bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Anledningen är enligt motionären att barn och elever ska få del av samma resurser oberoende av vilken förskola eller skola de väljer. I motion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 27 anser motionärerna att man ska stärka transparensen i och förståelsen för skolpengens beräkning genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor. Enligt motionärerna bör det finnas tydliga föreskrifter om hur kommunernas redovisning av skolpengen till huvudmännen ska se ut. I motion 2015/16:442 av och (båda S) framhåller motionärerna att friskolereformens vällovliga avsikter har fört med sig ett antal allvarliga bekymmer i form av segregerande effekter, vinstuttag och skolkonkurser. Detta bör ses över för att minska skadeverkningarna för barn, elever, föräldrar, huvudmän och kommuner. Utgångspunkten i skollagen (2010:800) är att samma regelsystem i så stor utsträckning som möjligt ska gälla för alla skolor. För fristående skolor gäller således samma regelverk som för kommunala skolor, och utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. Det innebär bl.a. att fristående skolor med vissa begränsade undantag ska följa kurs- och läro-planer och sätta betyg. Grundläggande regler om godkännande av enskilda huvudmän finns i 2 kap. 5–7 §§ skollagen. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem (5 §). Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande av enskilda som huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. En kommun där utbildningen ska bedrivas ska ges tillfälle att yttra sig över en ansökan om att godkännas som huvudman för en utbildning (2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185]). Ärenden om godkännande av enskild som huvudman för förskola handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas (2 kap. 7 § skollagen). Ett godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser en gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt (5 §). Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet (5 §). ska en enskild huvudman innan den har startat utbildningen samråda med den kommun där utbildningen ska bedrivas (5 a §). Vidare gäller att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a §). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande om huvudmannen inte har följt ett föreläggande och ett missförhållande är allvarligt eller om huvudmannen vid etableringskontrollen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd (26 kap. 13 §). I 2 kap. 1 § skolförordningen framgår att den ordinarie ansökningstiden för att starta en fristående skola är kalenderåret innan utbildningen ska starta. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevers möjlighet att fullfölja sin utbildning kan dock Skolinspektionen med stöd av ett tillägg till bestämmelsen som började gälla pröva en ansökan om godkännande som huvudman för en fristående skola utanför ordinarie ansökningstid. Motsvarande reglering finns för gymnasieskolan i gymnasie-förordningen (2010:2039). Förutsättningar för fristående skolor Elevens hemkommun är alltid skyldig att betala skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där. Skolpengen ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Kommunen är även skyldig att lämna ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. (Se bl.a. 10 kap. 37–39 §§ och 16 kap. 52–54 §§ skollagen.) I skolförordningen och gymnasieförordningen finns bestämmelser om vad ersättningen ska avse. Enligt 14 kap. 10 § skolförordningen ska en kommun som lämnar bidrag för en elev i en fristående skola eller för ett barn i en fristående förskola eller i annan pedagogisk verksamhet med en enskild huvudman kunna redovisa för den enskilda huvudmannen hur bidraget har beräknats. Av redovisningen ska beloppen för lokalkostnader, administration och mervärdesskatt framgå. Om det inte finns särskilda skäl ska redovisningen även innehålla beloppen för övriga kostnadsslag var för sig. I 13 kap. 10 § gymnasieförordningen finns en motsvarande bestämmelse. En särskild utredare har fått i uppdrag att kartlägga hur budgetering och redovisning går till i kommuner och hos enskilda huvudmän för fristående skolor, den s.k. (dir. 2014:126). Syftet är att jämförbar ekonomisk information ska kunna presenteras på skolenhetsnivå. I direktiven anges att frågan måste utredas eftersom det krävs en ordentlig genomlysning av hur budgeteringen och redovisningen går till i kommuner och skolföretagen, för att man ska kunna bedöma hur jämförbar ekonomisk information ska kunna upprättas. Utredaren ska även se över bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor i syfte att säkerställa lika villkor mellan kommunala och fristående huvudmän. Uppdraget omfattar även fristående förskolor, vissa enskilt bedrivna fritidshem och pedagogisk omsorg med enskild huvudman (dir. 2015:117). Utredningen har också i uppdrag att utreda hur kommuner kan ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som är avsedda att drivas med vinstsyfte och lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2015:37). Den reglering som utredaren ska föreslå ska inte omfatta icke-kommersiella aktörer. Uppdraget ska redovisas . En särskild utredare har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22, 2015:100 och 2015:108). Syftet med utredningen är att säkerställa dels att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna till godo, dels att eventuella överskott som huvudregel ska återföras till den verksamhet där de uppstått. Utredningen ska föreslå hur offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster kan utformas så att den säkrar likvärdighet, kvalitet, samhällsekonomisk effektivitet, behovsstyrning och öppenhet. Den föreslagna regleringen ska omfatta verksamhet inom bl.a. skolväsendet. Uppdraget ska redovisas . Proposition om tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever I proposition 2015/16:134 Tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever föreslås ändringar i bestämmelserna i skollagen om bidrag till enskilda huvudmän för förskolor och skolor i form av tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever. Genom ändringarna förtydligas att tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Vidare gör regeringen bedömningen att det bör klargöras att ett tilläggsbelopp också kan lämnas för sådana extraordinära stödåtgärder som ett barn eller en elev har behov av i undervisningen. Syftet med åtgärderna är att säkerställa att enskilda huvudmän för förskolor och skolor får de resurser som behövs för att tillgodose varje barns och elevs behov av särskilt stöd. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . behandling av propositionen är planerad . genomfördes den s.k. friskolereformen i . I och med skollag gäller i huvudsak samma regelverk för kommunala skolor och fristående skolor. Det innebär att fristående skolor genom reformen i princip gavs samma ekonomiska förutsättningar att verka som skolor med offentliga huvudmän och krav på att utbildningen skulle vara likvärdig med utbildningen vid en skola. Utskottet kan konstatera att genom friskoleöverenskommelsen inom (SOU 2013:56) togs de inledande viktiga stegen för att säkerställa att verksamheten i skolan har en god kvalitet och att de offentliga medel som avsätts för skolverksamheten kommer eleverna till del. Utskottet vill när det gäller yrkanden om etableringen av fristående skolor framhålla att det krävs ett obligatoriskt samråd mellan en godkänd enskild huvudman för en fristående skola och den kommun där skolan är belägen och att Skolinspektionen genomför en etableringskontroll innan utbildningen startar. Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen vill ge kommunerna avgörandet över nyetableringen av skolor som drivs med vinstsyfte och att den har gett i uppdrag att särskilt se över denna fråga. När det gäller frågan om införande av ett snabbspår hos Skolinspektionen för friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola vill utskottet upplysa om att Skolinspektionen kan pröva en ansökan om godkännande som huvudman för en fristående skola utanför ordinarie ansökningstid om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevers möjlighet att fullfölja sin utbildning. Skolinspektionen har som särskilda skäl godtagit bl.a. att huvudmannen har gått i konkurs eller riskerar en konkurs eller att den nuvarande huvudmannen inte längre avser att bedriva en skola. När det gäller yrkanden som behandlar ekonomiska och andra förutsättningar för fristående skolor vill utskottet även i denna fråga hänvisa till . Utredningen kartlägger hur budgetering och redovisning går till i kommuner och hos enskilda huvudmän för fristående skolor, eftersom det krävs en ordentlig genomlysning av hur budgetering och redovisning går till hos dessa för att man ska kunna bedöma hur jämförbar ekonomisk information ska kunna upprättas. Utredningen ser också över bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor i syfte att säkerställa lika villkor mellan kommunala och fristående huvudmän. Vidare har till syfte att säkerställa att offentliga medel inom bl.a. skolväsendet används till just den verksamhet de är avsedda för och kommer brukarna till godo. Utskottet noterar även att propositionen om tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever förväntas behandlas av . Utskottet anser att det nu är viktigt att utredningarna får möjlighet att slutföra sitt arbete, så att regeringen därefter kan inleda beredningen av dessa viktiga frågor. Utskottet finner inga skäl för att föregripa detta arbete och avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:100 (V) yrkande 1, 2015/16:159 (SD), 2015/16:442 (S), 2015/16:1166 (M), 2015/16:1295 (SD), 2015/16:2156 (S), 2015/16:2399 (C) yrkandena 27 och 28, 2015/16:2787 (FP) yrkande 7 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsyn. Jämför reservationerna 14 (M), 15 (SD) och 16 (KD). I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 9 begär motionärerna att Skolinspektionen ska kunna ta över huvudmannaskapet för svagpresterande skolor. Om Skolinspektionen bedömer att bristerna är för stora ska det enligt motionärerna kunna bli aktuellt med beslut om nedläggning. I motionerna 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 6 anser motionärerna att Skolinspektionen efter genomförda inspektioner av såväl kommunala skolor som friskolor ska skriva rapporter som syftar till att elever och föräldrar lättare ska kunna ta del av de olika skolornas betygsnivåer men också annan viktig information som antalet anställda lärare, deras utbildningsnivå och hur den övriga organisationen ser ut. I motion 2015/16:159 av och (båda SD) anser motionärerna att det förekommer missförhållanden på konfessionella friskolor och att Skolinspektionen bör utöka sitt tillsynsansvar till en trovärdig nivå. I motion 2015/16:1295 av och (båda SD) framför motionärerna att de vill ha en hårdare granskning av de konfessionella friskolorna eftersom det enligt motionärerna finns allvarliga problem på dessa skolor. I motion 2015/16:2364 av och (båda C) anser motionärerna att Skolinspektionen ska ges skärpta direktiv att granska skolans verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv eftersom det är viktigt att det som är beslutat omsätts i praktiken. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslår motionärerna att man vill vidga Skolinspektionens uppdrag till att även ge en förbättringsorienterad återkoppling som stöder skolorna i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. I yrkande 29 behandlar motionärerna frågan om att skolor som har stora brister i verksamheten och som inte kan erbjuda eleverna den skolgång de har rätt till ska stängas. Motionärerna lyfter bl.a. fram skolor där nästan hälften av eleverna går ut utan gymnasiebehörighet, exempelvis på grund av att skolan tagit emot många nyanlända flyktingbarn. I motion 2015/16:441 av och (båda S) efterlyser motionärerna ett återupprättande av förtroendet för skolans professioner genom att man ser över hur uppföljningen på skolans område kan utvecklas. Skolväsendet är decentraliserat, och såväl offentliga som enskilda huvudmän ansvarar för verksamheterna. Skolväsendet är mål- och resultatstyrt. Ett viktigt styrmedel för staten är tillsynen över verksamheterna. överfördes den statliga tillsynen över skolväsendet från till den nya myndigheten . Genom skollag stärktes Skolinspektionens tillsyn på olika sätt. I skollagen infördes bl.a. ett tillsynsbegrepp och en reglering av Skolinspektionens ansvar, befogenheter och ingripanden vid tillsyn (26 kap.). Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen [2010:800]. Skolinspektionen har tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av en kommun, ett landsting eller staten). Enligt 26 kap. 3 § skollagen omfattar Skolinspektionens tillsynsansvar med några undantag alla skolformer som ingår i skolväsendet, fristående fritidshem som anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, de särskilda utbildningsformerna, annan kommunalt driven pedagogisk verksamhet såsom öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg , nätter och (s.k. nattis) samt annan utbildning såsom International Baccalaureate (IB). Den grundläggande sanktionen som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 §). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande för en enskild huvudman om ett föreläggande enligt 10 § inte har följts och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 §) Skolinspektionen har enligt 18 § möjlighet att utfärda ett tillfälligt verksamhetsförbud . Denna sanktion kan användas mot enskilda huvudmän om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse enligt 13 § kommer att fattas och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan anledning. I 27 § finns en bestämmelse som innebär att ett föreläggande enligt bestämmelserna får förenas med vite. gäller nya bestämmelser i skollagen som har förstärkt Skolinspektionens tillsyn ytterligare (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Skolinspektionen ska i sin tillsyn förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen (26 kap. 27 § andra stycket). Vidare ska lärarresurserna vid en skolenhet analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen (26 kap. 2 § andra stycket). De nya bestämmelserna omfattar inte förskoleverksamheten. Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna (26 kap. 10 § andra stycket). Skolinspektionen ska även granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (se 19 och 20 §§). Skolinspektionen lämnade sin årsredovisning till regeringen . I årsredovisningen framgår att Skolinspektionen bytte tillsynsmodell för att kunna fokusera på de skolor som har störst utvecklingsbehov. De skolor där det finns störst risk för att eleverna inte får den utbildning de har rätt till har fått mer tillsynstid. Skolinspektionen granskar även skolhuvudmännens arbete i högre utsträckning. utvecklade inspektionen sin granskning av undervisningen bl.a. genom fler strukturerade observationer. Vidare framgår att inspektionen i och med den ändrade lagstiftningen om viten nu i fler fall än tidigare ska besluta om att skolornas huvudmän får betala vite om iakttagna brister i skolan inte åtgärdas. Lagstiftningen har medfört att fler huvudmän nu berörs av denna strängare form av åtgärd. fattade myndigheten 90 beslut om föreläggande med vite. Utskottet vill inledningsvis framhålla att tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en likvärdig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Ett viktigt syfte med tillsynen är att den ska leda till hög kvalitet i verksamheterna. Utskottet vill framhålla att Skolinspektionens tillsyn har förstärkts på olika sätt sedan 2010 års skollag infördes. En nyhet var att Skolinspektionen fick en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. gäller också två nya bestämmelser i skollagen som ytterligare förstärker Skolinspektionens tillsyn. Skolinspektionen har en skyldighet att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar elevernas förut-sättningar att nå målen för utbildningen. Skyldigheten att vitesförelägga gäller både offentliga och enskilda huvudmän. Utskottet kan konstatera att Skolinspektionen har använt vitesmöjligheten i mycket begränsad omfattning men att den nya lagstiftningen har medfört att fler huvudmän nu berörs av denna åtgärd. Skolinspektionen ska även göra en särskild analys av lärarresurserna på en skola om inspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar elevernas förutsättningar att nå kunskapsmålen för utbildningen. Skolinspektionen kan då efter en sådan analys förelägga en huvudman att förändra lärarresurserna för att avhjälpa brister vid en skolenhet. Att en skola har tillräckliga lärarresurser, både vad gäller omfattning och kvalitet, är enligt utskottets mening en central förutsättning för att elever ska kunna få sin rätt till utbildning tillgodosedd och för att utbildningen i övrigt ska hålla god kvalitet. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att om Skolinspektionen upptäcker mycket allvarliga brister i en skola kan inspektionen bestämma att skolan ska stängas direkt och vara stängd tills bristerna har åtgärdats. Detta gäller både kommunala och fristående skolor. Utskottet vill även uppmärksamma den nya tillsynsmodell som Skolinspektionen nu arbetar efter och som särskilt fokuserar på de skolor som har störst utvecklingsbehov. När det gäller yrkanden om att det finns ett behov av att informera om olika skolor vill utskottet hänvisa till avsnittet om Val av skola som bl.a. innehåller information om nya webbplats Välja skola. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl för att göra några ändringar i den gällande ordningen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:170 (SD) yrkande 5, 2015/16:441 (S), 2015/16:1847 (SD) yrkande 6, 2015/16:2364 (C), 2015/16:2878 (KD) yrkandena 13 och 29 och 2015/16:3073 (M) yrkande 9. Förskoleklassen och tioårig grundskola Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en tioårig grundskola och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om en obligatorisk förskoleklass och om överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Jämför reservationerna 17 (M), 18 (V) och 19 (S, MP, V). I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 16 och kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 10 framför motionärerna att de för att stärka skolans kunskapsfokus står bakom förslaget att det behövs en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir den nya årskurs 1. Motionärerna anser att befintliga förskollärare ska fortbildas så att de blir behöriga att undervisa i den nya . I motionerna 2015/16:1285 av (SD) och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 11 anser motionärerna att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av som då blir tioårig. Motionärerna menar att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. I partimotion 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 3 anser motionärerna att det finns skäl för att göra förskoleklassen för sexåringar obligatorisk eftersom alla barn ska få ta del av de utvecklingsmöjligheter som erbjuds där, men framför allt för att tydliggöra att eleverna även i förskoleklassen har rätt till kunskaper och rätt till särskilt stöd om det finns sådana behov. Motionärerna påpekar att en obligatorisk förskoleklass inte innebär att skulle bli tioårig. Överlämning mellan förskolan och förskoleklassen I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 5 anser motionärerna att det behövs en förbättrad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Motionärerna anser att det behöver göras en översyn av hur det kan säkerställas att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Även kommittémotion 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 7 behandlar frågan om en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Bakgrund och gällande rätt Genom skollag har förskolan integrerats i skollagen och bildar nu en egen frivillig skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). I 8 kap. 2 § skollagen (2010:800) framgår att syftet med utbildningen i förskolan är att stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Genom införandet av en läroplan för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) har förskolans pedagogiska uppdrag förtydligats och verksamheten fått mer preciserade nationella mål. Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. Avsikten var, enligt propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6), bl.a. att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan, där det bästa av verksamheterna skulle kunna tillvaratas och vidareutvecklas. Förskoleklassen är avsedd för barn som ännu inte har börjat någon utbildning för fullgörandet av skolplikten (9 kap. 4 § första stycket skollagen). Barn som är bosatta i ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år de fyller , men barn får tas emot tidigare (9 kap. 5 §). Det är således en frivillig skolform. Förskoleklassen ska omfatta minst under ett läsår (9 kap. 7 §).