bet · H301KrU11 · 2016-06-01 00:00:00 — Förutsättningar för svensk film Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till nya mål för den nationella filmpolitiken. Utskottet föreslår vidare sju tillkännagivanden om en utredning om filmpolitikens framtid, Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform, finansieringen av filmpolitiken, insatser mot olovlig hantering av film, produktionsincitament för filminspelning, former för samverkan och inflytande samt filmarvet. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, såväl de som väckts med anledning av propositionen som de från den allmänna motionstiden /16 om olika filmrelaterade frågor. I betänkandet finns 22 reservationer (S, M, SD, MP, C, L, KD). Proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik. Ett trettiotal yrkanden i följdmotioner. Tio motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utredning om filmpolitikens framtid Vision för svensk film Mål för den nationella filmpolitiken Utvärdering av jämställdhets- och mångfaldsmålen Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform Former för samverkan och inflytande Utvärdering av den nya filmpolitiken Finansiering av ny svensk film Gemensam finansiering av staten och filmbranschen Inkludering av vodtjänster i finansieringsmodellen Insatser mot olovlig hantering av film Ökat samarbete med och mellan regionala filmcentrum Samverkan med andra konstformer Ökat nordiskt filmpolitiskt samarbete Det samiska filminstitutet i Kautokeino 1.Utredning om filmpolitikens framtid, punkt 1 (S, MP) 2.Vision för svensk film, punkt 2 (SD) 3.Mål för filmpolitiken, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Mål för filmpolitiken, punkt 3 (SD) 5.Handlingsplan för jämställdhet, punkt 4 (M, C, L, KD) 6.Handlingsplan för jämställdhet, punkt 4 – motiveringen (SD) 7.Utvärdering av jämställdhets- och mångfaldsmålen, punkt 5 – motiveringen (SD) 8.Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform, punkt 6 (S, MP) 9.Former för samverkan och inflytande, punkt 7 (S, MP) 10.Utvärdering av den nya filmpolitiken, punkt 8 (M, C, L, KD) 11.Finansieringen av filmpolitiken, punkt 9 (S, MP) 12.Gemensam finansiering av staten och filmbranschen, punkt 10 (SD) 13.Differentierad biografavgift, punkt 11 (SD) 14.Ökat samarbete med och mellan regionala filmcentrum, punkt 15 (M, C, L, KD) 15.Utformningen av stödsystem, punkt 16 (SD) 16.Filmstöd och jämställdhet, punkt 17 (SD) 17.Samverkan med andra konstformer, punkt 18 (M, C, L, KD) 18.Stärka svensk amatörfilm, punkt 19 (M, C, L, KD) 19.Barn och unga, punkt 21 (M, C, L, KD) 20.Fortbildning och kompetensutveckling, punkt 22 (M, C, L, KD) 21.Ökat nordiskt filmpolitiskt samarbete, punkt 23 (SD) 22.Det samiska filminstitutet i Kautokeino, punkt 24 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 yttrande 2015/16:SkU10y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utredning om filmpolitikens framtid ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2015/16:1848 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:2135 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 1 (S, MP) Vision för svensk film 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) godkänner vad regeringen föreslår om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken. Därmed bifaller proposition 2015/16:132 och avslår motionerna 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, båda i denna del, och 4. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (SD) 2015/16:2135 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12. Reservation 5 (M, C, L, KD) Reservation 6 (SD) – motiveringen Utvärdering av jämställdhets- och mångfaldsmålen 2015/16:3366 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (SD) – motiveringen Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform ställer sig bakom det som utskottet anför om att Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 8 (S, MP) Former för samverkan och inflytande ställer sig bakom det som utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Reservation 9 (S, MP) Utvärdering av den nya filmpolitiken 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. Reservation 10 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 och 2015/16:2135 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 11 (S, MP) Gemensam finansiering av staten och filmbranschen 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 12 (SD) 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 13 (SD) Inkludering av vodtjänster i finansieringsmodellen 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 28. Insatser mot olovlig hantering av film ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 8. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheten till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1848 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 9. Ökat samarbete med och mellan regionala filmcentrum 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 13. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2015/16:1848 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 15 (SD) 2015/16:3366 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. Reservation 16 (SD) Samverkan med andra konstformer 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14. Reservation 17 (M, C, L, KD) 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 15. Reservation 18 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs, och detta tillkännager för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6. Reservation 19 (M, C, L, KD) 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16. Reservation 20 (M, C, L, KD) Ökat nordiskt filmpolitiskt samarbete 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 21 (SD) Det samiska filminstitutet i Kautokeino 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 22 (SD) 2015/16:425 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik samt tre motioner med sammanlagt 31 motionsyrkanden som lämnats med anledning av propositionen. Därtill behandlas 10 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 som rör filmfrågor. De behandlade förslagen finns i bilaga 1. beslutade att ge skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik samt följdmotioner i de delar som berör skatteutskottets beredningsområde. beslutade om yttrande 2015/16:SkU10y. yttrande finns i bilaga 2. Vid utskottssammanträdet informerade kultur- och demokratiminister utskottet om propositionen och besvarade frågor från utskottets ledamöter. anordnade en offentlig utfrågning – Förutsättningar för svensk film (2015/16:RFR17). Syftet var att få underlag inför fortsatta diskussioner om svensk films framtid. Vid utfrågningen medverkade kultur- och demokratiminister , Stiftelsen samt olika aktörer inom filmsektorn. fick utskottet information i filmfrågor från , Filmregissörer, och samt Film&TV-Producenterna, och Parker, , u.p.a., Riksföreningen Biograferna och . Den 24–besökte kulturutskottet . Syftet med resan var att inhämta kunskaper om filmpolitik. Utskottet hade bl.a. möten med det polska underhuset Sejmens kulturutskott, polska filminstitutet samt representanter för kultur- och filmsektorn. Den svenska filmpolitiken har till stor del styrts och finansierats genom ett filmavtal som träffats mellan staten och filmbranschen. Det första avtalet träffades 1963 och därefter har nya avtal med olika giltighetstid träffats 1982, 1993, 2000, 2006 och 2013. Det nu gällande filmavtalet, filmavtal, undertecknades . Avtalet godkändes av regeringen genom regeringsbeslut och trädde i kraft . inledde arbetet inför att detta filmavtal löper ut. Konsekvenserna av en filmpolitik utan ett filmavtal hade tidigare belysts i utredningen för filmen (SOU 2009:73), men det bedömdes då att ytterligare analys var nödvändig. Frågan bereddes därför vidare inom . gjordes inom en intern analys av konsekvenserna av en filmpolitik utan ett filmavtal. Resultatet av analysen presenterades för filmavtalets parter . anlitades , tidigare bl.a. rektor för Filmhögskolan i , för att medverka i departementets arbete. gavs Gyberg i särskilt uppdrag att biträda i arbetet med att utveckla filmpolitiken. genomförde Gyberg och andra företrädare för departementet enskilda möten med ett stort antal personer, företag och organisationer i den svenska filmbranschen. I samband med detta konstaterade att det inte skulle vara möjligt att slutföra arbetet med att ta fram ett nytt avtal eller en ny modell för filmpolitiken innan filmavtalet löpte ut. Regeringen meddelade därför avtalets parter sin ambition att förlänga avtalet med . sa Nätverket för Regionala Filmproduktionscenter och Film ek. i upp avtalet. undertecknade kvarvarande parter ett avtal som innebär att filmavtal förlängdes till , dvs. till innevarande års utgång (se närmare nedan). genomförde en process kallad Framtidens filmstöd där olika aktörer från filmsektorn bjöds in att delta. Syftet med processen var att få fram ett brett och förutsättningslöst underlag för hur det svenska filmstödet skulle utformas. arbete resulterade i departementspromemorian Framtidens filmpolitik (Ds 2015:31) som skickades ut på remiss till ett stort antal aktörer på film- och tv-området . I promemorian föreslogs att staten ska ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken och att den nuvarande modellen med filmavtal ska upphöra. beslutade regeringen att säga upp filmavtal. I budgetpropositionen anförde regeringen att avsikten är att staten fr.o.m. ska ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken (prop. 2015/16:1 utg.omr. I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nya filmpolitiken ska finansieras genom en höjning av mervärdesskatten för tillträde till biografföreställningar, från till , fr.o.m. . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Förslaget innebär en ändring i 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200). Som en följd av detta upphör även avdragsrätten i inkomstskattelagen (1999:1229) för de avgifter och bidrag som betalas till Stiftelsen av berörda parter filmavtal, vilket innebär att 16 kap. 11 § inkomstskattelagen upphör att gälla. Det senaste filmavtalet, avtal, undertecknades som nämns ovan och trädde i kraft . Avtalet tecknades , men förlängdes sedan till . Parterna avtal var ursprungligen utöver staten: , och Parker, , u.p.a., Film- och i ek. för., Nätverket för Regionala Filmproduktionscenter, , , , och C . Nätverket för Regionala filmproduktionscenter och Film- och i ek. valde, som framgått ovan, att lämna avtalet. är i grunden ett finansieringsavtal. Genom att underteckna avtalet förbinder sig parterna till vissa ekonomiska åtaganden. Flertalet bidrag till avtalet regleras genom att ett visst belopp, inklusive uppräkning, fastställs i avtalet. Biografavgiften skiljer sig från denna modell genom att intäkterna därifrån inte kan fastställas i förväg. [1] Eftersom avgiften motsvarar av bruttobiljettintäkten beror storleken på antalet biobesök. Inbetalningen av biografavgiften görs av biografägarna, som i filmavtalet företräds av , och Parker och . I praktiken bidrar dock även distributörerna, företrädda av u.p.a., till finansieringen genom att de avstår en del av filmhyran med hänvisning till den 10-procentiga avgiften. är ett civilrättsligt avtal. Parterna deltar självständigt i förhandlingarna och undertecknar avtalet. För gäller dock enligt bolagets sändningstillstånd att det ska bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion. Bolaget är således förpliktat att delta i finansieringen av svensk filmproduktion. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst (prop. 2012/13:164) gjorde regeringen bedömningen att bolaget även – ska bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion, oavsett om filmpolitiken genomförs via ett filmavtal eller på annat sätt. Det statliga bidraget till film, anslaget 10:1 Filmstöd, uppgår 2016 till . Anslaget används för statsbidrag till svensk filmproduktion i enlighet med filmavtal samt för statsbidrag till filmkulturella åtgärder. avser statsbidrag till filmproduktion och filmkulturella åtgärder. Merparten av medlen inom anslaget fördelas av samt en mindre del av . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17) aviseras att anslaget respektive 2018 ska öka med för en omställning av filmpolitiken. –2019 ökas anslaget med för att stärka mindre biografer i glesbygden och på mindre orter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 153). De filmkulturella medlen används bl.a. för digitalisering av filmarvet, bibliotek, , bidragsgivning till visningsorganisationer och filmfestivaler, import och lansering av kvalitetsfilm, textning, syntolkning samt film i skolan. bidragsgivning regleras i bl.a. förordning (2013:200) om statsbidrag till finansiering av svensk film i enlighet med filmavtal och regeringens årliga riktlinjebeslut, som innehåller villkor för hur medlen får användas. Även fördelar, som framgår ovan, medel inom ramen för anslaget 10:1 Filmstöd. Medlen ska användas enligt förordningen (1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet och förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Av dessa medel fördelas ett årligt verksamhetsbidrag på till Stiftelsen för bl.a. rådgivning och distribution i fråga om film- och videokonst. fördelar vidare ca till yrkesverksamma filmare genom olika typer av bidrag och stipendier, bl.a. enligt förordningen om vissa särskilda insatser på kulturområdet och förordningen om bidrag till konstnärer. Bidraget fördelas under anslaget 5:2 Ersättning och bidrag till konstnärer, anslagspost 6 Bidrag till konstnärer inom områdena musik, teater, dans och film. Staten avsätter vidare resurser till filmkulturell verksamhet via den s.k. kultursamverkansmodellen som fördelas enligt förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. fördelades ca till filmkulturell verksamhet inom ramen för kultursamverkansmodellen. Medel går bl.a. till regionala resurscentrum för film, vilkas verksamhet riktar in sig på aktiviteter för barn och unga. Medlen fördelas av . totala budget för stöd till utveckling och produktion av film var . Av dessa fördelades av de sex filmkonsulenterna, avsåg automatstöd och var efterhandsstöden PRS samt producentstöd. För lång spelfilm som finansieras med konsulentstöd kom 2015 av den genomsnittliga finansieringen från privat kapital. [3] Detta är en ökning med . [4] För lång spelfilm med automatstöd var 2015 av den genomsnittliga finansieringen privat kapital, vilket är en minskning med jämfört med . Regionala insatser av offentliga medel till produktion av långfilm är ett utbrett internationellt fenomen och ligger långt framme i utvecklingen. Regionernas andel av finansieringen av svensk långfilm har ökat från till . Det är få långfilmer som produceras utan regional finansiering. I fyra regioner har särskilt betydande satsningar utvecklats av regionala aktörer. , Filmpool Nord i , i och i viss mån Filmregion i , investerar totalt i professionell filmproduktion och produktion av dramaserier. Här kan också nämnas att externt riskkapital stod för av en genomsnittlig budget för lång spelfilm. Vidare kan nämnas insatser från och andra tv-bolag. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst (prop. 2012/13:164) gjorde regeringen som framgått ovan bedömningen att bolaget även –ska bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion, oavsett om filmpolitiken genomförs via ett filmavtal eller på annat sätt. fick 2011 i uppdrag av regeringen att fördela ett särskilt statsbidrag till digitalisering av biografer –2014. Ur Filminstitutets resultatredovisning kan följande nämnas[8]: Under dessa år har totalt 163 salonger fått sammanlagt i statligt stöd. Stödets målsättning var att bidra till en biografstruktur som ger alla medborgare möjlighet att ta del av ett varierat utbud av film på biograf. För de digitaliserade salongerna har den främsta effekten varit en ökad och snabbare tillgång till premiärfilmer, framför allt på orter med mellan 10 000 och 30 000 invånare. Digitaliseringen har generellt också lett till ett ökat antal föreställningar, särskilt på mellanstora och större orter. Antalet biobesök har i genomsnitt ökat för de salonger som fått stöd, sannolikt främst en följd av att biograferna kan visa mer aktuell film. Den innebär också ökade möjligheter för biograferna att erbjuda ett alternativt utbud, som till exempel operaföreställningar eller andra livesändningar, vilket har lett till att nya målgrupper besöker biografen. av landets kommuner har minst en digital salong som har fått stöd av . Totalt finns det biografer med digital teknik i av landets 290 kommuner. I proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik föreslås nya mål för den nationella filmpolitiken. I propositionen redovisas också ett antal bedömningar när det gäller filmpolitikens innehåll och styrning. Bland annat bör enligt regeringen även fortsättningsvis ansvara för genomförandet av den statliga filmpolitiken. Nya former för samverkan med branschen bör införas som inkluderar såväl de nuvarande parterna i filmavtalet som andra centrala aktörer i sektorn. Särskilda råd bör inrättas vid ge filmbranschens aktörer insyn och möjlighet att påverka. Vidare bör de nationella, statliga filmstöden delas in i tre kategorier: stöd för utveckling, stöd för produktion samt stöd för visning och spridning. Utredning om filmpolitikens framtid Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning. bifaller därmed helt eller delvis motionsyrkanden om detta. Jämför reservation 1 (S, MP). m.fl. (M, C, L, KD) anför i motion 2015/16:3385 yrkande 1 att regeringens filmpolitiska proposition i grunden förändrar de organisatoriska förutsättningarna för svensk film. Det finns många frågor som inte har besvarats. Alliansen begär därför ett tillkännagivande om att tillsätta en ny och bred parlamentarisk filmutredning där Filmsveriges parter och organisationer involveras. Motioner från den allmänna motionstiden m.fl. (M) begär i motion 2015/16:2135 yrkande 2 begärs en förlängning av filmavtalet medan den framtida finansieringen av svensk film utreds. I motionen framhålls vikten av att erfarenheter av samverkan tas till vara. m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:1848 yrkande 1 att det är viktigt att den parlamentariska och demokratiska förankringen av filmpolitiken förstärks. bör, anser motionärerna, aktivt vara med och påverka filmpolitikens utveckling och ramverk, framför allt om filmpolitiken förstatligas. m.fl. (KD) begär i motion 2015/16:2258 yrkande 27 ett tillkännagivande om att införa ett ettårigt moratorium i omläggningen av filmpolitiken i syfte att skapa ytterligare tid för att arbeta fram en framtidssäker, ny filmpolitik. Utskottet vill inledningsvis understryka filmens betydelse. Filmen kan som få andra konstarter beröra, förändra och underhålla. Filmen kan ställa viktiga existentiella frågor och bidra till att vidga människors vyer. Filmen gestaltar och förmedlar en mångfald av berättelser och når ut till de allra flesta. Film är en viktig konstart men också en kreativ näring som skapar många arbetstillfällen. Svensk film och svenska skådespelare är starka varumärken som bidrar till en positiv bild av . Svensk film har ett världsrykte med många prisade regissörer, skådespelare, sminkörer, fotografer och producenter. Detta är inte minst viktigt för ett litet och exportberoende land som . Utskottet anser att regeringens filmpolitiska proposition i grunden förändrar de organisatoriska förutsättningarna för svensk film. Svaren på stora och viktiga frågor lyser dock med sin frånvaro. Utskottet menar därför att det behöver tillsättas en ny och bred filmutredning där Filmsveriges parter och organisationer, liksom partier, involveras. Det är viktigt med en parlamentarisk förankring. En sådan utredning bör noga analysera svensk films långsiktiga förutsättningar. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning enligt ovan. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 1, tillstyrker delvis motion 2015/16:1848 (SD) yrkande 1 och avstyrker motionerna 2015/16:2135 (M) yrkande 2 och 2015/16:2258 (KD) yrkande 27. Vision för svensk film Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om alternativa visioner för den svenska filmpolitiken. Jämför reservation 2 (SD). Regeringen gör bedömningen att filmpolitikens vision för svensk film bör vara följande: Svensk film ska ha hög kvalitet och uppvisa sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla. Svensk film ska vara ett självklart och tillgängligt val för publiken i hela landet och attraktiv internationellt. Filmpolitiken ska enligt regeringen bidra till att svensk film får goda förutsättningar att utvecklas och förnyas. Regeringen anser att visionen ska vara vägledande när filmpolitikens mål och ambitioner omvandlas till konkreta åtgärder och insatser. Filmpolitiken bör utifrån visionen också bidra till att motverka polariseringen mellan det som ofta betraktas som smalare kvalitetsfilm och bredare, mer kommersiellt gångbar film. m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3387 yrkande 1 ett tillkännagivande om visioner för den svenska filmpolitiken. I motionen framförs att vill skapa förutsättningar för en stark svensk filmindustri som efter god förmåga klarar av att i hög utsträckning stå på egna ben. I motionen anförs vidare att en diversitet av filmproduktioner med bärkraft stärker såväl bred film som den konstnärliga friheten och i regel inte behöver subventioneras utifrån statliga önskemål och krav. Utskottet delar regeringens bedömning om vision för den svenska filmpolitiken. Att svensk film ska ha hög kvalitet och uppvisa sådan bredd och mångfald av berättelser att den angår alla är närmast en självklarhet. Utskottet vill också betona vikten av att svensk film ska vara ett självklart och tillgängligt val för publiken i hela landet och attraktiv internationellt.