bet · H401FöU3 · 2016-12-19 00:00:00 — Vidare delade utskottet regeringens bedömning i fråga om principerna för materielförsörjning. Utöver detta menade utskottet att en prövning alltid bör göras av möjligheterna att låta förbandsutformningen påverkas av befintlig tekniskt och operativt relevant materiel med lång kvarvarande livslängd. För att undvika glapp i den operativa förmågan underströk utskottet vikten av att materiel som ska ersättas inte avvecklas förrän den nyanskaffade materielen är förbandssatt. När det gäller stridsflygsförmågan och undervattensförmågan delade utskottet regeringens bedömning att de är tydliga exempel på förmågor av väsentligt säkerhetsintresse för . Därtill välkomnade utskottet regeringens avsikt att en gång föreslå för vilka investeringar den skulle bemyndiga regeringen att anskaffa under budgetåret och de två efterföljande åren. Mot bakgrund av regeringens redovisning av materielförsörjningen och den aviserade planeringsramen ansåg utskottet inte att ytterligare åtgärder krävdes. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen framhöll regeringen även att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. I sammanhanhanget beskrev regeringen att artikel 346 i EUF-fördraget ger medlemsstaterna möjligheter att under vissa förutsättningar göra sådana undantag från , inklusive från försvarsupphandlingsdirektivet, som är nödvändiga för att skydda nationella väsentliga säkerhetsintressen. Regeringen konstaterade att även fortsättningsvis avser att utnyttja den möjligheten i de fall det är nödvändigt för att skydda ett väsentligt säkerhetsintresse. I betänkande 2015/16:FöU1 uttryckte utskottet bl.a. att styrningen av materielinvesteringarna behöver förbättras och att upphandlingskompetensen behöver ses över. Utskottet förutsatte att regeringen gör detta inom ramen för den pågående planeringen för en förändrad process för investeringar i försvarsmateriel. Utskottet såg precis som regeringen allvarligt på att vissa beslutade materielinvesteringar inte hade genererat något ekonomiskt utfall och att i vissa upphandlingar hade mottagit industriofferter som överskred den ekonomiska ram som regeringen beslutat. Utskottet har tidigare i betänkandet Strategi för en konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri (bet. 2013/14:FöU9) konstaterat att försvarsmarknaden visserligen har vissa drag med specifik särart men att den gynnas av goda allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och en näringspolitik som utgår från företagens egna behov. Utskottet välkomnade att regeringen avsåg att föra en aktiv näringspolitik och bidra till att skapa förutsättningar för en mer öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad i . I budgetpropositionen under avsnittet Väsentliga säkerhetsintressen redovisas att regeringen i inriktningsbesluten för försvarsinriktningsperioden har gett Försvarsmakten och i uppdrag att sträva efter att långsiktigt bibehålla och utveckla stridsflygs- och undervattensförmågan på ett sätt som är rationellt i förhållande till kraven på krigsduglighet och god hushållning med statens resurser. Regeringen anger att den mot denna bakgrund avser att fortsätta att analysera hur säkerhetsintressen bäst tillgodoses. Det anges även att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. För att stärka den långsiktiga strategiska styrningen av Försvarsmaktens materielförsörjning har regeringen lämnat förslag på en investeringsplan –2028 till . Vidare skriver regeringen i propositionen att utredningen och utveckling på försvarsområdet (dir. 2015:103) ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser därefter att återkomma till med de förslag som kan bli aktuella med anledning av utredningen. Utskottet vidhåller att all materielförsörjning bör bedömas utifrån uppgiften att höja krigsförbandens operativa förmåga. Utskottet har tidigare konstaterat att höjd operativ förmåga är det enskilt viktigaste . Mot den bakgrunden har utskottet ställt sig bakom rådande materielförsörjningsprinciper och att materielförsörjningen är att betrakta som instrumentell. Utskottet välkomnar dels det arbete som pågår för att förbättra materielförsörjningsprocessen, dels den aviserade utredningen om hur materielförsörjningen kan prioriteras och effektiviseras för att säkra operativ förmåga efter 2020. När det gäller myndigheternas upphandlingskompetens har utskottet vid upprepade tillfällen uttryckt en oro över vissa anskaffningars ekonomiska och leveransmässiga avvikelser. Utskottet kan inte nog understryka vikten av att anskaffningsprocessen fungerar. Utskottet förutsätter att regeringen i det pågående förbättringsarbetet säkerställer att myndigheterna besitter den kompetens som krävs för en effektiv process. Med utgångspunkten att Försvarsmaktens operativa behov ska vara styrande för materielförsörjningen och det arbete, inklusive förslag till investeringsplaner, som pågår ser utskottet inte skäl att förändra materielförsörjningsstrategin och de principer för materielförsörjning som fastställts för att tjäna detta syfte. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2172 yrkande 16 samt 2016/17:3204 yrkandena 22 och 23. Utskottet har tidigare konstaterat att försvarsmarknaden gynnas av goda allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och en näringspolitik som utgår från företagens egna behov. Utskottet välkomnade även att regeringen arbetar för en öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad i . Utskottet har inte förändrat sin bedömning i grunden när det gäller förutsättningarna för försvarsmaterielmarknaden. har utskottet poängterat nödvändigheten av att säkra de förmågor som och regeringen pekat ut som väsentliga säkerhetsintressen för . Utskottet bedömer att regeringen agerar med den inriktning som anges i den försvarspolitiska inriktningspropositionen, vilken inkluderar möjligheterna att nyttja artikel 346 i EUF-fördraget, och noterar att regeringen har gett Försvarsmakten och i uppdrag att bibehålla och utveckla stridsflygs- och undervattensförmågan på ett sätt som är rationellt i förhållande till kraven på krigsduglighet och god hushållning med statens resurser. Med det som anförts ovan anser utskottet att det inte finns skäl att kräva ytterligare åtgärder . Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:3125 yrkande 8, 2015/16:3218 yrkandena 13 och 40, 2016/17:2899 yrkandena 17 och 31 samt 2016/17:2871 yrkande 8. När det gäller allokering av forskningsmedel inom försvarsområdet noterar utskottet att utredningen och utveckling på försvarsområdet (dir. 2015:103) lämnar sitt betänkande . Utskottet ser ingen anledning att föregripa det pågående arbetet, varför motionerna 2015/16:3218 yrkande 41 och 2016/17:2899 yrkande 26 avstyrks. Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och Dag Klackenberg (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 4. Försvarsförmågan måste stärkas, och samarbetet med andra likasinnade stater måste öka för att möta gemensamma utmaningar. Vi menar att Försvarsberedningen omgående bör få i uppdrag att börja förbereda nästa försvarsbeslut. Försvarsberedningen bör ges ett nytt, modernt och bredare uppdrag som tar ett helhetsgrepp på alla de säkerhetsutmaningar står inför. Uppdraget ska ta hänsyn till den kombination av både militära och civila hot och risker som står inför. Vi menar även att utredning om internationella försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är en viktig pusselbit i det fortsatta arbetet med att utveckla en färdplan för ett svenskt Natomedlemskap samt att utredningen bidrar med ökad kunskap och fördjupning. Vi anser att utredningen bör utgöra ett viktigt underlag i den kommande försvarsberedningen och att den bör ligga till grund för beredningens fortsatta arbete. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7 samt 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Jag bedömer att risken för att en konflikt i uppstår har ökat . Det stod enligt min mening redan från början klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga var långt ifrån tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. Jag konstaterar att försvarsekonomin har havererat. Det stod även klart att den snabba upprustningen av krigsmakt och tonläget mot de nordiska och baltiska länderna innebar en hotbild mot . Den ryska militära aktiviteten i har ökat, och vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Mot denna bakgrund anser jag att försvarsbeslut är otillräckligt för att tillfredsställa försvarsbehov och att rikets säkerhet kräver att ett nytt beslut fattas omgående. Jag anser därför att ett nytt försvarsbeslut omgående ska fattas samt att krisberedskapen och arbetet mot terrorism ska prioriteras. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Jag anser att det nu är dags att presentera nästa steg i den säkerhetspolitiska utvecklingen. I detta steg är det önskvärt att försvaret har kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av svenskt territorium. Likaså måste de nya hot som framträder hanteras. Flyg- och marinstridskrafterna behöver förstärkas, och regeringen behöver återuppta totalförsvarsplaneringen och utveckla myndigheternas förmåga att prioritera och fördela resurser vid höjd beredskap. Dessutom anser jag att försvarsöverenskommelsen är ett viktigt första steg för ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser. Verkligheten har emellertid kommit i kapp den så nödvändiga propositionen. Jag anser att Försvarsberedningen skyndsamt bör sammankallas. I sammanhanget vill jag även lyfta fram betydelsen av att försvaret och den försvarspolitiska inriktningen framöver utgår från den väpnade striden. Detta bör ge regeringen till känna. Perspektivstudiens utformning, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (C), (M), (KD) och Dag Klackenberg (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1504 av (M). Det säkerhetspolitiska läget i världen och i vårt närområde har försämrats efter illegala annektering av 2014 och aggressiva agerande i östra . Detta aktualiserar debatten om ett svenskt Nato-medlemskap. Det finns därför anledning att från ett myndighetsperspektiv belysa vilka konsekvenser en svensk anslutning till Nato skulle få för Försvarsmaktens utformning för att uppnå de av regeringen och fastställda försvarspolitiska målsättningarna. Vi anser därför att regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att inom ramen för nästkommande perspektivstudier redovisa konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarets förmåga, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och Dag Klackenberg (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 24, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 17 samt 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 18, 19 och 37 samt 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi vill skapa ett modernt totalförsvar för att kunna möta de nya hot den moderna krigföringen innebär. För att skapa denna förmåga måste flera delar av försvaret dels stärkas, dels samverka bättre med varandra. Vi ser positivt på att planeringen för totalförsvaret återupptas. anser vi att det är nödvändigt att tänka nytt när det gäller hur det nya totalförsvaret ska organiseras. Vi anser även att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör prioriteras. Vi vill se över hur Försvarsmakten kan bidra till en ökad flödessäkerhet, såväl i närområde som internationellt. Detta har betydelse eftersom samhället till stor del är beroende av ett ständigt flöde av varor för att hålla igång samhällets funktionalitet. Vidare anser vi att det nationella samarbetet för att möta asymmetriska hot och angrepp bör förstärkas. Användandet av specialförband har ökat och därmed även behovet av att kunna möta dessa. Vi förordar därför ett intimt kompetens- och erfarenhetsutbyte mellan specialförbanden och också i samband med skarpa insatser. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarets förmåga, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 18, 19 och 37 samt 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 24, 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 17 samt 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 10. Stora delar av landet saknar, och kommer att sakna, militär närvaro. Jag bedömer att chefers och stabers förmåga att leda förband och annan verksamhet är kraftigt urholkad och ser därför behov av att avsevärt intensifiera övningsverksamheten. Jag bedömer även att det finns brister i förmågan att ta emot internationell hjälp vid en kris, exempelvis i organisation och infrastruktur. Jag anser därför att förmågan att ta emot internationell hjälp vid en kris behöver ses över. För att optimalt använda Försvarsmaktens resurser förespråkar jag praktiska övningar där olika myndigheter får tillfälle att lära sig om Försvarsmaktens olika förmågor. Jag anser att Försvarsmaktens fyra regionala staber bör ges i uppgift att initiera en ökad övningsverksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande. Jag vill därtill lyfta fram betydelsen av att tidigt kunna möta en angripare. För att öka arméns anfallsförmåga och för att tidigt kunna möta en angripare i flera riktningar bör den tyngre materiel som är förrådsställd som en materielreserv förbandsorganiseras. Det är viktigt att inom området rymden bygga upp en strategi och kompetens. Jag menar att bör vara en av de nationer som framhåller att rymden ska fortsätta att vara ett område som inte militariseras. Jag ser positivt på rymdutredningens förslag och anser att en rymdstrategi även bör ha säkerhet som ett av de övergripande målen. Jag vill avslutningsvis anföra vikten av att totalförsvarets samtliga bitar fungerar vid ett skymningsläge. Detta bör ge regeringen till känna. Cyberförmåga och doktrin, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och Dag Klackenberg (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 76. Vi menar att en central aspekt av informationssamhället och den moderna krigföringen är ett lands förmåga såväl att försvara it-systemen som att slå mot en eventuell motståndares. måste därför ha ett trovärdigt cyberförsvar inklusive en aktiv cyberförmåga. Vi anser att en aktiv cyberförmåga också kräver att det tas fram en svensk cyberdoktrin. Vi menar att utgångspunkten för en sådan doktrin ska vara att har en aktiv cyberförmåga men tydligt deklarerar att vi inte kommer att vara först med att använda den. Därtill anser vi att nationella strategier för cybersäkerhet kontinuerligt behöver tas fram och utvecklas. Det är viktigt att dessa utgår från tydliga analyser om vad som är skyddsvärt och fokuserar på kraftfulla insatser där de gör mest nytta. Detta bör ge regeringen till känna. Cyberförmåga och doktrin, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 76 och 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Vi konstaterar att informationsteknologin kan användas för såväl positiva som negativa ändamål. Vi konstaterar även att spioneri och cyberattacker över nätet blivit vardag och att stormakterna satsar stora resurser inom cyberkrigföring, spionage och övervakning. Mot denna bakgrund föreslår vi att skaffar sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar, s.k. aktiv cyberförmåga. Detta bör ge regeringen till känna. Psykologiskt försvar, punkt 5 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 34 och 2016/17:2783 av m.fl. (MP). Vi anser att bör avbryta de samarbeten som finns med Nato Stratcom och att regeringen bör avstå från att söka svenskt medlemskap i centret. Vi menar att det finns en uppsjö av exempel på falska rykten och desinformationskampanjer där Nato och dess allierade varit starkt drivande. Ett svenskt medlemskap gör att blir en aktiv part i Natos propagandaarbete och desinformationskampanjer. Detta bör ge regeringen till känna. Nordiskt samarbete, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 18 och 42, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 25. Vi anser att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco bör fördjupas. Vi menar att ett fördjupat försvarssamarbete kan ses som ett naturligt fortsatt steg eftersom gemensamt med övriga nordiska länder etablerade en solidaritetsförklaring . Vi betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Ett övergripande strukturellt problem för nordiskt samarbete inom området är att det är splittrat mellan olika avtal och strukturer. För att kunna uppnå ett effektivt och fördjupat nordiskt samarbete anser vi att avtalen bör samordnas i en gemensam struktur. Vi menar även att bör sträva efter nära försvarssamverkan i fred med alla nordiska länder. Vidare anser vi att endast bör delta i sammanslagningar och gemensamt utnyttjande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att all materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarssamarbete med , punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och Dag Klackenberg (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkande 3. Det fördjupade försvarssamarbetet mellan och är av stor betydelse för . Vi menar att en viktig del i detta är den gemensamma svensk-finska styrkan, , som håller på att byggas upp. Styrkan bör kunna samverka med Natostyrkor för att stärka säkerheten och stabiliteten i . Vi anser därför att det fördjupade svensk-finska samarbetet bör erbjudas som en resurs i Natos sjöövervakning i . Detta bör ge regeringen till känna. Försvarssamarbete med , punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 20. Vi anser att Försvarsmakten bör få till prioriterad uppgift att uppnå interoperabilitet med den finska försvarsmakten. Försvarsmakten bör därför få uppgiften att samordna doktriner, försvarsplanering, sambandssystem, högkvarter och liknande som krävs för att försvarsalliansens operativa förmåga ska vara optimal. Vi anser även att militär materiel framöver bör upphandlas gemensamt av länderna i försvarsalliansen. Detta bör ge regeringen till känna. Internationella samarbeten, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och Dag Klackenberg (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 16. Det finns ett fortsatt behov av att utveckla försvarssamverkan med Nato och enskilda Natoländer. Vi menar att den är ett exempel på samarbete med stor potential. Denna typ av samarbete är även i linje med det senaste försvarsbeslutet. Vi anser därför att bör ansöka om deltagande i Joint Expeditionary Force. Detta bör ge regeringen till känna. Internationella samarbeten, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi motsätter oss en militarisering av EU och anser därför att inte bör delta i systemet med EU-stridsgrupper. Vi anser således att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och lämna alla eventuellt pågående förberedelser för att delta i dessa. Detta bör ge regeringen till känna. Europeiska försvarsbyrån, punkt 9 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 27. Europeiska försvarsbyrån () som bildades har till syfte att utveckla försvarskapaciteten, stärka samarbetet om krigsmateriel, stärka försvarsindustrin i samt främja militär forskning och utveckling. växer, och har anställd personal på plats. Vi menar att är en del av EU:s militarisering och upprustning och yrkar därför på att bör lämna . Detta bör ge regeringen till känna. Försvarslogistik, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD).