bet · H301MJU18 · 2016-06-10 00:00:00 — Myndigheten föreslår att krav ställs på de producenter som tillhandahåller plastbärkassar till konsumenter eller andra användare, om att ta ut ett lägsta pris om per plastbärkasse. För att det ska vara möjligt att följa upp förbrukningen föreslås ett krav på att tillverkare och importörer av plastbärkassar rapporterar försäljningen inom . Rapporten kommer att remissbehandlas, och regeringen kommer därefter att ta ställning till hur man går vidare med rapporten. Som framgår ovan presenterade ett meddelande om cirkulär ekonomi (KOM(2015) 614). Ett av de prioriterade områdena är plast, och enligt meddelandet kommer kommissionen att anta en strategi om plast inom ramen för cirkulär ekonomi där frågor som möjligheter till materialåtervinning, biologisk nedbrytbarhet, förekomst av farliga ämnen i vissa plaster och marint avfall kommer att behandlas. Enligt information från Miljö- och har kommissionen påbörjat arbetet med strategin. Från svenskt håll har man framfört att man önskar se att strategin behandlar plast ur ett brett perspektiv, inklusive plast i marin miljö och mikroplaster i olika produkter och att man har ett livscykelperspektiv. I utskottets behandling av meddelandet om cirkulär ekonomi (utl. 2015/16:MJU13) välkomnar utskottet många av de åtgärder som presenteras i dokumentet. Utskottet betonar att giftfria kretslopp är en förutsättning för en resurseffektiv och cirkulär ekonomi och vill även framhålla att bör tillämpas och utvecklas på så sätt att substitutionsprincipen stärks. Farliga ämnen bör i större utsträckning än vad som är fallet begränsas eller förbjudas och bytas ut mot säkrare alternativ. Utrymmet för nationella särregler på kemikalieområdet är begränsat eftersom kemikaliereglerna i hög grad är harmoniserade inom EU. Det är därför positivt att det i Kemikalieinspektionens uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag framgår att de bl.a. ska analysera och lämna förslag till ändringar i relevant lagstiftning i syfte att stärka regleringen av farliga ämnen, både på EU-nivå och nationell nivå. I detta ingår att lämna förslag till nationell lagstiftning mot farliga kemikalier när EU-lagstiftningen inte ger tillräckligt skydd. Utskottet delar regeringens syn att takten behöver öka för att fasa ut och ersätta särskilt farliga ämnen och minska riskerna med övriga farliga ämnen. Det är därför positivt att regeringen har tillsatt en utredning som ska titta på hur man arbetar mest effektivt med att ersätta farliga ämnen med säkrare alternativ. Utskottet konstaterar att det pågår arbete på EU-nivå när det gäller att begränsa bisfenol A, bl.a. förslag på att begränsa användandet av bisfenol A i lacker och ytskikt vars syfte är att komma i kontakt med livsmedel och förslag om att skärpa klassificeringen för bisfenol A. Det är positivt att krafttag tas för att begränsa och förbjuda bisfenol A som anses vara hormonstörande och kan skada vår fortplantningsförmåga. Utskottet konstaterar också att regeringen driver att fler material som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel bör omfattas av EU-bestämmelser. Utskottet tillmäter frågan om mikroplaster i våra vattenområden stor betydelse och föreslog i betänkande 2014/15:MJU8 Avfall och kretslopp ett tillkännagivande om att arbeta för att minska förekomsten av bl.a. mikroplaster i våra vattenområden, vilket beslutade i enlighet med. Utskottet noterar att regeringen överväger nationella begränsningar av mikroplaster i kosmetiska produkter och att har fått i uppdrag att identifiera viktiga källor till utsläpp av mikropartiklar av plast i haven och föreslå åtgärder för att minska dessa, vilket är positivt. Utskottet delar regeringens ambition att ska vara ett föregångsland för att minska spridningen av mikroplaster till miljön. Det behövs även arbete på EU-nivå och internationell nivå i denna fråga, och det är därför positivt att regeringen arbetar parallellt med att påverka EU-lagstiftningen men även att frågan har lyfts i FN-sammanhang. Utskottet noterar att har lämnat en rapport om hur förbrukningen av plastbärkassar kan minska och avvaktar regeringens ställningstagande om detta. Inom ramen för arbete med cirkulär ekonomi kommer en strategi för plast att tas fram, vilket är positivt. Utskottet har tidigare betonat att giftfria kretslopp är en förutsättning för en resurseffektiv och cirkulär ekonomi och att farliga ämnen i större utsträckning än bör begränsas, förbjudas och bytas ut mot säkrare alternativ. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:574 (S) och 2015/16:1016 (S) med det anförda kan lämnas utan vidare åtgärd och att motionerna 2015/16:818 (S) yrkande 2 och 2015/16:2370 (C) yrkandena 20 och 21 kan lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande i den del det avser att om hormonstörande ämnen brådskande bör revideras. Jämför reservation 10 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 i denna del framförs att om hormonstörande ämnen brådskande bör revideras. Eftersom reglerna om användning och utsläppande på marknaden av kemikalier är harmoniserade inom EU är utveckling och tillämpning på EU-nivå ett fokusområde. EU måste öka takten när det gäller att begränsa användningen eller fasa ut särskilt farliga ämnen, t.ex. hormonstörande ämnen. Kommissionens strategi om hormonstörande ämnen bör uppdateras . behandling och kompletterande uppgifter I betänkande 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitiken framgår att antog ett meddelande om en strategi för hormonstörande ämnen (Gemenskapens strategi för endokrinstörande ämnen, KOM(1999) 706 slutlig). Strategin behandlar behovet av forskning på området, ett internationellt samarbete om hormonstörande ämnen, information som bör ges till allmänheten samt lämpliga åtgärder på policynivå. I sin fjärde rapport om genomförandet av strategin aviserade kommissionen sin avsikt att se över och möjligen revidera strategin (4th Report on the implementation of the ”Community Strategy for Endocrine Disrupters” a range of substances suspected of interfering with the hormone systems of humans and wildlife, SEK(2011) 1001 slutlig). Kommissionen motiverade översynen med att frågan om hormonstörande ämnen har ökat i betydelse, att kunskapen på området ständigt ökar, att det pågår ett stort antal forskningsprojekt om hormonstörande ämnen samt att det förekommer olika initiativ till reglering. Kommissionen har ännu inte reviderat strategin om hormonstörande ämnen enligt uppgift från Miljö- och . Både EU:s biocidförordning och växtskyddsmedelsförordningen innehåller begränsningar av användningen av ämnen som har identifierats som hormonstörande i enlighet med de kriterier som kommissionen ska ta fram. Enligt artikel 5.3 i biocidförordningen har rådet och gett kommissionen i uppdrag att besluta en delegerad akt med vetenskapliga kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen. Den delegerade akten skulle ha beslutats . Kommissionen har dock inte tagit fram sådana kriterier. De behövs för att regler i EU:s biocidförordning och andra regelverk på kemikalieområdet om utfasning av hormonstörande ämnen ska kunna tillämpas. Utan dessa kriterier är det således mycket svårt att komma överens om vilka ämnen som har hormonstörande egenskaper och påbörja en utfasning av dem i samhället. I betänkande 2014/15:MJU7 redovisas att uppmanade den dåvarande att vidta åtgärder enligt kraven i biocidförordningen. Kommissionen svarade att den planerade att hålla ett offentligt samråd om förslaget till kriterier och utföra en analys av dess konsekvenser för tillgången på växtskyddsmedel och biocidprodukter. Den förra ansåg dock att kommissionens skäl för att underlåta att besluta om kriterierna var otillräckliga. lämnade därför in en stämningsansökan till tribunalen (förstainstansrätt ). Det fanns ett brett stöd inom EU för denna fråga eftersom både och intervenerade till stöd för . konstaterade att har varit för långsam med att besluta om kriterier för hormonstörande ämnen. Domen ger därmed rätt mot , och kommissionen uppmanas att fastställa kriterierna. I svaret på fråga 2015/16:689 Fortsättning av Alliansens arbete för att fasa ut hormonstörande ämnen framgår att efter domen meddelade att den inte avser att följa domen utan fortsätter att utföra sin konsekvensanalys . Den dåvarande miljö- och klimatministern skickade brev till kommissionärerna och uppmanade dem att vidta nödvändiga åtgärder för att följa fördraget och möta de berättigade förväntningarna från EU:s medborgare att EU ska skydda dem från de risker som exponering för hormonstörande ämnen medför. Vid miljörådet antog rådet enhälligt en deklaration som uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att följa domen från i målet mellan och kommissionen om vetenskapliga kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen. Av rapporten från rådet framgår att det nederländska ordförandeskapet underströk att det fanns en stark förväntan om att kommissionen nu skulle agera i frågan om hormonstörande ämnen. underströk att kriterierna för hormonstörande ämnen endast skulle ta vetenskaplig hänsyn, och att det var viktigt att involvera medlemsländernas experter i arbetet. Samtliga länder som yttrade sig i debatten gav stöd till linjen att det var viktigt att följa domslutet och skyndsamt anta kriterierna. Kritik framfördes mot om att det inte var acceptabelt att inte följa de bestämmelser som beslutats i europeisk lagstiftning. Kommissionen, som representerades av kommissionär , var fullt medveten om hur viktig frågan var för rådet. Kriterier skulle presenteras . Kommissionen var medveten om att beslutet att fullfölja konsekvensanalysen hade kritiserats. ville kommissionen använda all den information som fanns tillgänglig för att kunna fatta ett väl underbyggt beslut. I skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen framgår att tillsammans med åtta andra likasinnade medlemsstater och driver ministerinitiativet Reach up. Initiativet vill se ett mer ambitiöst genomförande av kemikalieförordningen Reach och en reglering av hormonstörande ämnen och nanomaterial i enlighet med målen i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Länderna bjöd in till konferensen and Beyond i som samlade närmare 200 deltagare från medlemsstater, , kommissionen och intresseorganisationer. Diskussionerna visade att det finns ett stort stöd för Reach och för en bättre reglering av kemikalier. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår att enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet (och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser) ska en EU-strategi för en giftfri miljö presenteras . Strategin ska bygga på åtgärder som vidtas senast och som berör nanomaterial, hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och kemikalier i varor. Det praktiska genomförandet av handlingsprogrammet blir av stor betydelse för att minska användningen av särskilt farliga ämnen. I Kemikalieinspektionens genomförande av handlingsplanen för en giftfri vardag ligger att aktivt bidra till detta arbete. Den 8–arrangerar en workshop med medlemsstaterna, näringen och intresseorganisationer för att få inspel till arbetet med EU-strategin för en giftfri miljö. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att gav rätt mot och utgår från att kommissionen fastställer kriterier för hormonstörande ämnen. Utskottet vill poängtera att det är viktigt att så sker så att EU:s medborgare kan skyddas från de risker som exponering för hormonstörande ämnen innebär, och det bör fortsatt vara en prioriterad fråga för regeringen. Vidare anser utskottet att det är beklagligt att underlåtit att revidera strategin om hormonstörande ämnen. Utskottet anser att de argument som framfördes 2011 om att frågan om hormonstörande ämnen har ökat i betydelse, att kunskapen på området ständigt ökar, att det pågår ett stort antal forskningsprojekt och att det förekommer olika initiativ till reglering är giltiga och att en översyn av strategin är nödvändig. Utskottet förutsätter att regeringen använder tillgängliga medel för att driva på utvecklingen inom EU så att de åtaganden som finns inom det sjunde miljöhandlingsprogrammet fullföljs. Med hänsyn till såväl pågående som förutsett arbete med frågan anser utskottet att motion 2015/16:1362 (C) yrkande 11 i denna del kan lämnas utan vidare åtgärd. Genomförande av proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att skyndsamt verkställa proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 12 framförs att regeringen skyndsamt bör verkställa det som beslutades i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. Det finns en lång tradition i vårt land, inte minst bland konsument- och miljöorganisationer, av att verka för att fasa ut ämnen med negativ hälso- och miljöpåverkan. Arbetet måste bedrivas både nationellt och internationellt. Det är därför viktigt att kemikaliearbetet ges en tydlig politisk ram, vilket Alliansen presenterade i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken med förslag på vilken strategi och vilka insatser som krävs på vägen mot en giftfri vardag. För att fullfölja arbetet med ett fritt från gifter är det enligt motionärerna viktigt att åtgärderna i propositionen genomförs. Även kommittémotion 2015/16:2606 av m.fl. (M) yrkande 9 tar upp vikten av att regeringen skyndsamt verkställer det som beslutades i proposition 2013/14:39. Arbetet med att begränsa farliga ämnen behöver bedrivas både i och internationellt. Det är därför av yttersta vikt att den politiska ramen för detta arbete är tydlig och verklighetsförankrad. Alliansen har tidigare presenterat en strategi för detta i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken. För att arbeta vidare med insatserna som föreslås i denna är det viktigt att regeringen genomför propositionens förslag. behandling och kompletterande uppgifter Proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken behandlas i betänkande 2013/14:MJU13 På väg mot en giftfri vardag. I propositionen redovisar den förra regeringen sin strategi för att nå kvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin består av de etappmål om farliga ämnen som den dåvarande regeringen beslutat om och insatser som bidrar till att nå dessa mål. Därutöver innehåller strategin vissa insatser som i övrigt behövs för att nå kvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Utskottet ställde sig bakom de bedömningar som regeringen gjort i propositionen och föreslog att skulle anta regeringens lagförslag. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2013/14:185). I betänkande 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitiken framgår att den förra regeringens satsning på en handlingsplan för en giftfri vardag utgör en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. För att arbetet med handlingsplanen ska vidareutvecklas och intensifieras har också beslutat om resursförstärkningar till Kemikalieinspektionen vid ett antal tillfällen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122, prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255 och prop. 2015/16:1 utg.omr. 20, bet. 2015/16:MJU1, rskr. 2015/16:103). presenterade Kemikalieinspektionen sin slutredovisning till regeringen av arbetet med handlingsplanen –2014 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014 – slutredovisning rapport 1/15). Av rapporten framgår att satsningen har gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att kraftigt utöka insatserna nationellt, inom EU och internationellt. Arbetet har främst varit inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa. –2014 prioriterades arbetet med EU:s kemikalielagstiftning, internationellt arbete, tillsyn av farliga ämnen i varor och dialoger med näringslivet för att minska riskerna med farliga ämnen i varor. I Kemikalieinspektionens regleringsbrev fick myndigheten ett uppdrag att utifrån erfarenheterna med arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 redovisa hur handlingsplanen kan vidareutvecklas för perioden –2020. I rapporten för en giftfri vardag 2015–2020 – Skydda barnen bättre (Kemikalieinspektionen, rapport 5/14 ) redovisar myndigheten bl.a. att de ska utreda om det är lämpligt att genomföra fler nationella åtgärder mot farliga kemiska ämnen. I uppdraget ingår även att bedöma om det behövs nationell lagstiftning inom icke-harmoniserade områden när EU-lagstiftningen inte ger tillräckligt skydd. Vidare har ett nationellt åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen startats. Kemikalieinspektionen ska även initiera ett nätverk för kommuner för att ytterligare stimulera och stödja kommunernas arbete där de bl.a. ska verka för att vägledning om miljöanpassad upphandling för förskolor blir känd och tillämpas av landsting och kommuner. Tillsyn är ett fortsatt viktigt område i handlingsplanen. Vidare kommer myndigheten att vara aktiv i EU-arbetet och påverka utvecklingen av EU-lagstiftningen bl.a. inom områdena hormonstörande ämnen, högfluorerade ämnen, nanomaterial och kombinationseffekter. Förslag på EU-åtgärder mot farliga kemiska ämnen kommer att lämnas, och myndigheten kommer att verka för att EU utarbetar en handlingsplan för att minska riskerna med högfluorerade ämnen. beslutade regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö –2017. Av uppdraget framgår bl.a. att Kemikalieinspektionen ska utveckla och genomföra kostnadseffektiva åtgärder med ledning av den strategi för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som beslutats av regeringen och redovisats för (prop. 2013/14:39). Uppdraget ska slutredovisas . Vidare deklareras följande i regeringsförklaringen från : ska gå före på miljöområdet. Planetens gränser ska respekteras. Miljömålen ska nås. Biologisk mångfald, en giftfri vardag och god havsmiljö är prioriterade. Barn ska växa upp i en vardag fri från gifter. Försiktighetsprincipen, utbyte av farliga ämnen och principen att förorenaren betalar är utgångspunkten. Utfasning av kemikalier som är skadliga för människa och miljö skapar drivkrafter för bättre alternativ. När inte räcker till går före. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) lyfter regeringen särskilt fram att arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag har förstärkts och getts ett långsiktigt perspektiv. Det finns resurser aviserade fram , och regeringen har gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att utveckla handlingsplanen och intensifiera insatserna. I regeringsförklaringen lyfts det fram att giftfri vardag är ett prioriterat område för regeringen. Regeringen har även gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö –2017. Utskottet noterar att myndigheten i sitt arbete ska ta ledning av den strategi för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som redovisats i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken och att arbetet har förstärkts med resurser fram . Utskottet anser att det finns goda förutsättningar för att genomföra handlingsplanen för en giftfri vardag. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 12 och 2015/16:2606 (M) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka det internationella kemikaliearbetet och samarbetet mellan kemikaliemyndigheterna i olika länder, om att införa ett miljömål i EU för en giftfri vardag och om att ska vara pådrivande i arbetet med att ta fram nya ämnen till kandidatlistan för Reach. Jämför reservationerna 12 (M) och 13 (C). I partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 4 lyfts det fram att det internationella kemikaliearbetet bör stärkas så att fler ämnen regleras och hårdare krav ställs. Reach reglerar farliga ämnen, men skadliga kemikalier kan komma in i EU via importerade produkter. Motionärerna vill bygga en stark industri i och inte exportera miljöproblem till andra länder. Skärpta globala kemikalieregler ger bättre miljö både där produkter tillverkas och används och när de ska tas om hand som avfall. vill därför stärka det internationella kemikaliearbetet så att fler ämnen regleras och hårdare krav ställs. Detta bör beaktas vid förhandlingar om frihandelsavtal. I yrkande 5 lyfts det fram att det behöver införas ett miljömål i EU för en giftfri vardag. Det är bra när ett enskilt medlemsland kan ha skarpare krav än den gemensamma EU-lagstiftningen, men lagstiftningen upplevs ofta hindra enskilda länder från att höja ambitionerna. I finns nationella miljömål för att säkerställa en giftfri vardag, och anser att ett EU-gemensamt mål för en giftfri vardag behövs för att påskynda arbetet, vilket motiveras ytterligare i ljuset av att alliansregeringen stämde kommissionen för ett för långsamt arbete med hormonstörande ämnen. I yrkande 6 framhålls att samarbetet mellan kemikaliemyndigheterna i olika länder bör stärkas så att kontroller, godkännande och begränsningar kan gå fortare på den gemensamma marknaden. I kommittémotion 2015/16:2606 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att ska vara pådrivande i arbetet med att ta fram nya ämnen till kandidatlistan för Reach. Lagstiftningen på kemikalieområdet är EU-gemensam, och därför är också EU den politiska instans där har störst möjlighet att påverka i en positiv riktning. Mycket av arbetet som behöver bedrivas i för en mer hälsosam miljö handlar därmed om att försöka påverka andra EU-länder, och att föreslå nya ämnen för Reachs kandidatlista. Detta bör prioriteras särskilt högt eftersom det är genom EU vi verkligen kan begränsa förekomsten av skadliga kemikalier. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår att miljöpolitiken utgår från de nationella miljökvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. I betänkande 2013/14:MJU13 framgår att världssamfundet vid toppmötet om hållbar utveckling i beslutade om att världens länder ska producera och använda kemikalier på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så begränsade som möjligt. om hållbar utveckling i (Riomötet) bekräftade detta mål på nytt. Vid Riomötet uppmanades världens regeringar att ytterligare stärka insatserna för att nå målet, både vad gäller genomförande av existerande internationella åtaganden och vad gäller förbättringen av den internationella på kemikalieområdet. Enligt regeringens skrivelse Giftfri vardag finns det flera internationella överenskommelser som till viss del hanterar de globala utmaningarna med kemikalier. Det pågår ett ständigt utvecklingsarbete inom ramen för dessa överenskommelser, och parterna har fattat flera beslut som bidrar till att nå målet om en säker hantering av kemikalier till 2020, t.ex. inom Rotterdam-, Stockholms-, Minamata- och Baselkonventionerna och strategin för internationell kemikaliehantering (Strategic Approach to , SAICM). Rotterdamkonventionen är en konvention om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel. har parterna beslutat om att ytterligare åtta ämnen ska omfattas av konventionen som totalt omfattar 47 ämnen (skr. 2015/16:169).