bet · H301UU13 · 2016-05-30 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna och avstyrker motionerna. I betänkandet finns en reservation (SD). Redogörelse /16:ER1 Från delegation vid . Tre yrkanden i en följdmotion. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord, punkt 2 (SD) Åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord, punkt 2 (L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse till 2015/16:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /16:ER1 till handlingarna. Åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord 2015/16:3361 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation (SD) 2015/16:495 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (M), (L), (V), (KD), (S), (M), (S), (M), i (C) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utrikesutskottet redogörelsen Från delegation vid (2015/16:ER1), en följdmotion som har väckts med anledning av redogörelsen och en motion från allmänna motionstiden . I redogörelsen från delegation vid () framgår att församlingen debatterade migration, flyktingkrisen och kampen mot terrorism. Liksom 2014 stod även annektering av och utvecklingen i östra högt på dagordningen. Besluten och att temporärt dra in rösträtt samt andra sanktioner mot landet präglade debatten. har vidare oron för flera länders brist på respekt för sina åtaganden inom ramen för medlemskapet i ytterligare aktualiserats. Församlingen antog 53 resolutioner, 22 rekommendationer, och två yttranden. Den svenska delegationen deltog i såväl församlings- som utskottsarbete . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation (SD) och särskilt yttrande (L, KD). I motion 2015/16:3361 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att regeringen med anledning av PACE:s rekommendation 2084 ska ta initiativ till upprättandet av bi- eller multilaterala avtal om utfärdande av diplomatiska garantier för konventionsenlig behandling vid utvisning av misstänkta eller dömda personer. I yrkande 2 uppmanar 25 motionärerna att följa PACE:s resolution och erkänna Daishs terrorkampanj i och som folkmord. Vidare vill i yrkande 3 att regeringen intensifierar sitt arbete med att förebygga och bekämpa diskriminering och hatbrott mot kristna även i . I motionsyrkandet resoneras även om trakasserier av kristna på 30 asylboenden i . Utskottet välkomnar delegationens redogörelse för verksamheten inom ramen för () och det arbete som bedrivits . Utskottet konstaterar att grundar sitt arbete på tre kärnområden: främjande av mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och det demokratiska samhällsstyret. Utskottet noterar att debatterade församlingen migration, flyktingkrisen och kampen mot terrorism. Liksom 2014 stod också annektering av och utvecklingen i östra högt på dagordningen. Besluten och att temporärt dra in rösträtt samt andra sanktioner mot landet har präglat debatten. Vidare har oron för flera länders brist på respekt för sina åtaganden inom ramen för medlemskapet i ytterligare aktualiserats. Med anledning av ett motionsyrkande om att upprätta avtal för utfärdande av diplomatiska garantier för konventionsenlig behandling vid utvisning av misstänkta eller dömda personer kan utskottet notera att församlingen antog en rekommendation där bl.a. avtal med tredje land tas upp. [1] Utskottet konstaterar att enligt internationella åtaganden som är bundet av får en person inte utvisas, överföras eller utlämnas till ett land om det innebär en risk för att personen i fråga utsätts för dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Detta är ett absolut hinder enligt artikel 3 och . Som bestämmelse tillämpas av innebär den att avvisning, utvisning eller utlämning till ett land där personen löper risk att utsättas för behandling i strid med bestämmelsen kan utgöra ett brott mot konventionen. Frågor om diplomatiska garantier har bl.a. behandlats av kommissionär för mänskliga rättigheter, FN:s rapportör i tortyrfrågor och (bet. 2001/02:KU20 och bet. 2005/06:KU2). Utskottet är inte berett att i detta sammanhang tillstyrka förslag om att regeringen med anledning av rekommendation ska ta initiativ till upprättande av avtal om utfärdande av diplomatiska garantier i enlighet med motionsyrkandet. Vidare anförs i ett motionsyrkande att med anledning av församlingens resolution ska erkänna Daishs terrorkampanj i och som folkmord. Utskottet noterar att antog resolution som handlar om utländska kombattanter i och . Utskottet har , i ett betänkande om och (bet. 2015/16:UU12), fördjupat behandlat frågor med koppling till utvecklingen i och inklusive yrkanden om att erkänna folkmord. Utskottet hänvisar vad gäller denna fråga till de ställningstaganden som redovisas i utskottets betänkande 2015/16:UU12. Vad gäller ett motionsyrkande om att regeringen ska intensifiera sitt arbete med att förebygga och bekämpa diskriminering och hatbrott mot kristna även i kan utskottet konstatera att målet för regeringens insatser mot diskriminering är ett samhälle fritt från diskriminering. Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. Andra frågor som är kopplade till detta område är åtgärder mot rasism, homofobi och andra liknande former av intolerans. Utskottet noterar att regeringen på sin webbplats för mänskliga rättigheter framhåller att man arbetar aktivt för principen om alla människors lika värde såväl i som i olika internationella sammanhang. Åtgärder genomförs bl.a. inom ramen för jämställdhetspolitiken, integrationspolitiken och funktionshinderspolitiken. Utskottet framhåller att åtgärder som syftar till att förebygga och motverka diskriminering är grundläggande i en demokrati och konstaterar att det är som i bereder ärenden om religionsfrihet i . Utskottet kan dock i sammanhanget även påminna om sitt tidigare ställningstagande om att förföljelsen av kristna minoriteter i bl.a. och måste upphöra (bet. 2014/15:UU15). I motionsyrkandet resoneras även specifikt om trakasserier av kristna på asylboenden i . Utskottet betonar att det är oacceptabelt att människor som sökt asyl i utsätts för hot, trakasserier och våld på grund av etnicitet, religion eller sexuell läggning – eller av annat skäl. Alla asylsökande ska kunna känna sig trygga under sin vistelse i boenden. Utskottet noterar att justitie- och migrationsminister i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:788) redovisar vilka åtgärder som vidtas för att komma till rätta med att asylsökande trakasseras på grund av sin tro. Utskottet noterar även att regeringen arbetar med att ta fram en nationell plan mot rasism och hatbrott. Avslutningsvis konstaterar utskottet att deltagande i internationella processer är en möjlighet för ledamöter att skapa opinion för svenska synsätt i internationella sammanhang och även en möjlighet att i den nationella kontexten i direkt kontakt med väljarna återspegla de opinioner som finns i omvärlden. Utskottet anser att parlamentariska delegationer bör verka för demokrati och mänskliga rättigheter och arbeta för att stärka parlamentens roll. Utskottet bedömer att den svenska delegationen vid parlamentariska församlings arbete har återspeglat dessa kärnvärden och uppmuntrar delegationen att fortsätta med detta arbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2015/16:3361 yrkandena 1–3 och föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns förslag i en motion som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att motion 2015/16:495 inte kan vara aktuell för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionen. Åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3361 av och (båda SD) yrkandena 1–3. biföll resolution och rekommendation 2084 om resande stridande i och . I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna att upprätta avtal med tredje land tas för att underlätta återsändning av misstänkta och dömda terrorister. Även om utländska medborgare i skulle dömas för deltagande i terror och folkmord finns risk att gärningsmännen inte utvisas eftersom upprätthåller principen om non-refoulement dvs. att vi inte utvisar personer till länder där de kan utsättas för tortyr eller kränkande behandling. Detta är i sig en sund princip i enlighet med , men vi kan inte tillåta att välfärdsstat utnyttjas av terrororganisationen /Daishs soldater, som aktivt arbetar för att jämna den med marken. I målet mot hävdade gärningsmannen att utvisningen till inte kunde verkställas eftersom han skulle utsättas för tortyr i hemlandets fängelse. Att tortyr är vanligt förekommande i jordanska fängelser var ostridigt i målet. Verkställighet accepterades ändå av eftersom utfärdade en diplomatisk garanti om human behandling av gärningsmannen. Domstolen har avvisat sådana garantier eftersom de inte ansetts trovärdiga, men i fallet accepterades dessa bl.a. eftersom garantierna var transparenta och detaljerade och utfärdade av högsta myndighet och eftersom det fanns mekanismer för kontroll och uppföljning av deras efterlevnad. Fallet visar att verkställighet i liknande fall är möjlig. Det är moraliskt oförsvarbart att ge några av världens mest förkastliga förbrytare i eftersom många misstänka på grund av bristande utredningsmöjligheter inte kommer att kunna åtalas här men inte kan utvisas för att ställas inför rätta i hemlandet. Det är dessutom djupt orättfärdigt att svenska skattebetalare, och i vissa fall anhöriga till terrorismens offer, tvingas finansiera högklassig sjukvård, ett liv på försörjningsstöd och etableringsbidrag eller i bästa fall fängelse för terrorister. bör därför följa parlamentariska församlings resolution. menar att regeringen måste ta initiativ till upprättande av bi- eller multilateralt ramavtal om utfärdande av diplomatiska garantier för en konventionsenlig behandling vid utvisning av misstänkta eller dömda personer. Vidare konstaterar vi att terrororganisationen systematiska förföljelse mot etniska och religiösa minoriteter, i och omkring de områden de kontrollerar, med rätta har chockerat omvärlden. har exempelvis kidnappat hundratals kristna assyrier och tvingat dem att leva under ett fruktansvärt förtryck i sitt egenhändigt utropade kalifat. Daishs soldater har försatt ett stort antal yazidiska kvinnor i sexuellt slaveri medan männen dödats och dumpats i massgravar. Vi menar att målet med Daishs terrorkampanj är att förinta de kristna och yazidiska minoriteternas historia, deras religiösa identitet och allt som dessa grupper har kvar av sitt nästan 2000-åriga kulturarv. Artikel 6 i Romstadgan för definierar folkmord som var och en av följande gärningar förövad i avsikt att helt eller delvis förgöra en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös folkgrupp som sådan, nämligen (a) att döda medlemmar av folkgruppen (b) att tillfoga medlemmar av folkgruppen svår kroppslig eller själslig skada (c) att uppsåtligen påtvinga folkgruppen levnadsvillkor som är avsedda att medföra dess fysiska undergång helt eller delvis (d) att genomföra åtgärder som är avsedda att förhindra födelser inom folkgruppen (e) att med våld överföra barn från folkgruppen till en annan folkgrupp. Det råder ingen tvekan om att Daishs gärningar i och uppfyller dessa kriterier. Därför måste riksdag visa sitt otvetydiga stöd för Daishs offer, följa PACE:s resolution och erkänna Daishs terrorkampanj i och mot kristna/araméer (syrianer, kaldéer, assyrier och melkiter) armenier, kurder och yazidier och andra etnoreligiösa minoriteter som folkmord och tillkännage detta för regeringen. Avslutningsvis konstaterar vi att religionsfriheten är en grundläggande mänsklig rättighet fastslagen i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, , EU:s rättighetsstadga och den svenska regeringsformen. Även om andra religiösa grupper på olika platser i världen också är utsatta, är kristna världens mest förföljda grupp globalt sett. Situationen för kristna i är långt bättre än i många andra länder, men vi måste ändå vara uppmärksamma på, och beredda att agera, när kristnas rättigheter kränks här i . har ett oroande antal attacker mot kyrkor ägt rum, och en ny trend inom hatbrotten mot kristna har dessutom slagit rot, nämligen trakasserier på asylboenden mot kristna och andra personer som tillhör religiösa minoriteter i . Vi menar att den här nya trenden är extra allvarlig eftersom kristna asylsökande har lämnat sina hemländer på grund av religiöst motiverat förtryck, t.ex. från Daish. Totalt ökade antalet hatbrott i mot kristna enligt en rapport från . biföll resolution Tackling intolerance and discrimination in Europe with a special focus on , vilken behandlar olika former av diskriminering och hatbrott mot kristna. Med anledning av resolutionen vill därför att regeringen intensifierar sitt arbete med att förebygga och bekämpa diskriminering och hatbrott mot kristna även i . Åtgärder för att motverka terrorism, diskriminering av kristna samt erkännande av folkmord, punkt 2 (L, KD) (L) och (KD) anför: Vad gäller erkännande av folkmord i och konstaterar vi att utskottet i detta betänkande hänvisar till de ställningstaganden som redovisas i betänkande 2015/16:UU12 och . Vi påminner om att Liberalerna och i betänkande 2015/16:UU12 har reserverat sig i frågan om erkännande av folkmord. Vi anser att bör erkänna den etniska och religiösa utrensningen på kristna (syrianer, kaldéer, assyrier och melkiter), armenier, mandéer, yazidier och andra etnoreligiösa minoriteter i och som folkmord. Vi anser också att regeringen bör verka för ett sådant erkännande av . När det gäller trakasserier av kristna på asylboenden i vill vi betona vikten av att regeringen återkommer med förslag på konkreta åtgärder för att säkerställa att alla människor som sökt asyl i ska kunna känna sig trygga under sin vistelse i boenden. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /16:ER1 Från delegation vid . 2015/16:3361 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen med anledning av rekommendation 2084 ska ta initiativ till upprättande av bi- eller multilaterala avtal om utfärdande av diplomatiska garantier för en konventionsenlig behandling vid utvisning av misstänkta eller dömda personer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med anledning av resolution erkänna IS/Daishs terrorkampanj i och som folkmord och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska intensifiera sitt arbete med att förebygga och bekämpa diskriminering och hatbrott mot kristna och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:495 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansluta sig till konvention om manipulation av sport och tillkännager detta för regeringen. Recommendation 2084 Foreign fighters in and .