bet · H301UU18 · 2016-06-07 00:00:00 — Vi behöver hålla ihop som en kraft för demokrati och mänskliga rättigheter runt om i världen. Vi behöver hålla ihop eftersom det är själva sammanhållningen som är så viktig. Vi samarbetar i många frågor särskilt nära med . Det är viktigt att vi också får tid att analysera utfallet av folkomröstningen i det nordiska sammanhanget samt i bilaterala kontakter och sammanhang och i EU. Vi tittar på alla konsekvenser - ekonomiska och utrikespolitiska konsekvenser. Vi går igenom dem mycket noga. Det är viktigt att vi ställer oss på den sida som säger att det behövs ett samarbete av det slaget i . Det har garanterat fred och välstånd . Vi hoppas också att det ska göra så i fortsättningen. Så ser jag på det. Jag beskrev i mitt anförande att utrikesminister tyvärr tvingas samarbeta med flera rasistiska partier som sitter med vid makten i de nordiska länderna. finns en fråga som borde stå högst upp på regeringens dagordning för samarbetet i sett utifrån vad som hände i , nämligen frågan hur det ska skapas lagliga vägar till för att människor ska kunna utöva sin mänskliga rättighet att söka asyl. Det är inte bara människor på flykt som passerar en gräns. passerar människor över gränser, och de har gjort så ända sedan passfriheten infördes. när har rest murar mot andra länder är det betydligt svårare för alla som pendlar över en gräns. Det är framför allt tågpendlarnas vardag som har försämrats kraftigt genom förseningar och osäkerheter i restider. På grund av de dubbla kontrollerna både på i och i Hyllie i har många tågpendlare fått restider som i genomsnitt är . Tågresandet över har minskat sedan kontrollerna infördes och biltrafiken har ökat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hur ska vi få människor att pendla över gränser? Jag kan förstå synpunkten. Om vi ska ha ett nordiskt samarbete har vi att samarbeta med de regeringar som är folkligt valda i de länderna och utsedda på demokratisk grund. Vi kan inte säga att vi inte samarbetar med en regering därför att det och det partiet är med i regeringen. Vi har att samarbeta med samtliga regeringar, att försöka göra det bästa av situationen samt försöka få gehör för våra åsikter och vår position. Jag tror att det även i fortsättningen är vägen framåt att engagera oss och prata om gemensamma utmaningar. En av de gemensamma utmaningarna har att göra med hur vi hanterar flykting- och migrationsströmmarna. Det är med stor vånda regeringen har fattat beslut av det slaget. Det är ingenting en regering gör med lätt hand, när vi har kämpat så för att bevara och värna det faktum att vi ska kunna resa fritt över gränserna utan den typen av kontroller. Men detta var nödvändigt för att bevara säkerheten i vårt eget land och värna de system som finns för att ta hand om människor som kommer hit på ett värdigt sätt. Det är inte vårt fel utan det handlar faktiskt om hur det ser ut i andra länder. Vi levde i tron att det skulle bli ett solidariskt välkomnande av flyktingar - av dem som sökte skydd i - också i den mycket akuta situationen som EU befann sig. Så upptäckte vi att det var en lång väg framåt för att övertala andra länder att också vara med och dela på ansvaret. Jag tror inte att någon anklagar oss . har visat att var det land som historiskt sett har tagit emot flest flyktingar någonsin per capita. Det blev en stor påfrestning. Vi var tvungna att vidta åtgärder. Det var inte heller från början så att de andra nordiska länderna visade stor förståelse och samarbetsvilja. Men är vi på speaking terms med våra grannar. Tack, utrikesministern, för svaret! Jag tänkte byta ämne och inte gå in på ett specifikt gränshinder men väl på en specifik rekommendation som antog . antog , med stor majoritet, en rekommendation angående och . Rådet lyfte fram att det är viktigt med en fredsprocess i och och att man behöver få till en tvåstatslösning . Jag hade själv förmånen att få överräcka rekommendationen till president vid ett besök i . hade till och med låtit översätta den till arabiska, vilket jag tyckte var en fin gest. Jag undrar vad utrikesministern har gjort för att lyfta fram rekommendationen och frågan om och och på lång sikt få ett erkännande av i andra nordiska länder. har redan erkänt, precis som , men vad har utrikesministern gjort för att andra nordiska länder ska ansluta sig till och erkännande, lyfta fram rekommendationen och få till en mer positiv process i och ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Låt mig få avsluta den tidigare diskussionen vi hade. Vi önskar att de inskränkningar som finns i den fria rörligheten över gränserna ska bli så kortvariga som möjligt och att vi snart kan återgå till ett läge där man kan resa fritt utan kontroller. Det önskar självfallet regeringen också. är mycket aktivt i debatten om . Vårt erkännande har gjort att andra ställer frågor till oss om hur de kan bidra. bjöds in till konferensen som ägde rum i . Länder som önskar se en förflyttning i rätt riktning samlades där. Förhoppningen är att parterna ska sätta sig vid ett förhandlingsbord och diskutera vägen framåt. Vi använder också vårt inflytande till att påverka palestinierna att genomföra nödvändiga reformer så att de också kan bidra på ett konstruktivt sätt. Vi gör ständiga uttalanden och försöker vara aktiva med våra nordiska vänner. De här frågorna är mer på den utrikespolitiska dagordningen än på dagordningen för ministerrådssammanträdena. Jag tror inte att någon kan säga att vi har varit passiva. Tvärtom är vi mycket aktiva. Vi presenterar våra argument, varför regeringen tycker att detta är viktigt och varför det behöver skjutsas på. Annars kan det mycket snart vara . Då blir det dåligt för både och . Utrikesminister har tagit över ansvaret för Nordensamarbetet. Jag har med stort intresse lyssnat på hennes första inlägg som Nordenminister. Jag vill ändå veta lite mer hur utrikesministern ser på den viktiga Öresundsintegrationen. Det är största samarbetsregion. Det bor ungefär 3,8 miljoner i regionen och de producerar av och samlade bnp. Det finns tolv universitet, 155 000 studenter och 12 000 forskare. Vilka gränshinder står överst på önskelistan att lösa för att göra än mer framgångsrik? Eftersom utrikesministern är ansvarig minister kan hon inte bortse från att införandet av gränskontroller och id-kontroller, som vi har talat om , innebär stora utmaningar. På vilket sätt arbetar Nordenministern med andra ansvariga ministrar i regeringen för att fortsätta värna Öresundsintegrationen som ordning och säkerhet upprätthålls? Går detta att kombinera? Vi får verkligen hoppas att det går att kombinera. Som jag sa tidigare önskar vi alla att vi ska kunna återgå till ett läge där vi slipper id-kontroller och gränskontroller. Det är ju normalläget, och vi är väl medvetna om de bekymmer som har kommit med detta, som förseningar och annat. tror jag att det finns en ganska stor förståelse hos många. Man ser att situationen som den utvecklades blev ohållbar. Vi kommer att behålla detta så länge vi bedömer det nödvändigt för vi ska ha fullt grepp om utvecklingen och kunna hantera de utmaningar som kommer med så många flyktingar och asylsökande. Det är fortfarande ett ganska stort antal; det är inte så att vi har byggt någon mur eller helt sagt stopp. Det kommer fortfarande upp till 700 människor som söker asyl . Vi måste jobba med att få fler lagliga vägar, och vi måste jobba i EU-kretsen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT I övrigt har jag varit ordförande i styrelsen för . Jag vet hur viktig regionen är och hur viktigt det är att komma till rätta med gränshinder. Framför allt är det viktigt att gynna samarbetet och lösa gemensamma frågor och utmaningar. Det handlar väldigt mycket om näringslivets möjligheter att utvecklas och om att vi verkligen använder de gränshinderforum vi har skapat för att lösa allt det konkreta, som ju ofta är det som ställer de största hindren i vägen. Det är inte våra tjusiga målsättningar, även om de finns där, utan det är det där som hjälper till när det gäller att starta ett företag, få ett studentutbyte eller vad det nu kan vara. Det är även i fortsättningen vår prioritering. Jag tycker att statsministrarna har tagit sig an frågan väldigt väl, och det är bra att de fortsätter diskutera. Jag tackar Nordenministern för svaret. Jag ser gärna att Nordenministern konkretiserar tankarna om just samarbetet med . Om jag förstod det förra inlägget rätt talades det om att vi nu är på speaking terms men att det har varit frostiga relationer. Det är de facto så att pendlare mellan och har två gränskontroller på sin väg till och från arbetet. Detta borde gå att göra på ett mer effektivt sätt. Utrikesministern har också sagt att kriser behöver lösas gemensamt, men vilka initiativ finns för att vi ska kunna lösa detta gemensamt med våra danska vänner? Hur är relationen ? Det finns nu etablerade och bra kontakter också kring frågan om gränskontroller. Det är kanske inte framför allt på utrikesministernivån, utan det är migrationsministern och i vissa fall inrikesministern eller justitieministern som pratar med sina kollegor. Man är bestämd i att man vill försöka hantera detta på bästa sätt och minska påfrestningarna på alla dem som reser , företag och andra. Vi måste diskutera detta i de olika forum vi har. Om det så handlar om utbildningsfrågor, entreprenörer eller andra hinder är det ju i de forum vi har upprättat som vi måste lösa problemen. Det beror alltså på vad det handlar om, men jag tycker att detta har hamnat högre upp på dagordningen för de nordiska ministrarna. Det är någonting vi alla fortfarande hoppas ska kunna vara en tillfällig lösning, även om vi nu ser att vi behöver samarbeta också kring hur vi sköter integration och hanterar hela frågan. Jag tycker alltså inte att vi behöver nya sammansättningar eller nya forum för de här frågorna, utan vi bör hantera frågorna där vi redan finns - från ministerrådssammansättningar till gränshinderråd. Jag delar bilden att arbetet har gått ut på att förebygga gränshinder och att det är en av de viktigaste uppgifterna. Det handlar om att riva hindren och nationsgränserna för att kunna samarbeta och utveckla vårt så långt vi bara kan, för välfärd, för jobb och för människors möjligheter att inte bara drömma utan även förverkliga drömmar utifrån sina egna val. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det går dock inte att komma ifrån att det ställningstagande som gjordes innebar att tog ledningen i att införa gränshinder. Jag uppfattade också tydligt att statsministern konstaterade att id-kontrollerna hade beretts länge - eller i alla fall beretts, vilket ju tar . Ansvarig minister säger också att han underrättat den danska kollegan. Men var fanns det nordiska perspektivet på id-kontrollerna? Jag noterar ingenting av detta från regeringen, och jag ställer mig naturligtvis frågande till den hållningen. Om man verkligen vill vara ledare i arbetet för att ta bort gränshinder och jobba för att människor ska kunna resa fritt är det oerhört viktigt att man också säkerställer att har en gemensam syn i dessa frågor. Jag är därför lite förvånad att regeringen inte valde att samråda med sina nordiska kollegor i för att hantera frågan. Jag frågar mig hur vi säkerställer att det inte händer igen. Jag tackar för frågorna. Det fanns ingen samsyn i den här frågan i . Det var ju alldeles tvärtom: Vi upplevde att det på ena kanten inte fanns någon kontroll, utan man skickade vidare människor till . Vi har ansvar för att se till att och våra svenska system fungerar och att vi kan ta emot människor på ett värdigt sätt. Vi ville inte ha en situation där de skulle sova utomhus och där vi inte längre kunde ta hand om ensamkommande barn. Vi var tvungna att agera, och vi gjorde det. Det fanns dock ingen nordisk samsyn i frågan, och tyvärr är det fortfarande så att detta är svårt. Vi har olika utgångspunkter. Jag vet inte vad alternativet hade varit. Har något alternativ? Vad skulle regeringen ha gjort? Vi hade en skyldighet att agera. Vi tog inte ledningen; det är långt ifrån sant. Jag satt själv i utrikesministerrådet och lyssnade på kollegor, och som jag har sagt förut var det i ett läge verkligen så att några länder köpte all taggtråd medan andra länder köpte alla filtar. Vi hörde till de länder som köpte filtar och faktiskt försökte hjälpa människor på bästa sätt. Vi har dock även en skyldighet gentemot ordningen och säkerheten i landet att se till att vi kan ta emot folk på ett värdigt sätt, och det var det vi gjorde. Vi gjorde det inte med glatt hjärta, men vi hade definitivt även det nordiska samarbetet i bakhuvudet när vi var tvungna att vidta dessa åtgärder. Så vad skulle vi ha gjort? Vi kunde inte vänta utan var tvungna att agera. Självklart har regeringen ett ansvar att agera, och vi var överens om en migrationsuppgörelse. Vi var med i den delen, men id-kontroller är inte den enda lösningen och det enda som hade kunnat hända. Jag frågade vad man gjorde, och uppenbarligen hade man samtal med . Men fördes det samtal med och ? Fanns så att säga det nordiska samrådet, som ju är viktigt? Om man går så långt att man bestämmer sig för att införa en ny gräns där vi i har haft ett arbete för gränslöshet är det naturligtvis en viktig signal till övriga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Om man nu inte gjorde detta vill jag fråga ministern om man har haft en ny diskussion i ministerrådet inför de förlängningsbeslut som tas. Alltid när vi träffas i den nordiska kretsen diskuteras den här frågan. Den är ständigt högst upp på vår dagordning. När de nordiska ministrarna träffas är det detta vi pratar om, och vi måste ibland konstatera att vi är överens om att vi inte är överens. Det gäller ett antal principfrågor och faktiskt inställningen till hela frågan. Så är det bara. Sedan får vi fortsätta hantera de praktiska frågorna, men det är definitivt en del av vår konversation ända sedan vi hamnade i ett sådant här desperat läge. Jag har inte sett att någon har kunnat säga hur vi annars skulle ha hanterat den här situationen. Det var dessutom så att vi såg väldigt lite av europeisk solidaritet i det läget. Även där jobbar vi ju för att se till att man vidtar åtgärder med respekt för mänskliga rättigheter. Vi övertalar andra länder och får dem att förstå vad detta innebär, inte minst när det gäller uppgiften att ta hand om rekordmånga ensamkommande barn. Det har gjort - vi tog som ensamt land emot av alla ensamkommande barn som kom till . Och det var ohållbart i längden, för till slut blir våra system så ansträngda att vi inte kan göra det på ett värdigt sätt. Se bara på debatten som pågår just nu! Då är det viktigt att agera och visa att vi är handlingskraftiga och kan vidta nödvändiga åtgärder. Det är inget vi har gjort med lätt hjärta, men vi fortsätter diskussionen och dialogen. Av alla sådana processer lär man sig hur viktigt det är att blicka framåt, och så även i och det nordiska samarbetet. Vi måste se till att tänka långsiktigt och framåtsyftande. Jag skulle vilja återgå till det jag inledde med. Det är helt uppenbart att det nordiska samarbetet har oerhört många dimensioner. Vi diskuterar säkerhetspolitik och Natomedlemskap - där är det kanske inte fruktbart att fortsätta någon diskussion eftersom vi ju vet att vi har olika ståndpunkter. Något som kanske vi alla är bekymrade över är utvecklingen i , inte minst det som tagits upp tidigare i debatten om att var tvunget att stänga sitt kontor i nordvästra och vilka följder det har fått. Ministern nämnde i sitt anförande att ministerrådet jobbar med andra kanaler och på annat sätt. Det skulle vara intressant att få höra lite grann om vilken typ av initiativ som tas av ministerrådet för att kunna upprätthålla den verksamhet som av allt att döma hade ett väldigt framgångsrikt demokratiarbete. Vi hade en kontakt och ett kontor i och i nordvästra . Hur fortsätter detta arbete i just nu? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Tack för frågan, ! Det är riktigt att alla dessa dimensioner finns. Jag vågar nog ändå drista mig till att säga att jag undrar om också de mest inbitna Natoanhängarna tycker att det är rätt tid nu när vi ser att kanske får en president som har väldigt starka uppfattningar om Natosamarbetet och vad man ska använda Nato och kärnvapen till. Ska vi verkligen i detta läge plötsligt ändra på en 200-årig syn på militär alliansfrihet? Skulle det göra säkrare? När det gäller frågan om kontoren i nordvästra och beslutet att avveckla verksamheten vid dem jobbar vi hårt med att ändra på beslutet, och vi försöker tala med om hur kontraproduktivt det är. med samarbetsministrarna har dessutom beslutat om ett nytt samarbetsprogram med en årlig budget på mellan 15 och 20 miljoner. Det fördelas som tillskott av medel till projekt som man får ansöka om och som handlar om studier, olika prioriterade projekt, projektförberedelser och annat. Det är ett sätt att helt enkelt kanalisera medel som kan fortsätta användas till det som vi hoppas ska gynna en demokratisk utveckling och folk-till-folk-kontakter. Det jobbar vi även politiskt med mellan utrikesministrarna och inte minst i EU-sammanhang men även i nordiskt sammanhang. Vi försöker behålla folk-till-folk-kontakter och utveckla dessa. Vad gäller kommentaren om nästa president tror jag att många av oss är oroade över hur det kan påverka oss även på andra sätt än just Natomedlemskapet. Jag skulle vilja gå över till en mer jordnära fråga. Utveckling och tillväxt i har en väldigt central roll i det nordiska samarbetet. Det handlar naturligtvis om arbetsmarknad men även mycket om infrastruktur som en del i detta. Vi ser nu vad som händer - vi behöver inte ta en ny diskussion om det - när man börjar med id-kontroller på en bro, en förbindelse som har blivit en naturlig pendlingsled för människor i vardagen. Det är en väldigt naturlig reaktion att det här är något som man innerst inne känner att man inte vill acceptera, även om det naturligtvis kan finnas skäl att göra det. Det var ett möte planerat mellan de nordiska transportministrarna som kändes som en start på något. Vi skulle börja diskutera järnvägsförbindelser över gränserna. Det går ju att åka tåg mellan och , men det tar lite tid. Naturligtvis är det en sådan sträcka som man bör kunna diskutera tillsammans. Tyvärr blev mötet inte av på grund av sjukdom. Jag vill bara skicka med Nordenministern att hon verkligen ska trycka på så att dessa möten blir av, för jag tror att det är oerhört viktigt att vi börjar diskutera den typen av frågor. Om detta är vi helt överens. Jag tror att det är viktigt att inleda sådana samtal, även om situationen kan vara väldigt olika när det gäller hur stor budget man har och hur planerna på att bygga järnvägar ser ut. Men vi borde orka tänka gränsöverskridande även där och investera i system som är kompatibla och förhoppningsvis kunna ha trafik mellan och . Jag som ibland åker mellan och har ju sett att det verkligen skulle behövas, så detta är något som jag tycker att man kan ha på sin önskelista. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det börjar alltid med en dialog om vad som är möjligt och hur långt tidsperspektiv man ska ha. Jag har försökt läsa in mig lite på de frågorna, även om jag inte behärskar dem i alla detaljer. Men det börjar med samtal, och jag är den första att understödja att de sker. Jag vill först yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. sak är vår. Så har det sett ut . De historiska banden mellan de nordiska länderna är starka och fortsätter att vara utvecklingsbara. Vi har många gemensamma nämnare. Vi har en gemensam strävan efter en generell och väl fungerande välfärd för alla boende i de nordiska länderna, en arbetsmarknad som öppnar för arbetskraftsmigration mellan länderna, en turismsektor som kompletterar varandras unika förutsättningar av upplevelser och en gemenskap med syftet att minska gränshindren mellan länderna. Möjligheterna till ett utökat energisamarbete är gott, inte minst i ljuset av den breda, historiskt viktiga, svenska energiöverenskommelsen. Vi samverkar i säkerhetspolitiska frågor och även i utbildningsfrågor. Vi försöker finna bra transport- och infrastrukturlösningar. Vi försöker hitta gemensamma lösningar på validering av yrkeskvalifikationer. Den nordiska passunionen är unik och ska bevaras och försvaras i alla lägen. gav uppdraget att göra en strategisk genomlysning av den nordiska arbetsmarknaden. Rapporten har presenterats och kommer efter sedvanlig remissomgång att godkännas . I rapporten framkommer ett antal viktiga förslag på åtgärder som kan göras i gemenskap mellan länderna utan att kringgå de nationella arbetsmarknadsreglerna. Några axplock: Satsa mer på en obligatorisk gemensam vuxenutbildning i samverkan mellan arbetsmarknadens parter. På en alltmer digitaliserad och teknologisk arbetsmarknad måste det livslånga lärandet utvecklas. Vi blir äldre, och allt fler jobbar längre. Det medför också att utbildningsmöjligheterna måste utvecklas längs hela arbetslivet, inte bara i början av den yrkesaktiva tiden. Det är ett viktigt förslag som säkert måste belysas ur flera aspekter men som också pekar på de utmaningar som finns på den framtida nordiska arbetsmarknaden. Den psykiska arbetsmiljön bör beforskas ytterligare i en nordisk kontext. Vi pratar i huvudsak om fysiska arbetsmiljöhinder och brister och glömmer ofta bort att bristerna i den psykiska arbetsmiljön är nog så kostsamma för samhället och belastande för de drabbade arbetstagarna. En snabbare introduktion till arbetslivet är också avgörande för de nordiska länderna. I ljuset av den ökade migrationen måste länder hitta lösningar som ligger i linje med den nordiska modellen för att bistå migranterna att snabbt komma in på arbetsmarknaden. I har vi bland annat infört Snabbspåret. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler sådana modeller som inte leder till en låglönesektor utan i stället tar till vara de arbetssökandes kompetenser och skapar arbetstillfällen med sjysta, kollektivavtalsmässiga villkor är därmed nödvändiga. har unika förutsättningar avseende turism. Varje land äger stora rikedomar i form av naturupplevelser, kulinariska matstunder och historiska nedslag. Turismen i är en av nyckelfrågorna i . Den går att utveckla på flera plan. Gemensamma nordiska insatser för att locka turister från övriga och resten av världen är något som diskuteras mycket och som kan skapa ännu fler arbetstillfällen till de nordiska länderna. Energisamarbetet kan förstärkas rejält. genomförde energigruppen i näringsutskottet, nuvarande utskottet för tillväxt och utveckling i , en genomlysning av ett antal områden som bör diskuteras ytterligare inom energisektorn. Flera frågor har belysts och berörts: gemensamma laddningsstationer, harmoniserat system för förnybar energi, energieffektivitet i energiintensiva industrier, gemensamma forskningssatsningar inom med mera. har utsett att genomlysa ett ytterligare antal andra områden inom energisektorn. Det kommer att presenteras en rapport . En fungerande samnordisk infrastruktur är nödvändig för att motverka gränshinder och utöka nordisk arbetsmigration och handel. Det pågår många diskussioner om förstärkt järnväg mellan och , om "åttamiljonersbyen" Oslo-Göteborg-Köpenhamn och om förbättrade transporter mellan de nordliga delarna av , och . Det är ytterst angeläget att infrastrukturen fungerar och att vi sammanlänkar på alla håll och kanter för att minska olika gränshinder. Avskaffandet av gränshinder är grundläggande för det nordiska samarbetet. Som representant i gränshinderrådet är jag väl medveten om möjligheterna att lösa gränshinder men också om utmaningarna i att komma överens mellan länderna. Här har parlamentariker och ministrar i de nordiska länderna ett stort och allomfattande ansvar för att öka tempot i att lösa fler gränshinder med det övergripande och tydliga syftet att öka mobiliteten för de boende i och samverkan i bland annat arbetsmarknads- och handelsfrågor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)