrågorna. när vi hade en debatt här hade vi en situation då många människor var tvungna att fly från sina hemländer. var ett av de länder som man valde att komma till. Regeringen och de borgerliga partierna gjorde då en uppgörelse, vilket var jättebra. En del i den uppgörelsen var att en hel del satsades inte minst på det civila samhället. Där var folkbildningsorganisationerna en del. Därför är jag lite förvånad över att ni i alternativet till moderat budget vill ta bort de 175 miljoner som skulle gå just till folkbildningen och man ska jobba med det svenska språket och samhällskunskap för dem som är asylsökande eller som bor på anläggningsboendena. Jag vill fråga : Vad är det som gör att ni väljer att dra undan fötterna för många av de människor som kommer hit? Jag noterar något generösa avrundning när det gäller nivån på den moderata kulturbudgeten. Vi gör ett antal andra prioriteringar, varav folkbildningen är en. Vi säger också nej till den fri entré-reform som regeringen har genomfört och som vi tycker slår fel och gynnar museerna i . Dessutom tycker vi inte att det är rätt att man lägger ut en massa pengar på kultur i form av . Snarare tycker vi att regeringen skulle koncentrera sig på att stödja den verksamheten på annat sätt. tog upp integrationssituationen och efterdyningarna av migrationskrisen. Det stämmer att vi träffade en uppgörelse, och den är vi stolta över. Men vi har också varit väldigt kritiska till regeringens övriga arbete för att få fart på integrationen, för att klara av att bygga broar in på arbetsmarknaden samt för att tidigt få människor i arbete och utbildning. Folkbildningens verksamhet gör en fantastisk insats; det ska man ha all kredd för och det står vi bakom. Men vi tycker inte att den extrasatsning som regeringen gör slår så väl ut. Vi använder hellre de pengarna till att satsa på riktiga jobb och broar in på arbetsmarknaden. Vi har också lagt fram förslag om det i vår stora budget. Det är den politik som vi står fast vid. När man ser på det totala anslaget till folkbildningen tror vi inte att de är det som är avgörande för det stora viktiga arbete som organisationerna utför. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag tycker att det är sorgligt att inte ser allt det fantastiska arbete som inte minst studieförbunden gör ute på de anläggningsboenden som finns för asylsökande. Man visar också att när det finns möjlighet att gå en förberedande utbildning i svenska och få kunskaper om hur samhället fungerar, då kommer man snabbare till nästa steg i samhället och får möjlighet att läsa sfi och annat. Det är bara att beklaga att nu tar bort de 175 miljoner som ska gå till denna verksamhet, för man har gjort otroligt mycket bra för den här gruppen för att den ska komma vidare snabbare in i samhället. Det trodde jag också att tyckte var viktigt. Jag vill lyfta upp en annan fråga som du avslutade ditt anförande med. Ni satsar 25 miljoner på Kulturbryggan. Men det som du inte talar om är att ni också tar bort 11 miljoner på det anslaget. Anslaget innehåller ersättningar till konstnärer. Jag har en fråga om det, för det kan man inte riktigt avläsa i ert budgetalternativ: Vad ska de 11 miljonerna tas bort ifrån? Är det de ökade 8 miljonerna som ska gå till biblioteksersättning för att författare ska få en bättre och drägligare situation? Eller var ska de 11 miljonerna plockas bort ifrån? Det skulle jag vilja höra, och det tror jag också att väldigt många konstnärer skulle vilja veta. Det är mycket som tycker är sorgligt. Jag tycker att det är ganska sorgligt att regeringen inte lyssnar mer när det handlar om att lägga fram skarpa förslag för att öka integrationen i . Snarare handlar det om olika former av projekt som man lägger fram förslag om, men när harmoniseringen verkligen betyder någonting händer det inte särskilt mycket. Vi har lagt fram tydliga förslag om att reformera sfi. Varför går inte och med på de förslagen så att det blir en verksam utbildning så att man snabbt kommer in i det svenska samhället och in på arbetsmarknaden? Beträffande Kulturbryggan kan jag konstatera att det inte nämns mycket om den nyskapande kulturen i regeringens budgetalternativ. Jag ser fram emot att höra politik för den nyskapande kulturen när hon intar talarstolen. Det är den nyskapande kulturen som någonstans för allt det som vi kallar våra grundlagsfästa friheter. Det är den som testar gränser, som spräcker tabun och som levandegör våra friheter. Ändå nämns inte denna viktiga funktion alls i regeringens budget. Jag hoppas att den kommer att nämnas av Socialdemokraterna. Det står mycket tydligt i vårt särskilda yttrande och även i vår motion att vi har en annan generell bedömning när det gäller pris- och löneomräkningen. Det kommer att synas i alla anslag - det är jag helt övertygad om. Jag trodde att skulle räkna upp alla anslag, men det kanske rymdes inom de något generösa 500 miljonerna. Vi är stolta över Kulturbryggan. Det går ut till hela landet, och det är något som vi har sett kan bidra med ännu mer pengar. Varje krona ger ytterligare en och en halv krona till kulturlivet. Det är en satsning som jag är stolt över och som jag hoppas att vi kan genomföra framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Inledningsvis kan jag instämma i ganska mycket av det som sa i sitt inledningsanförande. Men presenterade en väldigt tunn och ofullständig utgiftsområdesmotion där man inte svarar på alla frågor och fördelningar. Man vill sänka den totala ramen med närmare en halv miljard, vilket ger stora konsekvenser även om man vill återgå till en lägre ambitionsnivå. Men de få satsningar som man gör satsar man på områden där utväxlingen ändå är relativt låg. Den smala och i mångt och mycket exkluderande konsten premieras genom förstärkningar av Kulturbryggan. finns det skriande och kraftiga behov runt om i landet när det gäller satsningar på kulturarvsvård, kulturmiljöfrågor och liknande. Där vill man inte satsa någonting alls. En av de få satsningar som gör är att de förespråkar en utbyggnad av Skapande skola till gymnasiet. Vi är överens om en utbyggnad av Skapande skola, men vill satsa åt andra hållet, på de lägre åldrarna där mötet med kultur från barnsben är än viktigare. Vi vill skapa ett intresse och stärka inlärningsmöjligheterna genom den stimulans som kultur och musik ger. Är beredda att i större utsträckning rikta Skapande skola till förskolan framöver? Vi vet att det i gymnasieåldern finns en annan tillgång till kultur, men de pedagoger och lärare som undervisar i förskolan har inte någon kulturell eller musikalisk utbildning i sin pedagogiska utbildning. Jag är glad över att lyfter Skapande skola. Det är en reform som vi är väldigt stolta och glada över. Vi genomförde den i ganska stark politisk motvind, men sedan har regeringspartierna tack och lov svängt. Vi är också glada över att vi gemensamt kunde fatta beslut om att utvidga Skapande skola till förskoleklass. Vi har gjort en avvägning och frågat oss vad nästa steg är. I förskolan ägnar man väldigt mycket kraft och tid åt just kulturella inslag i verksamheten medan man på gymnasiet ser allt större svårigheter. Därför har vi valt att prioritera gymnasieskolan, och det tycker vi är en god prioritering. Sedan är det roligt, herr talman, att bli uppläxad av för att vi har en exkluderande politik. Det är något att fundera över. Om någon i denna sal har en exkluderande politik är det väl ändå . är föredömligt tydliga i sin budgetmotion. Där handlar det om att smala in, stänga in och avgränsa kulturen i små bitar, och det gäller framför allt det kulturarv som ni talar så varmt om. Ni ska enligt ert förslag inrätta något som ni kallar Sverigelotsar och Sverigecenter i förorten. talar ni om den viktiga gemensamma kulturen. Jag vill därför fråga : Blir det Sverigelotsarnas och Sverigecentrens uppgift att guida alla nyanlända i och visa vilken fantastiskt mångfasetterad kultur vi har och hur de kan känna igen sin egen kultur i vår gemensamma svenska kultur? I den finns det faktiskt spår från hela världen av alla dem som har kommit till under generationer och som bidrar till vårt fina svenska kulturarv. Är det detta som ska visas upp av Sverigelotsarna och på Sverigecentren? Det är inte riktigt detta jag läser mellan raderna i förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Det är lite underhållande att höra kritisera våra omfattande förslag till reformer vad gäller kulturlotsar, som de kallas, och Sverigecenter med tanke på att inte minst förslaget om Sverigecenter har stora likheter med sådant som moderater på lokal nivå har föreslagit. De har diskuterat svenska kulturcenter och liknande i syfte att stärka integrationen bland nyanlända och invandrare i det svenska majoritetssamhället. Intressant att notera är också att när gång efter annan landar mer och mer rätt i den politiska debatten och diskursen avstyrker de ändå omfattande insatser och reformer som har som syfte att stärka integrationen av nyanlända och invandrare i det svenska samhället. Många av våra omfattande reformer är riktade mot detta. Det är lite märkligt om anser att vi snävar in kulturpolitiken och det kulturpolitiska arbetet med tanke på våra förslag till kulturpolitiska mål som vi har motioner om både och tidigare. Med anknytning till det själv nämnde från talarstolen tidigare vill jag hävda att vi i dessa mål stärker kulturens roll på samhällsområden där det inte finns någon naturlig koppling eller där närvaron är svag. Vi vill bredda kulturbegreppet och knyta ihop kultur med hälsa, naturvård och samhällsbyggnad. Vi vill väva in kulturperspektivet och kulturbegreppet i sammanhang där det saknas. I detta avseende breddar vi kulturperspektivet. Vad vill med kulturpolitiken? Vilken vision har ni, och vari består er opposition? Detta lyser med sin frånvaro i motion för utgiftsområdet. Jag tycker att jag var oerhört tydlig med de konfliktytor som vi ser. Det gällde både mot regeringspartierna och kanske i ännu större utsträckning mot . Det handlar om att inte se konsten och kulturen som politiska styrmedel. Det finns länder som tittar uppskattande på, till exempel , där man använder kulturen som styrmedel. Man stoppar in den i små rum och säger vilka funktioner den ska ha enligt de politiska diktat som gäller för dagen. Det är intressant att höra ta ordet "integration" i sin mun. Fram till hette det assimilering. De talar om integration men tar sedan ifrån människor vartenda verktyg som finns för att uppnå verklig integration. De talar om ett kulturarv som är så smalt och begränsat att det ryms i en liten ask. Därtill kan vi läsa förslag om att man tydligen ska ha ett medborgarskapskrav kopplat till biblioteken. En av de viktigaste bildningsinstitutioner som vi har ska man visst inte ha tillgång till om man kommer från ett annat land och är nyanländ i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag vill trots allt tillönska en god och skön julhelg. Vi har en fin tradition framför oss, nämligen lucia. är ett italienskt som dog för sin tro på att en hebreisk-judisk drygt 30-årig man i var . Vår franskättade kung firar detta tillsammans med vår tyskfödda och brasilianskättade drottning och kanske tillsammans med sina barn och sin brittiske svärson. De gör förmodligen detta genom att äta bullar med härlig från . Jag tillönskar som sagt en glad luciahelg, och låt oss alla njuta av detta mångfasetterade kulturarv som vi kallar svenskt. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservationer 1 och 2 i betänkandet och avslag på övriga reservationer. Jag vill också meddela att vi står bakom vårt särskilda yttrande till förmån för våra förslag till anslagsramar under utgiftsområdet. Med detta sagt tänkte jag kort lägga formalia åt sidan, lyfta blicken och göra en kulturpolitisk utblick över trender och tendenser. Jag vill fästa kammarens och medborgares öra vid några kulturpolitiska frågor som i flera avseenden strävar mot att i grunden omstöpa våra kulturella institutioner framöver. Vi kan där notera diametralt olika mål och medel i respektive partiers motioner för det utgiftsområde som just nu behandlas. Vi står i mångt och mycket i något som jag brukar kalla det kulturella glappet, i då motsättningar och polarisering måste ersättas av medborgaranda och sammansvetsning. Detta är i sanning en så kallad utmaning. Vi har sett hur en museiutredning, ett biblioteksdebacle och en kulturskoleutredning verkar långt ifrån det som har varit grundläggande för kultur, bildnings- och utbildningspolitikens syfte : en strävan att förmedla kunskap och bildning. Vi ser det som alldeles berördes i replikskiftet. Det handlar om en vilja att politisera kulturella institutioner och verksamheter, inte från ett sverigedemokratiskt håll utan snarare ur ett regeringsperspektiv. Detta är oroväckande. Vad är allt detta ett uttryck för? Kulturinstitutioner med en kärna att förmedla vetenskap och bildning om litteratur, samlingar och föremålsvård ska omvandlas för att snarare arbeta med samtalsdialog och politisk opinionsbildning om genusanalyser, normkritiska analyser och olika former av intellektuella trender som ska sätta agendan. Vem står i detta sammanhang för politisering och håller armlängds avstånd, och vem gör det inte? Detta kan man reflektera över. Filmpolitiken har berörts. baxar regeringen igenom en politik som går emot tillkännagivande. När ska regeringen lyssna och ta hänsyn till de tillkännagivanden som en riksdagsmajoritet har gjort och lägga om kursen? Frågan är fortfarande obesvarad. stora satsningar i årets kulturpolitiska budget rör kulturlotsar och Sverigecenter, vilket vi har berört. Detta är en historisk reform vad gäller både medel och omfattning. Vi menar att övriga partier totalt har misslyckats när de har analyserat vad integrationen ska grunda sig i, vad som stärker integration och vilka misslyckanden som har gjorts i integrationen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Detta är något som fler och fler förstår, vilket vi välkomnar. Integration handlar ju inte bara om sysselsättning eller enkla jobb. Det handlar inte bara om ett medborgarskapsdokument som i många avseenden är urvattnat. I stället handlar det om att kultur, kulturell sammanhållning och kulturell gemenskap räknas. Vi märker detta på vad som har fungerat tidigare och vad som inte fungerar liksom vad det beror på. Vi har ett kluvet land och segregation. I en rad kulturarvsvårdande reformer förklarar vi vad som behövs och ger verktyg och medel till de skriande behov som vi har lyssnat in utifrån landet att stärka kulturmiljövård och kulturarvets former och att vårda det arv som har lämnats till oss för kommande generationer. Det handlar om ett kulturarvs-ROT-avdrag, en kulturarvsfond med inspiration från och en kulturkanon. Det senare är en provkarta för skol- och utbildningsväsendet där elever får ta del av och får insikt om och insyn i ett antal omistliga kulturella pärlor som har format Sverigebilden utomlands men också vår egen bild av som nation och kulturhistoriska utveckling.