· H401UU1 · 2016-12-01 16:27:55 — visade handlingskraft när Gaddafi skulle störtas, men därefter tycktes krafterna ta slut. sönderfall visar vad som händer när det inte finns någon långsiktig färdplan. Intresset för att stanna kvar och stötta en uppbyggnadsprocess fanns inte, och ser vi konsekvenserna. EU måste på allvar återuppta detta engagemang. Stödet till terrorbekämpning och demokratisk utveckling är helt avgörande. när en gemensam säkerhetspolitik formas måste en långsiktig färdplan inför framtida militära interventioner ingå. FN är en unik och viktig organisation. Ingen annan organisation samlar världens stater för att arbeta för fred och säkerhet. Men det är också en organisation med enorma problem. befinner sig som FN-medlem jämte en rad mångfasetterade länder, många med en syn på demokrati och mänskliga rättigheter som skiljer sig avsevärt från vår egen. Det är helt centralt att FN ökar tempot när det gäller reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN att kunna bestå. står genom vetorätten ständigt inför låsningar. Oförmågan att ingripa när brott mot mänskligheten och folkmord begås är skamlig. Men också generalförsamlingen och dess utskott måste moderniseras och effektiviseras. Bristerna i arbetet i för mänskliga rättigheter är också de tydliga - kanske inte så konstigt, då rådet består av medlemsländer som konsekvent bryter mot de rättigheter de är utsedda att försvara. Hanteringen av visselblåsare inom FN blev vida känd i och med att slog larm om att fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Efterspelet för Kompass kom att bli allt annat än acceptabelt. Att någon enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt agerar visselblåsare kan aldrig och får aldrig leda till att den som agerar beskylls för att ha agerat oriktigt. Ändå var det just det som Kompass utsattes för. Det visar på en kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter. Detta är en fråga vi kristdemokrater vill se att prioriterar i syfte att få till stånd en förändring. vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer, ett samarbete där vi tillsammans arbetar för ökad rörlighet och möter centrala utmaningar. Vänskapliga utbyten i all ära, men det nordiska samarbetet måste ha ett mervärde. Det måste leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. uppmanar därför regeringen att fortsätta vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så effektivt och därmed relevant som möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan I vårt särskilda yttrande har vi kristdemokrater klargjort att vi hade velat se en annorlunda fördelning av medel inom utgiftsområdet Internationell samverkan. Vi anser att budgetposten 1:2 bör höjas med utöver regeringens höjning - inte för att medel bara ska satsas på fredsdiplomati inom ramen för platsen i säkerhetsrådet utan för att i en mycket orolig tid kunna satsa ytterligare medel på svenskt deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Vi anser inte att det utifrån rådande världsläge är rimligt att fortsätta öka stödet till . Vi anser också att det nordiska samarbetet borde kunna ske mer kostnadseffektivt än . Med dessa förändringar anser vi att vi bättre hade kunnat möta de utmaningar som världen står inför . Vi lever alla i då världen präglas av krig, av rekordmånga flyktingar, av oro och även av osäkerhet efter ett antal val och folkomröstningar som har hållits . Det är den här vardagen som vi har att hantera i utrikesutskottet här i , och det är den här vardagen som medborgare i och i hela världen har på sina näthinnor. Inte på länge har utrikespolitik och läget i världen varit så aktuellt och diskuterats så brett bland människor som just . Jag tycker därför att det är glädjande att det, trots en del åsiktsskillnader om exakt hur pengar ska spenderas inom det här budgetområdet, ändå finns ett brett stöd i riksdag för värderingar som långsiktigt har präglat och ska prägla svensk utrikespolitik - oavsett vilken regering som för tillfället styr landet. Den här regeringen, den rödgröna regeringen, försöker naturligtvis sätta sin prägel på utrikespolitiken och har fyra övergripande profilfrågor. Det handlar om att utrikes- och säkerhetspolitiken ska ha folklig förankring, att det är en feministisk utrikespolitik vi vill föra, att fred och säkerhet i vårt närområde är det primära målet och att FN och EU är de två viktigaste arenorna och verktygen för den svenska utrikespolitiken. All den utrikespolitik som vi för ska genomsyras av arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och respekt för rättsstatens principer. Jag kan inte säga att det är speciellt för just den här regeringen, utan jag vill hävda att det är värden som vi alla i partier delar brett. Vi vill se att detta är det som genomsyrar den svenska utrikespolitiken. Ekonomiskt är det naturligtvis lite olika vad vi vill satsa på. Mest är det kanske att man vill satsa mer på något. Det är sällan man vill dra bort stora pengar eller säger att någonting är helt fel och att man skulle vilja avsluta det. I princip finns det inget sådant exempel i de olika förslag och motioner som finns på det här utgiftsområdet. Ekonomiskt är de större och mer notabla posterna sådant som handlar om fred och säkerhet, om nordiskt samarbete, om - internationella fredsforskningsinstitut - och om Östersjösamarbetet. Den största ekonomiska utgiftsposten på det här budgetområdet är den som handlar om avgifter till internationella organisationer. Det är klart att det är en post som rymmer många olika saker inom utrikespolitiken och täcker många olika områden inom den, men när allt detta ska bokföras blir det tillsammans den största delen av kostnaden på det här utgiftsområdet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan Jag tycker att det allra viktigaste med svensk utrikes- och säkerhetspolitik är de värderingar som vi baserar den på men också att den är långsiktig och förutsägbar. Det tjänar vårt lands utveckling och säkerhet på, och det hoppas jag är någonting som vi kan bibehålla här i . Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 1. Jag skulle vilja fråga om handelsavtalet med . Det har ju förhandlats fram , och resultat får man säga blev väldigt lyckat. En stor mängd tullar försvinner nu helt eller fasas ut under . På jordbruksprodukter sjunker tullarna kraftigt. Man godkänner en hel del standarder från , bland annat från bilindustrin, i . Avtalet öppnar för europeiska tjänsteföretag att gå in i . Det blir lättare att investera på båda sidor av och lättare, i alla fall för högutbildade personer, att tillfälligt flytta mellan länderna genom arbetskraftsinvandring. Detta avtal var bra i sig när det kom, men när vi ser politiska skiftningar i känns det ännu viktigare att ha en stark relation med . Men då måste avtalet godkännas här i riksdag också, och det har vi inte hört mycket om. Jag vill därför fråga när det blir av så vi får klubba igenom det här. Tack, , för frågan! Jag vill inledningsvis gå tillbaka till en sak som sa i sitt anförande, när han tog upp den gamla klassiska sketchen om att alla barn vill ha fred på jorden. Jag är inte barn längre, men min vision är just fred på jorden. Det väcker ibland en del skratt när jag säger det i olika mötessammanhang, men det är faktiskt det som driver mig i min politiska gärning och i det arbete jag gör med svensk utrikespolitik för att skapa bättre förutsättningar i världen. Jag uppskattar därför inledning alldeles särskilt. Jag välkomnar, precis som , att vi har kunnat träffa frihandelsavtalet mellan och , som vi kallar CETA. Jag tror att det, precis som säger, är extra viktigt i denna osäkra tid efter det amerikanska presidentvalet. Egentligen hade ju framtiden för frihandeln , om vi ska vara väldigt ärliga och korrekta, varit osäker oavsett vilken av de två huvudkandidaterna som blivit vald. När det gäller tiden för ratifikation här i och i kan jag tyvärr inte svara på frågan om en exakt tidsplan, men jag vill ändå peka på att jag, precis som , välkomnar avtalet och ser fram emot att kunna ratificera det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan Jag konstaterar också att avtalet faktiskt dessutom på sin väg fram hit har blivit bättre genom att man har omförhandlat mekanismen för tvistelösning och moderniserat den. Jag tycker att det var djärvt och klokt att man valde att göra detta när man egentligen redan var klar med avtalet. Det har blivit ett mycket bra avtal, som jag tror och hoppas kan bli stilbildande för liknande avtal världen över. Vi vill alla gå hem, så jag ska fatta mig kort. Det hedrar dig, , att du har en sådan drivkraft; jag tycker att det är mycket bra. Vi verkar vara överens om att det är ett bra avtal med , och vi får gemensamt driva på så att vi snabbt kan klubba det här i . Jag kan bara instämma i förhoppning om att vi ska kunna ratificera avtalet. När vi använder de breda penslarna är det naturligtvis mycket som vi är överens om. Vi har en bred samsyn kring att vi vill ha en stark internationell rättsordning och att vi vill se till att demokratin och respekten för de mänskliga fri- och rättigheterna, kvinnors rättigheter och jämställdhet får en vidare spridning så att så många som möjligt får ta del av detta. Det låter bra, och där är vi överens. Jag kan konstatera att vi inte har något ansvarigt statsråd här, och det blir därför i denna debatt som får svara för regeringens politik. I uppräkningen av alla utmaningar vi står inför och i den katalog av allt det goda vi vill uppnå kan man lätt tappa fokus. Det är egentligen det jag nu efterfrågar. Hela inriktningen i budgeten handlar om allt gott som kan göra - och då är vi inte ens inne på biståndets utgiftsområde. kommer dock alltid att ha begränsade resurser, inte bara när det gäller pengar utan också när det gäller organisation och människor som ska göra arbetet. Vad ser då framför sig? Vilka är de viktigaste prioriteringarna? Ska vi kunna vara på alla platser ? Ska vi driva samarbete med alla organisationer, eller hur ska vi på bästa sätt driva och ta till vara intressen, där dessa grundläggande värderingar självklart ingår? Hur anser den rödgröna regeringen med stöd från utskottsordföranden att denna prioritering ska gå till? Fokus är det jag efterlyser! Det som tar upp är alldeles riktigt: Man måste alltid prioritera, i synnerhet i ekonomiska sammanhang. Jag kan konstatera att alla åtta partier i gör relativt likartade prioriteringar när det gäller pengar. Om varje parti skulle beskriva exakt hur man vill använda pengarna på vart och ett av delområdena inom utgiftsområdet tror jag att skillnaderna skulle vara något större. Målen är fortfarande breda och gemensamma, men man har olika fokus när det gäller hur man tror att man bäst kan komma dit och vilka insatser som ger mest utväxling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan För denna regering, i vars parlamentariska underlag jag ingår, är det centralt att vi är ett litet land som är beroende av väl fungerande internationella institutioner. För vår egen trygghet och säkerhet - och ytterst vår långsiktiga fortlevnad som nation - är FN centralt. För oss som medlemsstat i EU är också EU en central arena för vår svenska utrikespolitik. I vårt arbete prioriteras fred och säkerhet i närområdet. Sedan gör vi en massa olika saker. Internationellt finns det dessutom en stor efterfrågan på att ska delta i en väldig massa olika saker, så det är en grannlaga uppgift att prioritera och välja vad vi ska lägga tid och pengar på. Men fred och säkerhet i vårt närområde tycker jag är den mest grundläggande prioriteringen i vår utrikespolitik. Tack för det beskedet! Min följdfråga är naturligtvis vilken analys som ligger bakom den prioriteringen, men också hur detta ska gå till. Prioriteringen är fred och säkerhet i vårt närområde, förhoppningsvis också för vår egen skull, för att bevara vårt oberoende och vår fred, men hur kommer vi att se detta i regeringens arbete? Min fråga gäller både samarbete och vilket fokus ska ha i alla sina kontakter och sitt arbete inom ramen för detta. Hur ska det gå till att driva den prioritering som pekar ut? Som jag påpekade är FN och EU de centrala arenorna för oss. har sedan vi blev medlem i EU 1995 varit en av de stater som är allra mest pådrivande och har störst påverkan på EU-samarbetet. Vi har kunnat se att , oavsett regering, har hamnat ganska högt i rankningarna av vilka medlemsstater som är mest inflytelserika. Man ska dessutom väga in vårt lands befolkningsmässigt relativt ringa storlek i detta stora samarbete. Vi är skickliga på att driva arbetet i internationella organisationer - i FN, i EU och i andra sammanhang. Det är just så, genom att fortsätta att vara väldigt aktiva i dessa internationella organisationer, som jag tror att vi bäst tjänar det syfte som jag tycker är viktigast: fred och säkerhet i närområdet. Vi ska fortsätta att anstränga oss för att vara skickliga, förhandla, söka breda lösningar och driva processerna framåt. Vi är bra på det i , och jag vill framhålla att vi har varit bra på det oavsett vilken regering som har styrt. Jag hoppas att vi ska fortsätta att vara det. är det faktiskt en stor dag för mig. började jag fundera över och roll i internationella konflikter och medling. Jag kände att vi borde kunna bli ännu mer spetsiga i fråga om detta. Det ledde till att jag väckte en motion på . Men jag fortsatte att jobba mycket hårt med dessa frågor när jag kom in i och så vidare. I och med att vi fattar beslut om denna budget fattar vi faktiskt beslut om just det sekretariat som jag föreslog. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan Det är mycket roligt att och ger ett starkt stöd för detta medlingssekretariat. Jag kan säga att det verkligen finns ett innehåll i detta. Det är en allokering på sammanlagt som görs. rekryteras det personer som ska sitta i ett medlingssekretariat i . Sedan kommer det att tillsättas personer med spetskompetens i konflikt och medling runt om i hela världen. Detta är tänkt att vara långsiktigt. Det är ingenting som ska pågå under bara de som vi sitter i säkerhetsrådet, även om det såklart är kopplat till detta arbete. kommer att kunna ligga ytterligare i framkant när det gäller att medla i konflikter runt om i världen. Flera andra länder har gjort det tidigare. ger ut en stor rapport som heter Global Trends. Den senaste rapporten hade , alltså tvångsförflyttning. Året innan var . Det säger någonting om den värld som vi lever i. Det säger också någonting om det centrala perspektiv som vi bör ha för ögonen när vi formulerar och debatterar politik på detta område och också om det fokus som regeringen har haft på detta område. Vi behöver ägna oss åt fred och säkerhet i en omvärld där hoten är allvarligare , och där det säkerhetspolitiska läget i och i vårt närområde faktiskt är det allvarligaste . De senaste årens utveckling i omvärlden har kännetecknats av en större osäkerhet, fler konflikter, mer våld och stora flyktingströmmar. Vi vet alla vad som sker i , i , i , i och i , bara för att nämna några av de krigshärdar som världen har. Och vi vet inte minst vad som händer i , där kanske så många som 400 000 människor har mist livet, och 11 miljoner människor är på flykt. hade jag den stora äran att få presentera De vita hjälmarna på . Det var en oerhört stark upplevelse att få presentera dem. De vita hjälmarna är frivilliga krafter - ungefär 3 000 personer - som i står och väntar på att bombplanen ska komma, och sedan springer dit och gräver fram människor ur rasmassorna. Tack vare dem är 62 000 människor i livet . Det är en skam att det internationella samfundet inte har lyckats få stopp på denna konflikt. Vid var mer än 65 miljoner människor på flykt i världen. Det är inte mindre än en humanitär katastrof. Det är en tragisk utveckling, särskilt som den långsiktiga trenden har varit att vi går mot en mindre våldsam värld. De största utmaningarna som vi står inför är gränsöverskridande. Vi kommer inte att kunna hantera dem framgångsrikt om vi inte jobbar globalt. Det är en stor glädje att tar plats i . Det är tredje gången i historien som har en tvåårig plats i rådet, i själva hjärtat av den fredsorganisation som är. är såklart inte fritt från problem, snarare kanske tvärtom. Vetorätten används alltför ofta där. Men inte desto mindre är detta det organ som står oss till buds när det gäller att förhandla och samtala om de konflikter som finns runt om i världen. Då är det mycket viktigt att vi får komma in där och verkligen stå upp för vår feministiska utrikespolitik. Det handlar om att få in kvinnor i fredsprocesserna, att få kvinnor att komma till medlingsbordet, att få kvinnor att vara med när man sluter fred och när man förhandlar om hur ett samhälle ska byggas upp vid fredsslutet. Det handlar om att vi kan komma in där och lägga fokus på att man inte ska dra sig ur så fort konfliktens eld har upphört utan att man ska fortsätta att finnas kvar. De flesta länder som kommer ur en konflikt har inte fått de resurser som krävs för att bygga upp samhället igen och för att skapa de strukturer som behövs i ett samhälle för att man inte återigen ska falla tillbaka i konflikt. kommer också att jobba för att demokratisera säkerhetsrådet och öka transparensen. Arbetet inom FN ska förbli en hörnsten. har ett starkt engagemang för FN, och det kommer att återspeglas i det mångsidiga stöd som vi har genom organisationens alla delar. Det gäller inte minst det fredsbevarande och konfliktförebyggande arbetet. För mig som feminist och miljöpartist är det särskilt glädjande att vår regering för en feministisk utrikespolitik. Det kommer till tydligt uttryck inom ramen för internationella engagemang för fred, nedrustning och stabilitet. Med dessa ord vill jag bara säga att vi med dessa resurser och med de insatser som vi nu gör förhoppningsvis ska hjälpa till att få en värld där vi inte ska behöva se fler rapporter med titlar som Forced Displacement och World at War, även om vi säkert har en lång väg att vandra. Jag tror på fred på jorden. Jag yrkar bifall till propositionen och till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas )