bet · H401SfU3 · 2016-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 12, som totalt uppgår till . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen och offentlighets- och sekretesslagen, liksom förslaget om att upphäva lagen om jämställdhetsbonus. Utskottet har även granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Samtliga motionsförslag, om bl.a. barnbidraget och föräldraförsäkringen, avstyrks. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 12 Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring 1.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (SD) 2.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (C) 3.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (V) 4.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (KD) 5.Barnbidrag, punkt 3 (SD) 6.Föräldraförsäkring, punkt 4 (M) 7.Föräldraförsäkring, punkt 4 (SD) 8.Föräldraförsäkring, punkt 4 (C) 9.Föräldraförsäkring, punkt 4 (KD) 10.Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (M) 11.Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (SD) 12.Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (C) 13.Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (KD) 14.Övriga förmåner, punkt 6 (SD) 15.Övriga förmåner, punkt 6 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 12 anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 12 punkt 5 och avslår motionerna 2016/17:2352 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 44, 2016/17:2896 av m.fl. (SD), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 14 i denna del, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 4, 15 och 16, 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 16, 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 13, 32, 37 och 49, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 82, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 19, 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 17, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28, 2016/17:3452 av m.fl. (C) och 2016/17:3487 av m.fl. (L) yrkande 1. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om upphävande av lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus, 3. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 4. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 12 punkterna 1–4 och avslår motion 2016/17:3487 av m.fl. (L) yrkandena 2–5. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring 2016/17:165 av och (båda M), 2016/17:283 av (M), 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2427 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:2865 av m.fl. (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:3210 av m.fl. (SD), 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2016/17:716 av (M), 2016/17:2400 av (SD), 2016/17:2491 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3410 av och (båda SD). Reservation 5 (SD) 2016/17:296 av (M), 2016/17:307 av och (båda M), 2016/17:364 av (C), 2016/17:365 av (C) yrkande 2, 2016/17:401 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:489 av (M) yrkande 1, 2016/17:494 av (M), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2487 av m.fl. (SD), 2016/17:2502 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 8 och 42, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 14 i denna del och 15, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 7, 9–11, 16 och 17, 2016/17:3341 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3360 av (KD). Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) 2016/17:1076 av (M), 2016/17:1646 av m.fl. (S), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2486 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 45, 2016/17:2929 av och (båda SD), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 30, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 48. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2016/17:245 av (M), 2016/17:990 av (S), 2016/17:2503 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (MP), (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (SD)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ett stort antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Lagförslagen finns i bilaga 4. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från förslaget som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn till 89 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. tar ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvär-dera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 i budgetpropositionen och kommer att använda denna i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motioner som gäller anslag och lagförslag inom utgiftsområde 12. Slutligen behandlas ett stort antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /17. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor som rör den ekonomiska familjepolitiken. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 har beslutat om målet för utgiftsområde 12 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88). Målet är: ”Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap.” För att redovisa resultaten inom utgiftsområdet används indikatorerna barnafödandet, barnfamiljernas inkomstutveckling, de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster, barnhushåll med låg ekonomisk standard, föräldrarnas arbetskraftsdeltagande och föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken redovisas utifrån dels indikatorerna kostnadseffektivitet, kundnöjdhet och kvalitet, dels de verksamhetsmål som regeringen har gett i regleringsbrevet. De aktuella verksamhetsmålen rörde bl.a. myndighetens uppdrag att verka för ett jämställt användande av föräldraförsäkringen samt att verka för att särlevande föräldrar har goda kunskaper om möjligheterna att reglera underhåll för barn på egen hand. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard. gick en fjärdedel av utbetalningarna av familjeekonomiska stöd till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare; mer än hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Det är således framför allt de behovsprövade stöden som bidrar till att höja inkomsterna för hushåll med låg ekonomisk standard, men även försäkringarna och de generella stöden bidrar till att jämna ut inkomstskillnaderna. Regeringen anger att många hushåll med låg ekonomisk standard tenderar att få en förbättrad ekonomisk situation . Hushåll med ensamstående kvinnor, särskilt om de är utrikes födda, har en mer utsatt situation. Barnafödandet och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande är fortfarande högt, vilket indikerar att det finns möjligheter att förena arbetsliv med föräldraskap. Enligt regeringens bedömning är måluppfyllelsen acceptabel för utgiftsområdet Ekonomisk trygghet för familjer och barn. För en bättre måluppfyllelse behöver dock familjepolitiken utvecklas i mer jämställd riktning. Att de familjeekonomiska stöden fortsätter att ge goda levnadsvillkor och att ge framför allt kvinnor förbättrade förutsättningar till arbete och egen försörjning på både kort och lång sikt anges vara av stor vikt. De hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver även i fortsättningen stöd från familjepolitiken för att förbättra hushållets ekonomi. De kan dock även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet, t.ex. inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. När det gäller administrationen av den ekonomiska familjepolitiken gör regeringen bedömningen att det skett en fortsatt förbättring, med ökad kostnadseffektivitet och ökad kundnöjdhet. Kvaliteten i handläggningen av förmåner till barnfamiljer bedöms sammantaget vara tillfredsställande. verksamhetsmål när det gäller information om föräldrapenningens regelverk bedöms vara uppfyllt. Målet att särlevande föräldrar ska reglera underhållet själva bedöms endast delvis vara uppfyllt. har fått ett utökat ansvar för information till särlevande föräldrar om underhållsreglering, och stödet förväntas därmed förbättras. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till ökad förståelse för hur de statliga anslagsmedlen används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar att resultaten inom utgiftsområdet, liksom , redovisas med en tydlig struktur och att de illustreras med ett antal tabeller och diagram. Ett flertal av dessa har en uppdelning på män och kvinnor som åskådliggör de könsskillnader som kan finnas. Utskottet uppskattar också att flera av diagrammen och tabellerna uppvisar tidsserier som möjliggör en analys . Det är också positivt att det i årets resultatredovisning finns tydliga källhänvisningar till de rapporter och andra publikationer från exempelvis Inspektionen för socialförsäkringen som det refereras till i texten. Utskottet noterar att ett nytt avsnitt har förts in i resultatredovisningen med anledning av att utgiftsområdesmålet har kompletterats med att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till ett jämställt föräldraskap. I detta avsnitt ges en genomgång av flera av de familjeekonomiska stöden utifrån detta mål. Regeringen anger i propositionen när det gäller administrationen av den ekonomiska familjepolitiken att både kostnadseffektiviteten och kundnöjdheten ökar. Kvaliteten beskrivs som tillfredsställande i handläggningen av förmåner till familjer. Målet att särlevande föräldrar ska reglera underhållet själva bedöms som delvis uppfyllt. Utskottet avser att följa utvecklingen när det gäller insatser för att öka kunskapen bland särlevande föräldrar om föräldrars försörjningsansvar och att sprida kunskap om samarbetssamtal på nivå. Anslag inom utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn i enlighet med regeringens förslag och antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen och offentlighets- och sekretesslagen samt förslag till upphävande av lagen om jämställdhetsbonus. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Barnbidrag bestäms till 27 . Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (nedan benämnd införandelagen). Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Utgiftsutvecklingen inom anslaget påverkas främst av barnbidragets nivå och antalet barn . Antalet barn i åldern 0–beräknas öka , vilket medför högre utgifter för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg. Utgifterna för förlängt barnbidrag, som beräknas utifrån utvecklingen av antalet 17–24-åringar i befolkningen, antas fortsätta att minska. Utgifterna för EU-förmåner har minskat kraftigt . Sammantaget kommer kostnaderna för anslaget att öka . I propositionen föreslår regeringen att flerbarnstillägget höjs till för det tredje barnet. Eftersom barnfamiljer med många barn utgör en förhållandevis stor andel av hushållen med låg ekonomisk standard är denna höjning ett träffsäkert sätt att förbättra dessa hushålls ekonomiska situation. Regeringen förslår därmed ändringar i socialförsäkringsbalken. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bestäms till 41 . Anslaget får användas för utgifter för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen, statlig ålderspensionsavgift för dessa förmåner enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift samt jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen påverkas framför allt av ersättningsnivån, antalet barn som föds, antalet barn i befolkningen i åldern 0–och fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Enligt befolkningsprognosen kommer antalet födda barn att öka –2020, och timlönen förväntas öka . Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas därmed öka . I propositionen föreslås att jämställdhetsbonusen ska avskaffas vid utgången av 2016. Detta innebär att jämställdhetsbonusen endast kommer att belasta anslaget under inledningen av 2017. Skälet till förslaget är att jämställdhetsbonusen har visat sig vara en ineffektiv metod för att förmå föräldrar till ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen och föräldraledighet. Regeringen föreslår dels att lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas, dels att följdändringar ska göras i vissa lagar. Vidare aviserar regeringen att en utredning kommer att föreslå hur föräldraledighet med föräldrapenning ska kunna begränsas så att den förälder som kommer till med barn endast kan använda med föräldrapenning efter barnets tvåårsdag. Ett sådant förslag bedöms komma att påverka utgifterna inom anslaget i mindre utsträckning. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Underhållsstöd bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Betalningar från bidragsskyldiga föräldrar ska återföras till anslaget. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer, t.ex. antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. stödets nivå, procentsatserna som bestämmer den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet och storleken på det grundavdrag för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Det totala antalet barn med underhållsstöd förväntas öka något för att sedan minska igen, som inbetalningar från bidragsskyldiga minskar. Underhållsstödet höjdes med , och i propositionen aviseras att regeringen har för avsikt att införa en differentiering av beloppet genom att höja det för barn som är . Sammantaget innebär förändringarna att kostnaden för anslaget beräknas öka . Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Adoptionsbidrag bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Anslagets utgiftsutveckling är främst beroende av bidragets nivå och det antal barn som adopteras till genom auktoriserade adoptionssammanslutningar. Antalet barn som adopteras till har minskat i . Bidragets nivå ligger på per adoption. Mot bakgrund av att adoptionsbidraget motsvarar en allt mindre andel av den genomsnittliga kostnaden för en adoption föreslår regeringen att bidragets nivå höjs till fr.o.m. . Regeringen föreslår därmed ändringar i socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Barnpensionen är grundad på den avlidna förälderns inkomst, medan efterlevandestödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension. Antalet förmånstagare med barnpension eller efterlevandestöd har minskat under , men har antalet barn med efterlevandestöd ökat. Barn som har invandrat till och vars ena eller båda föräldrar har avlidit kan få efterlevandestöd. Antalet ansökningar om efterlevandestöd har ökat till följd av att migrationen till har ökat . Vidare ökade andelen beviljade ansökningar betydligt på grund av en praxisändring. Kostnaden bedöms därmed öka . Myndigheterna har i uppdrag att se över bl.a. efterlevandestödet för barn som bor i familjehem, stödboenden eller s.k. HVB-hem. Regeringen anger att eventuella ändringar av efterlevandestödet kan få konsekvenser för anslaget. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn bestäms till 4 . Anslaget får användas för utgifter för vårdbidrag enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen samt för utgifter för ålderspensionsavgift för bidraget. Antalet barn som föräldrar får vårdbidrag för fortsatte öka . Utvecklingen förväntas fortsätta mot bakgrund av att vårdbidrag kan antas komma att bli vanligare bland barn i åldern 10–som antalet barn i den åldern ökar. Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår bestäms till 7 . Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår. Utgifterna för anslaget styrs av inkomstbasbeloppets utveckling, timlöneutvecklingen och ränteutvecklingen. antas antalet barnfamiljer med pensionsrätt för barnår ha ökat . Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Bostadsbidrag bestäms till 5 . Anslaget får användas för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer och till unga som fyllt men inte enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadsbidraget för barnfamiljer består av ett bidrag till bostadskostnader och ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av utvecklingen på arbetsmarknaden och sysselsättningen. Även demografiska förändringar påverkar kostnadsbilden. –2020 förväntas en ökning av antalet barnfamiljer, vilket bör påverka antalet hushåll som får rätt till bostadsbidrag. förväntas ökande timlöner och en ökad sysselsättning minska medelbeloppet. Regeringen föreslår en förstärkning av bostadsbidraget genom att inkomstgränserna höjs. Dessa har varit oförändrade , och de har därför släpat efter prisutvecklingen i samhället. Regeringen föreslår därmed ändringar i socialförsäkringsbalken. Ändringarna föreslås träda i kraft . m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2016/17:2352 yrkandena 1–5 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än i regeringens förslag bl.a. till följd av att motionärerna motsätter sig regeringens förslag om höjt flerbarnstillägg. Vidare föreslår de att unga personer som får aktivitetsersättning vid förlängd skolgång i stället ska få ersättning från studiestödssystemet. Förslaget om att reformera ersättningsmodellen vid förlängd skolgång påverkar även anslaget för bostadsbidrag genom att utöver regeringens förslag anslås. Till anslaget 1:2 anvisas mindre än regeringen anvisar. Motionärerna föreslår att föräldrapenning på grundnivå ska begränsas för att stärka arbetslinjen för de som aldrig fått sitt första jobb. Vidare bör grundnivån i föräldraförsäkringen återställas till den nivå som gällde före höjningen . Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om att avskaffa jämställdhetsbonusen. Till anslaget 1:5 anvisas mindre än i regeringens förslag, som en följd av förslaget att barn som bor i HVB-hem, familjehem eller stödboenden inte ska ha rätt till efterlevandestöd. Även i kommittémotionerna 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att jämställdhetsbonusen ska behållas. m.fl. (M) begär i partimotion 2016/17:3371 yrkande 17 att den som bor i en verksamhet som bekostas av offentliga medel inte ska ha rätt till efterlevandestöd. I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 28, i kommittémotionerna 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 16 begärs att föräldrapenning på grundnivå ska begränsas . I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 27 och i kommittémotion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs att full föräldrapenning enbart bör betalas ut vid jobb eller permanent uppehållstillstånd. Enligt motionärerna ska den som saknar sjukpenninggrundande inkomst beviljas föräldrapenning fram till barnets ettårsdag. För den som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd bör föräldrapenning beviljas fram till barnets ettårsdag, oavsett om den enskilde har en sjukpenninggrundande inkomst eller inte. Det är enligt motionärerna rimligt med krav på kvalificering till ersättningssystemen, och genom förslaget kan även kvinnors inträde på arbetsmarknaden påskyndas.