bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 23, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och ett förslag om ändrade principer för upplåtelse och friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Samtliga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till pågående utredningsarbete. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför i det avsnittet och tillkännager detta för regeringen. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD och KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Anslag inom utgiftsområde 23 1:2 Insatser för skogsbruket 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1:21 Åtgärder på fjällägenheter m.m. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Principer för friköp av mark ovan odlingsgränsen m.m. 1.SLU:s verksamhet, punkt 4 (M) 2.Forskning m.m., punkt 5 (M) 3.Utbetalning av direktstöd m.m., punkt 6 (SD) 4.Utbetalning från landsbygdsprogrammet, punkt 7 (KD) 5.Skördeskador, punkt 8 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) Tabell 2 Resultatindikatorer som redovisas för området konkurrenskraftig livsmedelssektor Tabell 3 Resultatindikatorer som redovisas för området småskalig livsmedelsproduktion Tabell 4 Resultatindikatorer för jordbruks- och livsmedelsproduktion Tabell 5 Resultatindikatorer för ett hållbart fiske Tabell 6 Resultatindikatorer som redovisas för området vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism Tabell 7 Resultatindikatorer för offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 och tillkännager detta för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 23 anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 23 punkt 4 och avslår motionerna 2016/17:102 av (MP), 2016/17:517 av och (båda M) yrkande 3, 2016/17:1584 av (M), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 12 och 15, 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2912 av m.fl. (SD), 2016/17:3009 av Per Åsling (C), 2016/17:3051 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26, 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5, 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:3436 av m.fl. (C) och 2016/17:3457 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden, 2. besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och –2024 för anslaget 1:23 besluta om en årlig medlemsavgift på högst , 3. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 23 punkterna 1, 3 och 5. Principer för friköp av mark ovan odlingsgränsen m.m. godkänner förslaget om ändrade principer för upplåtelse och friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 23 punkt 2. 2016/17:2140 av (M) och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28. Reservation 1 (M) 2016/17:1585 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 31. Reservation 2 (M) Utbetalning av direktstöd m.m. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 3 (SD) 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 4 (KD) 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 5 (KD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C)*, (S), (S), (SD)*, (M)*, (S), (SD)*, (V), (S), (S), (M)*, (MP), (M)*, (L)*, (KD)* och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning, och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. I betänkandet behandlas vidare utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområdet finns i bilaga 6. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdags-ordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel till 17 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende ska miljö- och jordbruksutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 23 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 23. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden /17. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor med en mer allmän landsbygdspolitisk inriktning. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Uppföljningarna har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utgångspunkten för årets uppföljning av regeringens resultatredovisning har bl.a. varit tillkännagivande om regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen (bet. 2015/16:1, rskr 2015/16:103). Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområde 23 redovisas i bilaga 6 till detta betänkande. har beslutat om målet för utgiftsområde 23. Målet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. För skogspolitiken finns vidare två jämställda mål beslutade av : ett produktionsmål och ett miljömål. Det finns även ett övergripande mål för samepolitiken: att verka för en levande samisk kultur byggd på ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar. Regeringens resultatredovisning är indelad i olika resultatområden. Enligt regeringen framgår de olika resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet. Därutöver redovisas resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att antalet livsmedelsföretag i har ökat stadigt och att exporten av livsmedel och jordbruksvaror har haft en positiv utveckling sedan EU-inträdet. I redovisningen betonar regeringen att livsmedelsföretagen verkar i hård internationell konkurrens. Kombinationen av en liten hemmamarknad och jämförelsevis höga arbetskraftskostnader medför att investeringar i effektivitet och innovationer blir nödvändiga för att kunna trygga och öka tillväxten i svensk livsmedelsproduktion. De genomförda satsningarna för ekologisk produktion har enligt regeringen bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Regeringen betonar att den växande marknaden för ekologiska produkter skapar möjligheter för små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag. Regeringen anför vidare att arbetet med att minska utsläppen av näringsämnen från jordbruket fortsätter. När det gäller utsläppen av ammoniak betonar regeringen att dessa påverkas av ett antal faktorer, bl.a. antalet djur i jordbruket och vilka grödor som odlas, vilket i sin tur påverkar hur mycket gödsel som behövs och när denna sprids. Regeringen konstaterar att hälso- och miljöriskerna har ökat , även om riskerna har minskat väsentligt jämfört med . Regeringen konstaterar att jordbrukets utsläpp av växthusgaser har minskat till följd av en minskad produktion och en förbättrad resurseffektivitet. Antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser är stabilt. Regeringen anför emellertid att torskens utveckling i är oroande. Det svenska vattenbruket uppvisar en fortsatt positiv utveckling i form av såväl en ökad omsättning som en relativt stabil sysselsättningsökning. Regeringen anför vidare att den offentliga livsmedelskontrollen i utvecklas i en positiv riktning och att insatser för en ökad effektivisering och tydligare styrning pågår. Effekter av detta arbete kan förväntas . Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Uppföljningen har avsett jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Detta innebär att det inte har ingått att närmare studera resultaten av de insatser som görs för skogen, djurhälsan, landsbygdsprogrammet eller inom samepolitik eller utbildning och forskning. Uppföljningen har inriktats på att följa upp de synpunkter som utskottet har haft på dels redovisade resultat, dels resultatredovisningens struktur. I detta har även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som utskottet har följt upp , bl.a. småskalig livsmedelsproduktion, fiske, ekologiskt jordbruk och vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Till skillnad från lyfter regeringen i propositionen fram att det under har förts en årligt återkommande dialog mellan regeringen och miljö- och jordbruksutskottet om resultatredovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Utskottet välkomnar förtydligandet om den återkommande dialogen och vill poängtera att den är värdefull och till gagn för båda parter. Regeringen ska enligt budgetlagen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som antagit. I årets budgetproposition anför regeringen att i enlighet med utskottets tillkännagivande framgår de olika resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet. I årets resultatredovisning förtydligas på vilket sätt resultatområdena och de tillhörande resultatindikatorerna knyter an till målet för utgiftsområdet. Detta görs för alla resultatområden förutom området vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism samt alla resultatområden som rör internationellt arbete. Regeringen förtydligar t.ex. att resultatindikatorerna för området konkurrenskraftig livsmedelssektor ska bidra till att skapa goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet och att resultatindikatorerna för området konkurrenskraft i jordbruksföretagen ska bidra till att de gröna näringarna ska vara livskraftiga. Problemet att det är en svag koppling mellan regeringens resultatredovisning och målet för utgiftsområdet kvarstår emellertid. Detta gör det svårt att utläsa i vilken grad insatserna har bidragit till att nå det fastställda målet. Enligt utskottets mening skulle det skapas bättre förutsättningar för att följa kopplingen mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag om det också fanns konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena. Utskottet anser att detta bör vara en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet med mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet. I resultatredovisningens analys och slutsatser kommenterar regeringen inte på ett tydligt sätt i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Det går alltså inte att utläsa om regeringen anser att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. Vissa förändringar har gjorts när det gäller strukturen och under vilket resultatområde indikatorer redovisas. Indikatorer som gäller konkurrenskraftig livsmedelssektor redovisas i årets resultatredovisning i anslutning till jordbruks- och livsmedelsproduktion. redovisades dessa kommentarer under . Andra ändringar är att resultatindikatorn antal kommuner som har kostpolicy har flyttats från avsnittet Konkurrenskraftig livsmedelssektor till Säkra livsmedel och bra matvanor. Indikatorn för medievärde av internationell press som redovisades i samma avsnitt redovisas inte längre. saknades indikatorer för bra matvanor för de delar av resultatredovisningen som ingick i uppföljningen. Utskottet noterar att en indikator – försäljning av nyckelhålsmärkta produkter – redovisas i årets resultatredovisning. Vidare framgår det att sex indikatorer kommer att användas för att bedöma havs- och fiskeriprogrammet. Det är oklart vilket år de kommer att börja användas. Utskottet menar att ändringarna i stort sett är logiska och förtydligar strukturen. Några av de brister som påtalades av utskottet i förra årets betänkande har alltså åtgärdats. Att resultatindikatorerna, t.ex. indikatorer för prisutvecklingen och strukturutvecklingen inom jordbruksområdet, i några fall snarare beskriver ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat är ett problem som kvarstår. Detta gör det svårt att direkt påvisa vilka effekter olika insatser har. redovisas inga indikatorer för resultatområdet internationellt arbete. kommenterade regeringen att det är svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och svenska insatser när det gäller de globala målsättningarna med internationellt arbete. Av den anledningen redovisades inte några indikatorer för avsnittet. I årets resultatredovisning saknas emellertid denna förtydligande förklaring. Det vore enligt utskottet önskvärt om ett medvetet val att inte redovisa indikatorer för ett resultatområde redovisas, eftersom det ökar redovisningens läsbarhet. Utskottet vill understryka vikten av att det går att mäta resultaten av de mål som används. Nyttan av att redovisa resultatutvecklingen i avsaknad av ett uppföljningsbart delmål kan diskuteras. Vissa förbättringar kan observeras när det gäller den redovisade statistiken. För flera resultatområden redovisas statistiken för , vilket gör det enklare för att följa utvecklingen för specifika indikatorer. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning anförde utskottet att det var positivt att det redovisades statistik om småskalig livsmedelsproduktion. Denna statistik redovisas i årets redovisning i samband med resultatområdet jordbruks- och livsmedelsproduktion. I förra årets betänkande framfördes synpunkten att regeringen skulle kunna överväga att besluta om resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion. Detta skulle uppmärksamma de frågor som utskottet har lyft fram i tidigare uppföljningar för att förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Utskottet vidhåller den uppfattningen. Genomgående gäller att resultatredovisningen skulle tjäna på att renodlas, dvs. fokus ska ligga på indikatorer och inte på insatser och omvärldsförändringar. En alltför omfattande beskrivning av insatser, t.ex. myndigheters arbete och redovisning av uppdrag, gör att indikatorerna hamnar i skymundan och det blir svårare att utläsa och följa resultatutvecklingen. framfördes synpunkten att regeringen bör analysera hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Utskottet vill återigen betona att det ser fram emot att regeringen redovisar sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. och anslag har fördubblats för arbete med nya lands- och anläggningsgodkännanden i syfte att förbättra svenska företags förutsättningar att exportera livsmedel och jordbruksvaror till länder utanför EU. Satsningen förväntas stärka myndigheternas arbete med export- och marknadstillträdesfrågor . Utskottet ser fram emot en redovisning av utfallet av denna satsning i kommande års budgetpropositioner. Utskottet har lyft fram att det är positivt att regeringen i vissa fall kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. Regeringen kan därför överväga om särskilda resultatskrivelser vore lämpliga när det gäller att redovisa vilka effekter som anslagsförstärkningen till och för arbetet med nya lands- och anläggningsgodkännanden har haft. I förra årets budgetproposition såg utskottet fram emot en redovisning av vilka effekter som de olika åtgärderna inom ramen för Handlingsplan Gris och Handlingsplan Mjölk har haft när det gäller att vända den negativa utvecklingen för marknaden på svenskt griskött och svensk mjölkproduktion. Regeringen anför att ett ökat strategiskt arbete med stort engagemang från aktörerna troligen har bidragit till det goda marknadsläget för svenskt kött. Utskottet saknar en tydlig redovisning i årets budgetproposition av vidtagna åtgärder, med fokus på statliga insatser, som har bidragit till att vända den negativa utvecklingen. Regeringen anför att det har vidtagits en rad åtgärder för mjölkbönderna och att Handlingsplan Mjölk nu drivs vidare i branschens regi. Bland de åtgärder som har vidtagits ingår en maximal tillåten medfinansiering till det krispaket för jordbruket, främst mjölksektorn, som beslutade . Vidare beslutades om en höjd koldioxidskattenedsättning för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Andra åtgärder som regeringen har vidtagit för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft inkluderar ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda som föreslås träda i kraft , en ”nötpeng” inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor i landsbygdsprogrammet, införande av villkorad läkemedelsanvändning () samt exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn. Ett arbete med att ta fram ett garantiprogram, där staten skulle åta sig betalningsansvar för kreditgarantier, riktat till mjölkföretag avbröts dock i samförstånd mellan branschen, banker och myndigheter. Arbetet avbröts eftersom slutsatsen var att den statliga garantin skulle ha riskerat att försätta lantbrukaren i ett sämre läge om lantbrukaren hamnar på obestånd, bl.a. på grund av att bankernas flexibilitet i hanteringen av företagens skulder skulle ha minskat och att möjligheten att göra rekonstruktioner eller ordnad avveckling skulle ha försämrats. Utskottet välkomnar redovisningen av de åtgärder som har vidtagits för att förbättra situation för mjölksektorn. Situationen är dock fortfarande besvärlig för mjölkbönderna, och utskottet ser fram emot en fortsatt redovisning av hur situationen utvecklas för svensk mjölkproduktion. Regeringen avser att presentera en nationell livsmedelsstrategi. Livsmedelsstrategin kommer enligt regeringen att bidra till ökad produktion, sysselsättning och hållbar tillväxt i berörda näringar samt till ökad andel ekologisk produktion och konsumtion och bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val som relevanta nationella miljökvalitetsmål nås. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att beakta behovet av att kunna följa upp strategin i kommande års budgetpropositioner. Jordbrukets administrativa kostnader minskade –2012. Som framgår av resultatredovisningen anser regeringen att regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit mer komplicerat i många delar, som ett resultat av den senaste reformen som beslutades . Liksom anser utskottet att det vore värdefullt om regeringen kunde förtydliga i vilken utsträckning detta kommer att leda till en ökning av företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda. Det är enligt utskottet fortfarande viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda fortsätter. Statens insatser inom fiskeområdet är i hög grad inriktade på att tillämpa EU:s regleringar och stödsystem.