bet · H301NU17 · 2016-04-15 00:00:00 — Det är med tillfredsställelse jag ser att det i näringsutskottets betänkande finns så många yrkanden där man vill att alla delar av ska ges möjlighet att utvecklas och bidra till landets tillväxt. Det är förstås särskilt glädjande att se att det är ett enhälligt utskott som föreslår ett tillkännagivande till regeringen där utskottet anser att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden. har ett särskilt yttrande under rubriken frågor om regional tillväxt. Vi står förstås bakom förslaget i betänkandet och den politik som vi presenterar i vår partimotion. Vi kan se att det finns en samsyn i utskottets betänkande. Men vi kommer förstås att följa upp våra förslag i ett senare skede. Som det står i betänkandet innehåller den parlamentariska landsbygdskommitténs delbetänkande mycket positiva signaler. Jag hoppas att det ska fortsätta så. Vi har en alliansreservation nr 1 som handlar om kommersiell och offentlig service på landsbygden. Vi vill att människor ska kunna bo och verka på landsbygden. Då måste det finnas tillgång till en fungerande service på rimliga avstånd när det gäller både kommersiell och offentlig service. Det finns ett antal bra lösningar runt omkring i landet som vi skulle kunna använda. Man bygger upp lösningar kring etablerade samlingspunkter, till exempel den lokala lanthandlaren. Förslaget, som de rödgröna avstyrker, är att vi vill att regeringen ska se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Det borde vi kunna enas om i stället för att invänta en utredning. Vi vet alla att det borde göras. Det finns också en reservation som handlar om återföring av medel från vatten- och vindkraft. Likaväl som vi tycker att människor ska få behålla frukterna av sitt eget arbete tycker vi det är rimligt att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. Därför vill vi i att intäkterna från fastighetsskatten på industrifastigheter och elproducerande fastigheter ska regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att fastighetsskatten på elproducerande fastigheter regionaliseras för att återbörda en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till de berörda regionerna. När det gäller bygdemedel är vi fortfarande starkt kritiska till förslag om att upphäva bestämmelser om bygdeavgift. Den årliga inbetalningen uppgår totalt någonstans , och för vissa små kommuner är det stora belopp. Det kommer en proposition om vattenverksamheten, tror jag. Då får vi återkomma i frågan. Det finns också en reservation från och om lokalt ledd utveckling och Leadermetoden. Vi delar den uppfattning som förs fram i motionen om att Leadermetoden bör användas för landsbygdsutveckling i hela landet. Metoden har fungerat bra på svensk landsbygd. Det är ett lokalt beslutsfattande och projektmedel för lokal utveckling utifrån lokala förutsättningar. Det är mycket lokalt, som ni hör. Näringslivet, den ideella sektorn och det offentliga är engagerade i sin egen utveckling, vilket jag tycker är jättebra. har av någon oklar anledning beslutat att välja bort fem av 53 områden i som inte kan driva lokalt ledd utveckling. Detta gör att vi inte får en sammanhållen landsbygdspolitik i hela , vilket är mycket olyckligt. Slutligen vill jag kommentera särskilda yttrande under . Vi har ställt oss bakom utskottets ställningstagande. Men jag vill uppmärksamma er på att försvinner från Nationellt Resurscentrum för kvinnor, det som vi brukar kalla Winnet. I stället går pengarna till för att integrera jämställdhet i den ordinarie verksamheten. har organisationen arbetat med att bland annat öka kvinnors deltagande inom företagande och med ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Detta är också något som genomförts i gränsöverskridande samarbeten för att modellen ska spridas vidare till andra länder. Vidare har verksamheten ett underifrånperspektiv, och arbetet sker huvudsakligen via de regionala centrum som finns över hela landet. För att arbetet ska kunna bedrivas mer kraftfullt och långsiktigt har sittande regeringar under de som föreningen varit aktiv stöttat med årliga resurstillskott. Uppdraget har fortsatt med driftsbidrag ända fram till . Därefter har Winnets nationella ledning fått jobba hårt för att få information från om orsaken till att verksamhetsbidraget upphävs, och man har inte fått något svar. får man i stället starta en helt ny organisation som utgår från länsstyrelserna och regionerna. Det görs i stället för att nyttja den ideella organisationen som funnits och är representerad över hela landet med sina 8 000 medlemmar. Det är alltså resultatet av jämställdhetsarbetet och arbetet med kvinnors företagande från den feministiska regeringen. I detta anförande instämde (C). Området regional tillväxtpolitik, eller snarare landsbygdspolitik, som vi borde kalla det, är det som vi nu debatterar. Det är framför allt ett område där det rör på sig väldigt mycket. Jag menar att det framför allt beror på att den parlamentariska landsbygdskommittén tillsattes efter ett initiativ från . Den lämnade nu sitt delbetänkande och ska sedan lämna sitt slutbetänkande . Jag har själv förmånen att sitta i för räkning. Jag måste säga att delbetänkande var en framgång för landsbygden. Kommittén lämnade fyra förslag. Det första förslaget är att regeringen måste jobba tydligare med styrningen av sina myndigheter och hur de ska jobba för att utveckla landsbygden. Det andra förslaget gäller att utbildning är viktig för kompetensförsörjningen på landsbygden. Regionala högskolor och universitet har särskild betydelse för detta. Vi behöver skapa mer flexibla utbildningslösningar, och det uppdraget behöver tydliggöras för de myndigheter som sysslar med utbildning. Det tredje förslaget är att ska ha ett nytt bredbandsmål om bredband till befolkning . har vi ett bredbandsmål som är till 2020. Det betyder att vi inte har någon plan för hur av befolkning ska få bredband eller snabbuppkoppling. Hur ska vi kunna skapa ett som håller ihop om inte hela landet har samma mål? Det fjärde förslaget är att de statliga myndigheterna borde utlokaliseras så att staten har en god närvaro i hela landet. Det är främst den frågan jag tänkte uppehålla mig kring . Utskottet har ett enigt tillkännagivande om att fler statliga myndigheter borde utlokaliseras. Arbetet med att förändra myndighetsstruktur tog fart när började budgetförhandla med regeringen. Då fick vi igenom kravet att när regeringen bildar nya myndigheter ska de alltid lokaliseras utanför . Vi har också fått igenom att den statliga myndigheten skulle göra en rapport om hur statens organisering har förändrats . Det var en rapport som kom . Vidare såg vi till att uppgift blev att kolla betydelsen av statliga jobb på landsbygden. I förra höstens budget fick vi igenom att Statens servicecenter, en myndighet som lyder under staten, ska utreda vilka myndighetsfunktioner som kan utlokaliseras. Det är en rapport som kommer att presenteras . Regeringen har efter det, på ett förtjänstfullt sätt, i en debattartikel på av såväl statsministern som civilministern presenterat att man vill förändra den regionala balansen. Civilminister var ute i efter att delbetänkande och Statskontorets rapport presenterats och lovade ett förslag . debatterar både näringsutskottet och finansutskottet två eniga tillkännagivanden utifrån borgerliga motioner om att statliga myndigheter ska utlokaliseras från antingen till landsbygden eller till förorten. Jag skulle kalla det för att slå in öppna dörrar - eller snarare vidöppna dörrar. Inte desto mindre är detta bra. En enig landsbygdskommitté innebär att alla partier tycker samma sak. Men det är trots allt bara en utredning. finns en enig riksdag som kommer att säga att det är dags att utlokalisera statliga myndigheter. Jag hoppas att det även gäller när skarpa förslag finns på bordet. Då kommer det att finnas generaldirektörer runt om i vårt land som kommer att göra mycket motstånd. Det är solklart att utlokaliseringen behövs. av alla statliga myndigheters huvudkontor ligger i . Två av tre statliga jobb finns i , , , eller . De övriga 16 länen får dela på den sista tredjedelen. Detta gör att vi har fått en urban stat. Det är en stat som helt enkelt har dålig koll på hur det är att leva, bo och driva företag på landsbygden i . Så kan vi inte ha det. En decentraliserad statsförvaltning med kunskap om regionala och lokala förhållanden är faktiskt grunden för ett som håller ihop. Regeringen behöver dock agera omgående i frågan. Man behöver säkerställa att statliga jobb som finns på landsbygden får vara kvar. Därför var det bra att man stoppade flytten av 500 jobb inom nio olika kontor på landsbygden. behöver regeringen också omlokalisera såväl hela myndigheter som vissa funktioner från till landsbygden. I detta arbete kan tjäna som förebild. Där har regeringen beslutat att flytta ut 3 900 statliga jobb från till 40 orter runt om i hela . Leadermetoden, senare kallad lokalt ledd utveckling, har varit en framgångssaga på svensk landsbygd sedan den infördes . Metoden har inneburit ett lokalt beslutsfattande om projektmedel för lokal utveckling utifrån lokala förutsättningar. Arbetet har genomförts enligt den så kallade Leadermetoden, som innebär ett trepartnerskap mellan det lokala näringslivet, den ideella sektorn och de offentliga aktörerna, främst kommunerna. Den ekonomiska finansieringen har följt EU:s programperioder med sjuåriga budgetar. Därför var det aktuellt att starta om Leaderområdena . Men , den statliga myndigheten, beslöt att utesluta fem områden av 53 med motiveringen att de inte ansågs ha tillräckligt bra strategier för att bli prioriterade inom den budgetram som hade. Att på detta sätt välja bort fem områden som omfattar 437 000 landsbygdsinvånare i 31 kommuner från åtta län från norr till söder från att få bilda Leaderområden är mycket illa. Dessa fem är alla områden som har funnits tidigare där lokal kompetens och erfarenhet har byggts upp . Att inte inkludera dessa leder till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik då alla områden inte får samma förutsättningar. Det är inget annat än högst olyckligt när vi säger att vi vill ha ett som håller ihop. Regeringen borde därför se till att Leadermetoden används för landsbygdsutveckling i hela landet. Varför inte starta om med en särskild experimentell insats i bara dessa områden där riktigt nya metoder prövas? I går lämnades en JO-anmälan in från kommunerna om att faktiskt har gjort fel. Anmälan lämnades till just utifrån att 31 kommuner i landet har uteslutits. Företrädarna påpekar att kommunerna noggrant har analyserat läget och ber JO att särskilt beakta 20 punkter där det bland annat ifrågasätts hur det är regionalpolitiskt riktigt att får lika mycket medel som de fyra nordliga länen tillsammans. Man skriver att om inte hela ska omfattas bör det inte vara regering eller riksdag som ska besluta om vilka områden som ska exkluderas. Jag tycker att man har en god poäng. Egentligen borde det inte råda någon politisk åsiktsskillnad om detta. Jag är därför glad över att har valt att stödja motion. Om vi ska ha en regional tillväxtpolitik som fungerar kan vi inte välja bort vissa områden, utan hela måste hålla ihop. har också en reservation om landsbygdssäkring. Det är en metod som används framgångsrikt i och på , där man landsbygdssäkrar alla politiska beslut. Det innebär att alla beslut analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för landsbygden. Jag hoppas att den parlamentariska landsbygdskommittén kan djupdyka i denna fråga och komma med eniga förslag och att vi i näringsutskottet kan förkovra oss vid en kommande studieresa till så att vi även i kan landsbygdssäkra alla politiska beslut. har också en motivreservation om att bygdemedel från vindkraften borde återföras till landsbygden. Det är en fråga som jag hoppas att regeringen återkommer till i samband med en proposition . har i detta betänkande tre reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 8 om Leadermetoden i hela landet. Globaliseringen leder till förändringar som får olika genomslag i olika delar av . Samhällen förändras, och urbaniseringen bygger i grunden på människors fria val. Det är något som jag och Liberalerna försvarar. finns utmaningar i skillnaderna mellan städer med en stark växande privat tjänstesektor och områden med stor sårbarhet och lokala utmaningar i form av ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvensen en åldrande befolkning och ett minskat skatteunderlag. Utgångspunkten för mig som liberal är värnandet om människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid. En liberal landsbygdspolitik strävar därför efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i en mindre tätort. Jag är själv uppvuxen i metropolen . Vi kallar orten för metropolen eftersom den har en flygplats, en gymnasieskola och en stor vårdcentral, men den ligger mitt i den vackra glesbygden. Det finns färre än en person per kvadratkilometer i . Näringslivsutveckling, arbetskraftsförsörjning, utbildning och tillgång till offentlig och kommersiell service är därför väsentliga inslag i en modern, regional tillväxtpolitik och en förutsättning för att livet utanför tätorterna ska fungera och för en levande landsbygd. För att människor ska vilja bo och företag ska vilja verka i hela , i orter som eller , är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande och grundläggande service på rimligt avstånd. Det gäller naturligtvis myndigheter såväl som service och näringslivet. Upprätthållande av en grundläggande servicenivå över hela landet är även viktigt för att människor ska känna sig trygga. Det krävs också för att hela ska kunna bidra på ett positivt sätt i flyktingmottagandet. Samhällets olika funktioner behöver finnas tillgängliga såväl i landsbygds- och glesbygdskommuner som i storstadskommuner. I glesbygder har framför allt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhälle möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. I vissa glesbygder är dock förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång på kommersiell service. Vi vill därför i likhet med vad som anförs i motion 2454 förbättra tillgången på lokal service. Vidare anser vi i linje med vad som föreslås i motionerna 1190, 1934 och 3147 att regeringen ska se över regelverken och öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentlighet och näringsliv. Vi yrkar bifall till reservation 1 under punkt 3. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 från Alliansen och reservation 9 från . Regional tillväxt har vi debatterat i den här kammaren. Ordet tillväxt skapar olika tankar och funderingar hos oss. Vissa personer anför numera att vi inte ens ska använda det ordet eftersom vi alla ska leva i den cirkulära ekonomin. Det är något som jag gärna ansluter mig till i den meningen att vi ska ta till vara jordens resurser på bästa möjliga sätt. Men vi måste också konstatera att det är viktigt att det finns möjligheter för orter, företag och olika typer av verksamheter att expandera och finnas på de bästa möjliga ställena för just deras sätt att arbeta eller för att hitta personalresurser eller ekonomiska resurser. Då behöver vi faktiskt prata om den regionala tillväxten i . Vi har hört från flera tidigare talare här hur olika det kan se ut runt om i , inte minst med tillgången till bredband och andra kommunikationer. Infrastrukturen är ju viktig för oss allihop. Vi hade en debatt här tidigare om mineralpolitiken. Vi kan konstatera att den politiken och den industrin har varit vägledande för många av de större och mindre orter i som har haft gruv- och mineralfyndigheter och jobbat med att få fram järn- och stålverk. Tyvärr är det just de orterna, de små orter som brukar kallas bruksorter, som lider mest av bristen på tillväxt. hörde vi det välkända svenska företaget tala om bristen på bostäder. Det är många företag som har talat om detta redan tidigare. Det är inget nytt för oss; vi vet allihop att det är brist på bostäder i . Men när Spotify, ett framgångsrikt företag som är ungt och nytt och fräscht, säger det blir uppmärksamheten plötsligt otroligt mycket större. När ett byggföretag, ett stålföretag eller någon annan mer etablerad verksamhet sagt något liknande har det inte uppmärksammats över huvud taget. Men vi får tacka Spotify för att man uppmärksammar detta och ställer lite krav på oss politiker, får vi väl säga, att göra vad vi kan för att få fram fler bostäder. Det var ju inte som man på just de här mindre orterna rev hyreshus. Man såg helt enkelt ingen möjlighet till hyresintäkter, inte minst i de kommunala bostadsbolagen. såg jag ett intressant inslag på tv om . kan väl inte räknas som en av de större orterna i , men där finns ett oerhört stort och framgångsrikt svenskt företag genom en ovanligt stor entreprenör: . I inslaget kunde man visa på hur skolorna hade byggts ut med hjälp av anställda på , inte minst alla de internationellt anställda som fanns och finns där, och hur nöjd man var. I flera intervjuer som presenterades i tv-programmet konstaterade de att det var en liten ort som de hade flyttat till från olika länder men att det fanns fantastisk service, en fantastisk gemenskap och en särskild anda i bygden som de uppskattade mycket - och det var inte så långt till , och kontinenten. Jag tror att vi kanske inte kan se fram emot så många fler eller större företag av den digniteten i . Men vi kan alla medverka till att de företag som ändå finns i bygderna kan växa och utvecklas. Där behöver vi helt enkelt se till att det finns service av både offentlig och kommersiell karaktär. I är det inte så konstigt att även den lokala servicen fungerar med tanke på att det finns så många både nationellt och internationellt anställda. Men vad händer på de små orterna, till exempel i min valkrets ? Hur tillgodoser man servicen för de människor som bor där så att de inte behöver åka för att tanka bilen eller göra ett enkelt ärende i en affär? Här vi den stora utmaningen, och sedan jag kom in i har jag känt att vi lite grann står och stampar på samma fläck. Vi har inte någon av oss riktigt kunnat komma fram till hur vi ska lösa problematiken med de små orterna. Vi har inte löst det. Men ser jag faktiskt en ljusning på den här fronten. Jag tror att vi genom det stora antalet nya svenskar som har kommit till vårt land säkert kan få fart på tillväxten även ute i bygderna. Det är därför av stor vikt att de projektmedel som utdelas av staten, regioner, landsting, EU-fonderna och så vidare samordnas så att det blir så bra som möjligt. Det är just det som reservation går ut på. Ska vi kunna få växande verksamheter måste man kunna söka medel till små företag likaväl som till enskilda skolor eller någonting annat. Men då måste det finnas en samordning så att de här projektmedlen inte motverkar varandra, vilket det finns ganska många exempel på. är också en bov i det här dramat, vågar jag påstå. Vi behöver en god regional omstrukturering i det här landet. Utredningen om hur de nya regionerna ska se ut har väckt mycket känslor, men jag tror att vi måste komma fram till att vi behöver ha större och mer ändamålsenliga regioner. Jag har tidigare stått i den här talarstolen och sagt att jag tror på sex stycken regioner i , där vi har inte minst vården i fokus med universitetssjukhusen som knutpunkter för regionerna. Jag vill passa på innan jag slutar, herr talman, att säga några ord om vikten av att vi också fortsättningsvis tar de regionala flygplatsernas parti - oavsett parti, skulle jag säga - eftersom vi behöver ha en regional infrastruktur som står emot EU:s olika idéer om hur vi i ska organisera oss på det här området. Vi behöver se till att det finns möjlighet att ta sig till och från de små orterna likaväl som de stora, och då är den nationella infrastrukturen otroligt viktig. Vi ska ha också tåg som fungerar. Oavsett om det är snabbtåg eller regionaltåg som går något långsammare måste vi se till att de finns för besökare så att vi utvecklar den viktiga besöksnäringen men framför allt för de människor som har valt att bo och leva på orter utanför storstäderna. Vi debatterar nu betänkandet Regional tillväxtpolitik. Det finns några reservationer, men på det hela taget är vi ganska överens om många delar av betänkandet. När det gäller många av reservationerna är ett arbete på gång. Inte minst , som många nämnt, arbetar för fullt. mål för den regionala tillväxten är utvecklingskraft i alla delar av landet med stark lokal och regional konkurrenskraft. Regional hänsyn ska tas inom andra politikområden. Det som är viktigt är infrastruktur, kommunikationer, jobbpolitik, utbildningspolitik och det vi arbetar med i näringsutskottet: näringspolitik. tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska lämna förslag om inriktning på utformningen av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. - - överlämnade den eniga parlamentariska landsbygdskommittén sitt delbetänkande, På väg mot en ny politik för landsbygder - landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar. I betänkandet har kommittén kartlagt och analyserat hur landsbygd har utvecklats och vilka effekter och vilken betydelse den förda politiken har haft på landsbygdens utveckling oavsett vem som har styrt landet. Kommittén beskriver också utvecklingen av områden, boenden, samhällsplanering, infrastruktur, kommersiell och offentlig service, kompetensförsörjning, näringsliv och företagande. Några av kommitténs slutsatser är viktiga. För det första anser kommittén att behöver en mer sammanhållen och aktiv politik för landsbygdens utveckling. För det andra menar kommittén att hushåll och företagande i måste kunna dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Där slår man också fast att regeringen bör ta fram förslag till en ny målformulering på området så att hela befolkningen ska ha tillgång till infrastruktur med hög överföringskapacitet . För det tredje behöver det enligt kommitténs mening skapas förutsättningar för att det ska finnas en kompetensförsörjning i hela landet. För det fjärde anser kommittén att regeringen bör ta initiativ till det som vi har diskuterat mycket här , nämligen omlokalisering av statliga myndigheter och arbetstillfällen så att de kan bidra till utveckling och att hela landet kan få tillväxt. Det är glädjande att ett enigt utskott, i likhet med , föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör lokalisering och organisering av statliga myndigheter. Utskottet anser att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter till landsbygden. Regeringen bör i lämpliga sammanhang också återrapportera till vilka åtgärder man vidtagit och hur de principer som fastställt har tillämpats. Politiken måste vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. På så vis kan politiken möta vår tids stora samhällsutmaningar, som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. står inför stora utmaningar. Vi ska dock komma ihåg att utsikterna för svensk ekonomi är goda. Tillväxten är hög. Arbetslösheten faller, och det stora budgetunderskottet efter den förra regeringen har faktiskt minskat kraftigt. I den vårbudget som regeringen presenterade prioriteras det gemensamma samhällsbygget framför stora skattesänkningar och nedskärningar, som vi tar hand om de omedelbara utmaningar som står inför.