bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Den ledde fram till ett ställningstagande där jag anser att man kan se att det fanns en bred politisk samsyn om principerna men också om en stor del av det reella innehållet i stödet. Jag tycker att det är en styrka för att så skedde. Ansvaret för beredningen i samtliga regeringsärenden har legat på Försvarsdepartementet med försvarsministern som ansvarigt statsråd. Som framgår av de skriftliga svaren har vi berett i sedvanlig ordning i enlighet med riktlinjer. Detta har anhängiggjorts i [- - - Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] mars och ett beslut om en proposition den , samtliga ärenden med försvarsministern som föredragande. Regeringen har hållit en tät kontakt med övriga partier. intresse för i detta granskningsärende är just regeringens Som jag sa har det skett [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Inriktningen av det svenska stödet offentliggjordes vid en presskonferens , då försvarsministern och jag redogjorde för innehållet i det planerade stödet. har vid tidigare granskningar framhållit det ange- lägna i att bland annat strategiska diskussioner om viktiga utrikespolitiska frågor och händelser liksom säkerhetspolitiska frågor äger rum på en konstitutionellt och politiskt sett hög nivå. Det är just vad som har skett i detta ärende. Regeringen har alltså överlagt med och redogjort för att man avser att erbjuda stöd till och funnit att det finns en politisk enighet om det. Frågan har därför hanterats i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen om hur regeringen ska hålla underrättad. Utöver detta samråd med , som jag just redogjorde för, har regeringen fortlöpande haft ett flertal kontakter med företrädare för de politiska partierna om de närmare detaljerna i det stöd som skulle lämnas. Regeringen har också informerat om utfallet av dessa kontakter och vilket stöd som skulle lämnas. Formella regeringsbeslut fattades först . Utskottet har vidare i de skriftliga svaren fått svar på vilka besked som har lämnats till i detta ärende. Dessa möten ägde rum med företrädare för , och . Jag svarar gärna på frågor. (M): Tack för redogörelsen. I svaret från Utrikes- departementet redogörs bland annat för att det mellan sammanträdena och beslutet har skett ett flertal möten mellan regeringsföreträdare och företrädare för oppositionspartier. I vilken form har detta skett och mellan vilka? : Det har skett med representanter för de politiska partierna som har träffats på olika ställen – på eller på Försvarsdepartementet – i sedvanlig ordning när man har överläggningar med partierna, om det var detta som var frågan. (M): Min fråga handlar om att vi har en formell ordning genom 10.11 i hur saker och ting går till, eftersom detta också uppenbarligen är en fråga av stor vikt och också har varit föremål för information och överläggningar i . Det är dock självklart att det är olika art när det gäller hur dessa möten officiellt och inofficiellt sker. Det är det som är själva knutpunkten i detta. Min fråga till utrikesministern är egentligen: Likställer utrikesministern alla dessa möten som har skett utanför och innanför med varandra? : Det är en fråga som jag inte förstår. Det finns en särskild ordning för hur man kallar och vilka frågor som reses i . Resten är partiöverläggningar. Jag har aldrig hört att något parti förut har klagat på dessa överläggningar, utan partierna bestämmer själva hur de ska vara representerade och hur de ska mötas. Jag tror att vi har träffats sju gånger sammanlagt . Det var dessutom bråttom. Era respektive partier har klagat på att det gick långsamt. Trots att vi var det tredje snabbaste landet att meddela stöd till skulle vi ha haft en ännu mer formell ordning, eller? förstår jag inte vad som är konstitutionellt i detta. (M): Det konstitutionella i detta handlar om, liksom när vi var här och diskuterade, hur man uppfattar uttalanden från regeringen som beslutade och icke beslutade och säga fait accompli. Förra gången var det i regeringsförklaringen, och var det en presskonferens där regeringen med utrikesministern och försvarsministern redogjorde för vad man ämnade ta beslut om . sammankallades [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] och beslutet togs [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Min fråga är hur utrikesministern värderar vad som är information, formella och informella överläggningar och vad som är i form av . När det i underlaget här hänvisas till att det har informerats och tagits upp är det inte av en sådan formell karaktär – uppfattas det i alla fall som – som det är i , för vilken det finns särskilda former i regeringsformen. I detta fall, som anmälan går ut på, har det uppfattats som att utrikesministern och försvarsministern har gått ut med vad man ämnar besluta om innan man de facto har haft en överläggning i . Kommentarer, tack. : Herr ordförande! [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] sammanträden har ägt rum i [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] och dessutom ett flertal, jag tror att det är sju, överläggningar med partiföreträdare. Det var alltså [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] samman- träden i och i alla fall minst en handfull möten med parti- företrädare [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Det är också det som jag har redovisat till utskottet. Vi har hållit det på precis den nivån att vi [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] efter dådet sammankallade . [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL - - -] Ordföranden: , tack. (S): Jag tackar utrikesministern för föredragningen. Jag ska först göra en kort kommentar. Det känns ändå som att mycket information har givits till , och det är det som är syftet med . Det som hävdas vara cloun i anmälan är om man har haft någon möjlighet att påverka under dessa föredragningar i och vid över- läggningar vid andra tillfällen med partiföreträdare. Har haft möjlighet att påverka det beslut som regeringen sedan har tagit? : Ja, på det sätt som det går till när vi diskuterar frågorna i kommer det fram. Det är helt fritt för alla ledamöter där, för partiledarna som är närvarande där för de mesta eller för de utrikespolitiska företrädarna, och vid partiöverläggningarna när olika åsikter förstås har stötts och blötts och där synpunkter har kommit fram på innehållet i stödet. Jag vet inte riktigt vad vi mer skulle kunna göra. Dessutom har både försvarsministern och jag varit i utrikesutskottet och i försvarsutskottet, vi har haft ett gemensamt utskott och vi har samtalat på alla sätt och vis om detta. Det har dessutom förts en offentlig diskussion om innehållet i stödet. Jag anser därför att verkligen har fått fram sina åsikter. har vi haft olika åsikter om somliga element i detta. Men det mesta har vi varit överens om, och det har varit en styrka i relationen till . (SD): Jag ska vara så kortfattad jag kan i mina frågor. Som jag har förstått det var begäran om stöd fullt klarlagd , och presskonferensen hölls . Som bekant kan inte heller överläggningar med partiföreträdare ersätta sammanträden i . Min första fråga är: Varför hölls ingen avstämning i mellan , då vi visste exakt vad det var som ville ha, och när regeringen presenterade vad man skulle kunna tänka sig att erbjuda? Min andra fråga är: När det gäller partiöverläggningarna, har samtliga partier varit representerade och blivit informerade i lika utsträckning eller har det varit någon åtskillnad i fråga om vilka som har fått vilken information och i så fall på vilka grunder? : Herr ordförande! Jag kan bara återge vad jag sa i början, att när det gäller överläggningar med har talat om det angelägna i att bland annat strategiska diskussioner om viktiga utrikespolitiska frågor och händelser liksom säkerhetspolitiska frågor äger rum på en konstitutionellt och politiskt sett hög nivå. [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Men det är inte som ska sitta och besluta om alla detaljer i det. Då var informerad om innehållet, och det var dessutom de politiska partierna fullt informerade om vid det laget. Det har också ägt rum ett möte med det parti som du representerar. (SD): Ett möte? (MP): Jag tror att jag har fått svar på alla frågor. Det är en sak som jag fortfarande undrar lite grann över. I anmälan står det mycket tydligt att det har varit ett [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Sedan har vi själva gått igenom detta, och man har total sekretess om när mötena i har varit och vad som har behandlats. Hur kan man göra för att ändå behålla saklighetskravet när det som sägs inte stämmer? Vi har både ett saklighetskrav och sekretesskrav när det gäller ? : Är det en fråga till mig? Jag menar att frågeställaren har fel. [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Vi har protokollen här. Men det är klart att det blir besvärligare, och då får ni lov att ta ett nytt beslut, om vi ska läsa upp detta. Men jag försökte i min inledning redovisa exakt hur detta var. [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] ägde rum överläggningar både med och med de politiska partierna. Skånberg (KD): För fullständighetens skull kanske det vore bra om … Det är uppenbart att frågeställaren , som var försvars- minister och utrikesutskottet, inte kände till detta. Det är lite märkligt. Skulle man göra så att handlingarna fanns i utskottets kassaskåp för ord- föranden att kontrollera? Ordföranden: , vi har ju beslutat om en ordning som bygger på att vi i utskottet inte har begärt in de stenografiska uppteckningarna. De finns med hos utrikesministern här, och vi ber utrikesministern att läsa upp utdrag, om vi vill höra vad som har blivit sagt. Det var det som vi kom fram till. Jag uppfattar att vi är klara med den första frågerundan, och klockan är nästan 12, så vi bör börja avrunda. Egentligen hade jag tänkt så här: Kärnfrågan blir lite grann hur man ska – och det får utskottet fundera över – tolka och tillämpa regeringsformen i det här avseendet. Det står i 10:11 att regeringen i alla utrikesärenden av större vikt ska före avgörandet överlägga med nämnden om det kan ske. Utskottet har sagt att detta med ”före avgörandet” ska vara före det reella avgörandet, alltså innan det i realiteten är avgjort, oavsett när det formella beslutet sedan fattas. Det blir det som utskottet får ta ställning till. Det som föranleder anmälan är att det hölls en presskonferens när svar till presenterades för allmänheten. [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Det är uppenbarligen efter det att regeringen i realiteten hade bestämt sig, skulle man kunna hävda. Så frågan blir då när det gäller [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Då skulle jag vilja be utrikesministern att läsa upp sitt inledningsanförande vid sammanträde [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] För att utrikesministern ska kunna göra det föreslår jag att vi fattar ett beslut om tystnadsplikt, och jag föreslår att beslutet om tystnadsplikt ska lyda så här: Enligt 7 kap. 20 § riksdagsordningen får ingen som har varit närvarande vid ett sammanträde med ett utskott obehörigen röja vad som enligt beslut av regeringen eller utskottet ska omfattas av sekretess till skydd för rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl som rör förhållandet till en främmande stat eller en mellanfolklig organisation. Utskottet beslutar att tystnadsplikt ska gälla enligt 7 kap. 20 § riksdags- ordningen för de uppgifter som lämnas av utrikesminister om vad som i förekommande fall har yttrats och av vem vid sammanträden i efter till och med . I jämförelse med det utkast till beslut som delades ut till ledamöterna vid dagens första sammanträde har jag alltså utelämnat det första ledet i det utkastet som jag skissade på, för jag bedömer att det inte är relevant, utan det är ju fråga om uppgifter som lämnas av utrikesministern om vad som har yttrats och av vem vid sammanträden i som vi nu diskuterar. Kan utskottet besluta om sådan tystnadsplikt? Svaret är ja. : Som sagt, det här var då det [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL - - -] Där säger jag: [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Ordföranden: för att sammanfatta beskrev utrikesministern en process, [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Är det rätt uppfattat? [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Är det korrekt? : [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] Ordföranden: [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] : [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] (SD): , [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] då hade ju presenterat sina förslag. Anser utrikesministern att de stödåtgärder som har erbjudits är de som bäst motsvarar önskemål? Upplystes på presskonferensen eller åtminstone efteråt att förslagen till stödåtgärder fortfarande var under beredning? Eller hur ska man förstå meningen att i ett första paket kan erbjuda dessa åtgärder? : Ja, jag tycker att det motsvarar det som vill ha. De har ju också tackat upprepade gånger och sagt att det har varit mycket värdefullt. De reaktioner som vi har fått tillbaka är framför allt att de är mycket nöjda med innehållet i paketet. Jag anser också att vi inte på något sätt har gett intryck av att det redan har funnits ett beslut, utan att detta skulle förberedas och att vi skulle återkomma till med konkreta förslag om regeringsbeslut. Ordföranden: Då får vi avrunda där. Vi tackar utrikesministern så mycket. Därmed förklarar jag sammanträdet avslutat. Bilaga B3 F.d. statsrådet Granskningsärende 45 Förre statsministern och den förra regeringens hantering av flyktingmottagandet Granskningsärende 48 Nuvarande och föregående regerings hantering av invandringspolitiken Ordföranden: är . inleder sitt sammanträde. Vi börjar med en öppen utfrågning av före detta migrationsminister , som vi ber att få hälsa välkommen till tillsammans med tidigare medarbetaren . Varmt välkomna till KU! Vi har två granskningsärenden att hantera , dels granskningsärende 45, Förre statsministern och den förra regeringens hantering av flyktingmottagandet, dels granskningsärende 48, Nuvarande och föregående regerings hantering av invandringspolitiken. Vi kommer att behandla dem var för sig. Vi börjar med ärende 45 och går sedan över till ärende 48. Ordningen är sådan att får möjlighet att inleda med att ge sina kommentarer till ärendet och anmälan i . Därefter ställer vi frågor. Anmälande parti börjar, och därefter kommer partierna i storleksordning. På det sättet går vi i frågerundor tills alla har fått ställa sina frågor. Sedan går vi över till nästa ärende. Varmt välkommen, ! Var så god att börja! : Ordförande, ledamöter, ersättare, tjänstemän och åhörare! Tack för inbjudan att komma hit till konstitutionsutskott för att delta i den här utfrågningen med anledning av granskningsärende 45, som ju har initierats som ett resultat av en KU-anmälan från , Social- demokraterna, inlämnad . Med mig har jag , tidigare politiskt sakkunnig i min stab på under hela min tid som statsråd 2006–2014 och därmed mycket insatt i ämnet för dagens överläggning. Låt mig börja med Hans Hoffs anmälan. I denna görs inledningsvis tre påståenden, som jag tycker att det finns anledning att särskilt kommentera. Dels påstår anmälaren att den kontinuerliga ökningen av antalet asylsökande till som han räknar inte ledde till att den dåvarande regeringen vidtog tillräckliga åtgärder, dels hävdar anmälaren att den prognosticerade ökningen av antalet asylsökande som gjordes i den prognos som överlämnades från till inte föranledde några åtgärder från regeringens sida, liksom att statsministern nämnde den förestående ökningen i sitt sommartal utan att detta föranledde några åtgärder från regeringens sida. Slutligen påstår anmälaren att avsaknaden av initiativ från den förra regeringen när det gäller att i EU-sammanhang, på rådsmöten och toppmöten, påtala detta och ta initiativ som hade kunnat underlätta den situation som de 2015/16:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR har hamnat i, kan ha förvärrat flyktingsituationen i . Till att börja med vill jag säga att påståendet att ökningen av antalet asylsökande och framåt inte föranlett tillräckliga åtgärder från regeringens sida inte är korrekt. I myndighetsdialogen mellan Justitie- departementet och samt i den interna kommunikationen inom och mellan berörda departement rörande budget- arbetet 2013–2014 beskrevs och analyserades den aktuella utvecklingen avseende antalet asylsökande som kom till . Såväl regeringen som de underställda myndigheterna visade alltså ett kontinuerligt intresse för en fråga av stor betydelse, såväl ekonomiskt som politiskt. Utvecklingen vill jag redogöra för i särskild ordning. Prognosen för återstoden av 2014 överlämnades till Justitiedeparte- mentet av generaldirektör enligt den tidigare i regleringsbrevet för myndigheten fastställda tidsplanen. Prognosen blev också offentlig vid samma tillfälle. inom migrationsområdet analyserade därefter prognosen i enlighet med den rutin som finns etablerad inom som en del av budgetprocessen, och överlämnade efter detta prognosen jämte sina slutsatser, vilka granskats och godkänts av mig och min statssekreterare i en prognos-pm, Utgifts- område 8 Migration, som lämnades till . I denna prognos-pm redogjordes tydligt för hur departementet och verket såg på utsikterna till ökad inströmning av asylsökande till . Jag citerar ur den: antas det komma mellan 75 000 och 89 000 asyl- sökande. planerar verksamheten och gör bedömningen av behovet av medel utifrån en nivå motsvarande 80 000 sökande. Det är 20 000 fler och jämfört med föregående prognos (april). Det sker även en ökning av prognosen 2016 och framåt. Det framgår alltså tydligt ur handlingar för den aktuella perioden att uppfattade en ökning av antalet personer för återstoden av 2014 och framåt som förestående och kommunicerade detta till . Dessutom framgår i samma pm vilka budgetmässiga konsekvenser som verksledningen förutsåg som en följd av sina antaganden. Det framgår också att inte gjorde någon annan grund- läggande bedömning än myndigheten avseende prognosen, dess eventuella utfall eller ekonomiska konsekvenser, förutom på marginella punkter, vilket i sin tur framgår av nämnda pm. höll statsministern sitt sommartal, där inströmningen utgjorde ett huvudtema. avhöll utrikesminister och finansminister en gemensam presskonferens på . Vid denna framhölls allvaret i situationen, och finansministern gjorde två viktiga iakttagelser, dels att inströmningen innebär en ovanligt betydande förskjutning mellan en vårproposition och en budgetproposition, dels att vi måste möta upp med resurser och kommuner och andra berörda, så att detta inte tränger undan annan verksamhet. Finansministern gjorde också klart att en ny prognos för de offentliga finanserna skulle presenteras i samband med regeringens årliga över- läggningar på den kommande helgen, den 22–, vilket också skedde. I denna prognos lyfte finansministern fram de ökade kostnaderna för migration som betydande och flaggade uttryckligen för att den kommande budgeten skulle behöva förstärkas för att klara utmaningarna. Vad slutligen gäller påståendet i granskningsanmälan att det skulle ha funnits en avsaknad av initiativ från den förra regeringen att i EU- sammanhang, rådsmöten påtala och ta initiativ som hade kunnat underlätta den situation som har hamnat i, vill jag säga att detta påstående faller på sin egen orimlighet. Tvärtom var utvecklingen med ständigt stigande inströmningstal för och vissa andra länder den fråga som stod högst på EU-dagordningen för mig som ansvarigt statsråd för migrationsfrågor. Rent faktiskt var jag –2014 närvarande vid samtliga de 14 rådsmöten som avhölls i rådet för rättsliga och inrikes frågor, , vilket alltså innebär en hundraprocentig närvaro. Vidare tog jag regelbundet till orda vid dessa möten för att hävda den ståndpunkter, vilka byggde på principer om en ordnad och reglerad invandring, en gemensam europeisk asylpolitik, en återvändandepolitik för dem som fått avslag på sina asylansökningar och en politik för att bistå de länder i närområdet, däribland , , , och , som hade fått ta emot huvuddelen av de syrier som flytt – det sistnämnda är en viktig hörnsten i arbetet för att minska risken för sekundära förflyttningar till EU-länder, däribland . Till detta måste läggas den skrivelse som regeringen lämnade in till rådet och med initiala tankar om det framtida samarbetet inom området för rättsliga och inrikes frågor. Bland annat fastslogs att fokus för asyl- och migrationspolitiken bör ligga på medlemsstaternas implementering av rättsakterna i det gemensamma europeiska asylsystemet. Även vikten av vidarebosättning och återvändande betonades. Vidare lämnade tillsammans med , , Neder- länderna och in en skrivelse till rådet med anledning av det ökade antalet asylsökande. I denna framhölls vikten av en gemensam europeisk lösning, behovet av samarbete med tredje land, implementering av det gemensamma asylsystemet, förberedelser inför ett ökat mottagande samt en ökad vidarebosättning. föreslog regeringen att ett kombinerat rådsmöte mellan utrikesministrarna och ministrarna i rådet för rättsliga och inrikes frågor skulle hållas på temat Migrationen i , i syfte att säkerställa en heltäckande ansats och möjliggöra ett konsekvent agerande från EU:s sida. Ett sådant informellt möte mellan EU:s inrikes- och utrikesministrar på temat Att hantera migrationsströmmarna hölls i . Den politiska inriktningen av regeringens arbete med asyl- och migrations- frågorna på europeisk nivå beläggs dessutom tydligt av uppteckningar från mina besök inför rådsmötena samt de återrapporter som i enlighet med riksdagsordningen också regelmässigt skett från min sida. Jag vill i detta sammanhang särskilt hänvisa till följande relevanta anföranden i , vilka är återgivna i nämndens uppteckningar: –, punkt 20, , skydd av flyktingar, den senaste händelseutvecklingen, anförande 75, –, punkt 9, Den framtida utvecklingen på RIF-området, anförande 78 samt –, punkt 7, Migrationstryck, tendenser och utsikter, anförande 48. Jag noterar att vid samtliga tillfällen – 2014 då jag sökte stöd för regeringens positioner i , erhölls detta, samt att vid dessa nämnda tre tillfällen inga avvikande meningar inlämnades från Socialdemokraterna. Jag är nu redo att besvara eventuella frågor från utskottets ledamöter. (S): Herr ordförande! Tack för inledningen, ! Det mesta av KU:s arbete när det gäller regeringars hantering av flykting- situationen i och har kretsat kring sittande regerings arbete. Vi har fått ett gediget material att gå igenom. Men det var som vi kunde se att antalet flyktingar som kom till ökade. Det kom 40 000, och det var det största antalet . Den informationen fick också dåvarande regering via veckostatistik. 1990-talets flyktingvåg lärde oss att det behövs lärare, sjukvårdsinsatser och andra sociala insatser, liksom bostäder och arbetstillfällen, eftersom vi är överens om att de som kommer till vårt land också ska ha ett värdigt liv. har bostadskrisen i vårt land förvärrats. I svaret på vår fråga om vilka initiativ regeringen tog inrikespolitiskt för att möta det behovet och ett stort antal nya invånare är listan ganska mager. Det talas bara om ett uppdrag till , förutom propositionen om kommunernas ansvar för ensamkommande barn, och den kom väldigt sent . Detta kan jämföras med regeringen 60 initiativ . Min fråga till är: Såg inte migrationsministern och regeringen några behov av ytterligare insatser som kan ses som förebyggande, på utbildningsområdet, i , i sjukvården eller när det gäller bostadspolitiken, som föranledde fler initiativ från den dåvarande regeringen ? Och tog regeringen några initiativ för samordnade insatser mellan departement eller myndigheter som inte framgår av de skriftliga svar som KU har fått? Det är viktigt att man som statsråd ser sitt ansvarsområde i regeringen. Jag upplever att jag är hitkallad i min egenskap av statsråd med ansvar för utgiftsområde 8 Migration. Mitt väldigt korta svar är naturligtvis att åtgärder på de områden som tar upp, alltså utbildningspolitik eller bostadsfrågor, rent formellt inte var mitt ansvar i regeringen utan åvilade andra statsråd. (S): Min fråga handlade också om initiativ. Man kan jämföra med den sittande regeringen. Där har man utsett statsråd att vara samordnare för insatser för att underlätta både mottagandet och en värdig start i vårt land.