bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Utskottet tycker att det är glädjande att SLU rankas högt bland världens och att studenterna är eftertraktade på arbetsmarknaden. Det är positivt att SLU arbetar både internt och på nationell nivå med att stärka livsmedelsforskningen och öka intresset för livsmedelsutbildningarna. Utskottet föreslår att motion 2016/17:3173 (M) yrkandena 27 och 28 med det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet lämnas utan vidare åtgärd. Som framgår ovan planeras ingen översyn inom EU av reglerna för användning av GMO-teknik. Inte heller pågår någon översyn av det nationella regelverket. Utskottet avstyrker motion 2016/17:3173 (M) yrkande 30. Enligt utskottet bör inte något initiativ tas med anledning av motionerna 2016/17:3173 (M) yrkande 31 och 2016/17:1585 (M) yrkandena 2 och 3. När det gäller jordbruksstöden konstaterar utskottet att den största delen av stöden kommer att betalas ut . Utskottet anser att motionernas syfte att uppnå snabbare utbetalning av dessa stöd i allt väsentligt har tillgodosetts. Motionerna 2016/17:2446 (SD) yrkande 5 och 2016/17:2550 (KD) yrkande 5 bör därmed lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet delar den bedömning om stöd vid skördeskador som landsbygdsministern redovisar i frågesvaret ovan. Utskottet anser därmed att motion 2016/17:2550 (KD) yrkande 8 bör lämnas utan vidare åtgärd. SLU:s verksamhet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28 samt 2016/17:2140 av (M). föreslår att () i samarbete med näringslivet och svensk och internationell expertis inom universitet och högskola får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Vidare föreslår utredningen att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. anser att utredningens förslag är en viktig utgångspunkt och bör genomföras. Därutöver behövs det insatser för att göra universitetsutbildningar inom livsmedelssektorn mer attraktiva. föreslår därför att SLU får i uppdrag att i samarbete med relevanta intressenter se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. Forskning m.m., punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1585 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 31 samt 2016/17:1585 av (M) yrkande 3. För att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling – inklusive framtagandet av genetiskt modifierade organismer (GMO) – tas till vara anser vi att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i och i övriga EU ska bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Det är viktigt att forskningsfinansiärer inte avslår ansökningar där genmodifierade växter ingår. Teknikutvecklingen inom primär- och livsmedelsproduktionen går framåt med snabba steg. Ny växtförädlingsteknik ger möjlighet att minska användningen av exempelvis gödning och växtskyddsmedel. För att ska kunna stärkas i den internationella konkurrensen som miljön värnas behöver nya tekniker bejakas och prioriteras. Modern växtförädling är en viktig framtidsfråga, särskilt när det gäller den globala livsmedelsförsörjningen. Den potential som finns i att utveckla nya grödor genom GMO-teknik bör tas till vara. Vetenskaplig utvärdering av ny teknik tar ofta , och vid marknadsintroduktion är teknikerna ofta dyra. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att prövningen av tekniken förenklas. Vi anser att de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen bör ses över i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. Utbetalning av direktstöd m.m., punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 5. mjölkbönder har haft en pressad situation. Vi anser att bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar. Utbetalning från landsbygdsprogrammet, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 5. En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. Under rådande mjölkkris är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . Det är därför viktigt att EU-ersättningarna betalas ut till bönderna , oavsett orsaken till fördröjning. Skördeskador, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 8. finns det i inget offentligt finansierat stöd till lantbrukare som drabbas av skördeskador. Sedan det statliga skördeskadeskyddet avskaffades har man från Lantbrukarnas riksförbunds (LRF) sida undersökt möjligheterna till en försäkringslösning för skördeskador till följd av exempelvis omfattande regn eller torka. Det har visat sig att det inte finns någon möjlighet att erbjuda försäkringar mot skördeskador på rent kommersiell grund. Inte heller i andra länder erbjuds rent kommersiella försäkringar mot skördeskador. Dessa försäkringar har i stället någon form av offentlig medfinansiering. Avsaknaden av offentlig medfinansiering i fråga om skördeskador i innebär att bönderna har en konkurrensnackdel i förhållande till sina utländska kollegor. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering. Detta kräver dock att det finns kommersiella lösningar på marknaden. Ett återinförande av ett system liknande det gamla skördeskadeskyddet riskerar dock att bli ganska ineffektivt. Jag anser emellertid att det finns anledning att utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. I ett sådant system bör ersättning i princip endast betalas ut vid totalskada på . Systemet bör så långt möjligt bygga på existerade struktur med och länsstyrelserna som förvaltande, kontrollerande och utbetalande myndigheter. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3170 av m.fl. (M). I plan för tas hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter till vara. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Den svenska ekonomin är till stor del beroende av landsbygdens produktion – livsmedelsindustrin och skogsindustrin står för en ansenlig del av vår export. Jordbruket, livsmedels- och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Det är för oss självklart att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i hela landet. Vår politiska inriktning för att stärka landsbygden handlar främst om reformer och regelförenklingar. Avstånd är en stor nackdel för jordbrukets och skogsnäringens konkurrenskraft. anser att kostnaderna för jordbrukets och skogsnäringens transporter ska ligga på nivåer som inte hämmar konkurrenskraften. Dessvärre höjde regeringen skatten på drivmedel och har dessutom för avsikt att införa en avståndsbaserad lastbilsskatt. Det är skattekostnader som hotar landsbygdsföretagens konkurrenskraft. Vi avvisar skadliga skattehöjningar på transporter. I stället gör vi en tillfällig satsning på ett ökat avdrag för koldioxidskatt på diesel som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. Vi ökar nedsättningen med per liter diesel jämfört med regeringen. anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Vissa medel från anslaget bör användas bl.a. för att finansiera en satsning om hantering av viltkött under anslaget 1:8 . Vi anser även att anslaget 1:3 bör minskas med och att anslaget 1:4 bör minskas med i relation till regeringens förslag. Beträffande anslaget 1:8 är vår uppfattning att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Viltkött är klimatsmart och miljövänligt. vill förbättra möjligheterna till jakt och göra viltkött mer tillgängligt. För att öka efterfrågan på viltkött, främst i de offentliga köken, vill vi göra en tidsbegränsad satsning där får i uppdrag att inom ramen för ett pilotprojekt bygga upp stärkt infrastruktur för hantering av viltkött. Projektet ska utföras i samarbete med och . Vi satsar –2020 genom en omfördelning av medel inom anslaget 1:8 och med medel från anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Vad gäller anslaget 1:14 är av uppfattningen att det bör ökas med i relation till regeringens förslag. Livsmedelsexporten är en av våra mest framgångsrika exportgrenar. Ökad export är en grundbult för att öka svenskt livsmedelsföretagande och svensk livsmedelsproduktion. Svensk mat är i världsklass, och vi har all anledning att arbeta för en ökad livsmedelsexport. För att öka livsmedelsexporten får i uppdrag att ta fram ett paket för ökad livsmedelsexport i vilket livsmedelsattachéer på viktiga marknader och en exportportal ingår. Paketet uppgår till och finansieras genom en omfördelning av medel inom anslaget och medel från anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. är av uppfattningen att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Väl fungerande bredbandsuppkoppling och telefoni är en grundläggande förutsättning för att människor ska kunna bo och verka på landsbygden. Med snabbt bredband och god telefontäckning förenklas både människors och företags kontakter med myndigheter och företag. Inom ramarna för landsbygdsprogrammet 2014–2020 satsade Alliansen för att nå målet om att av alla hushåll och företag i landet ska ha tillgång till bredband om minst /s 2020. För att nå målet inrättades genom Alliansens förslag bredbandskoordinatorer med uppdrag att koordinera och effektivisera bredbandsutbyggnaden. Alliansens satsning för bredbandsutbyggnad har varit lyckad, och efterfrågan av stöd har varit stor. som det är glädjande att medlen kommer till användning ser vi att det finns ett behov av att skjuta till mer medel för att nå bredbandsmålet till 2020. I likhet med regeringen förstärker vi anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med 2017, 2018, 2019 och 2020, vilket totalt uppgår till . Vad gäller anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket anser att det bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:23 bör minskas med i relation till regeringens förslag. Vissa medel från anslaget bör användas för att finansiera en satsning på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet som görs inom anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Vad gäller anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning anser att det bör ökas med jämfört med regeringens förslag. Det finns ett stort behov av forskning som stärker konkurrenskraften inom livsmedelsproduktionen. Vi gör därför en satsning med på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet, inklusive strategisk samordning för de främsta statliga forskningsfinansiärerna (, , Forte). För att finansiera prioriterade satsningar görs en justering av de anslag som berörs av pris- och löneomräkningen. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre än regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Eftersom har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 23. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotion /17:2912 av m.fl. (SD). För handlar landsbygd om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där. Med detta sagt kan vi inte nog betona att utgör en helhet, och vi tror att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet. Det har blivit allt svårare att bo och tjäna sitt uppehälle på landsbygden. Många unga människor ser sig tvingade att söka sig till de större städerna, trots att man inget hellre vill än att stanna kvar i sin hembygd. Det är alldeles för svårt att driva och utveckla företag på landsbygden. En sverigedemokratisk landsbygdspolitik har sin utgångspunkt i lönsamt jordbruk och skogsbruk. Dessa näringar ger upphov till långa förädlingskedjor och stimulerar företagsamhet och sysselsättning och ger skatteintäkter både till staten och till kommunerna. anser att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör ökas med i förhållande till regeringens förslag för att ska kunna bistå med rådgivning om natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Dessutom vill vi stödja arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar och prioritera åtgärder för ökad röjning. Enligt forskare på finns en potential för ökat utnyttjande av skogens möjligheter, vilket kan generera tiotusentals nya jobb, exportintäkter och dessutom energi. Vidare anser vi att anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder bör ökas med i relation till regeringens förslag. Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats , och för att säkerställa att man lever upp till fastställda regelverk vill ge i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. anser vi bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skador av vilt och ersättning för sådan skada. Flera av viltstammarna, t.ex. varg och vildsvin, är onormalt stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. Vidare kan ökade utbetalningar till följd av viltskador också förutses. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag, men relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når de svenska konsumenterna. är importen av fiskprodukter för konsumtion till omfattande. Det finns utan tvivel utrymme för en ökad andel svenska fiskeprodukter på den svenska marknaden, vilket dessutom skulle bidra till att stärka självförsörjningsgrad gällande livsmedel. vill bl.a. förstärka anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk med jämfört med regeringens förslag i syfte att stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och i ett ekonomiskt perspektiv stöd till t.ex. forsknings- och avelsprogram. Synen på livsmedelssäkerhet, antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter, brutala djurhållningsformer och slaktmetoder skiljer sig ofta åt mellan och många andra EU-länder. vill stärka svensk livsmedelsproduktion eftersom vi anser att det förutom att det gynnar oss ekonomiskt bidrar till kvalitet och insyn i produktionsförhållanden. I den mån vi importerar livsmedel måste konsumenten tillförsäkras trovärdiga kontroller. Det kommer ständigt nya rapporter om livsmedelsbedrägerier, avseende både innehåll, djurslag eller direkt olämpliga tillsatser. Ett lika vanligt som oacceptabelt exempel på fusk är att märka om utländskt kött till svenskt. vill höja anslaget 1:14 med i förhållande till regeringens förslag för att förstärka och intensifiera arbetet med livsmedelskontroller. föreslår att avsätts till ett nytt anslag, Djurvälfärdsersättning. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Vi anser att det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men det kan också innebära en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Vi i vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilda näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. höjs dieselskatten med per liter. Det finns ingen kompensation för jord- och skogsbruket i budgeten . Regeringens föreslagna höjning av dieselskatten innebär en ökad kostnad för jordbruket på ca . Vi i vill i stället sänka skatten på drivmedel till den nivå som råder i , alltså ca per liter. Svenska bönder konkurrerar på samma marknad som danska bönder, och vi anser därför att det är rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt stor reform men som definitivt innebär en ekonomisk lättnad för de enskilda lantbrukarna. I slutändan kommer vi också att tjäna på att fler lantbruk kommer att vara verksamma i . Inom ett nytt anslag, Höjd återbetalning av skatt på diesel för jord- och skogsbruk, bör 1 avsättas för detta ändamål. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott.