bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — När det gäller det nationella stödet till norra föreslog regeringen i förra årets budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) att anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur skulle tillföras 2016–2019 för att möjliggöra ett fullt utnyttjande av de finansiella medlen i det nationella stödet till norra . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Enligt information från Närings-departementet pågår för tillfället inget arbete med att förstärka anslaget ytterligare inom detta område. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014–2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras inom anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2018–2023. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för perioden –2020. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom landsbygdsprogrammets totala ram på grund av försenad programstart. Anslaget bör därför minskas med 2017, ökas med 2018, ökas med 2019 och minskas med 2020. Enligt motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med för att att utöka programmet för miljövänliga bränslen i jordbruket. Inom landsbygdsprogrammet finns stöd bl.a. för investeringar i biogasanläggningar, andra förnybara energikällor (vind etc.) och etablering av energigrödor. Det finns två som kan användas till investeringar i förnybar energi, en på ca och en på ca . Den större av dem är begränsad till enbart biogas baserad på gödsel och anläggningar för rötresthantering. Den mindre potten är tänkt för förnybar energi allmänt, och där konkurrerar eventuella biogasanläggningar med andra bioenergisatsningar. I den potten finns alltså inte begränsningen till gödselbaserad biogas. Stödet till etablering av energigrödor kan användas för inköp och plantering av energiskog. Det ingår i en pott på ca , och precis som ovan konkurrerar dessa investeringar med andra bioenergisatsningar. Stödet är schabloniserat till per hektar, och det finns möjligheter att få ett stöd för stängsling av planteringen också på per hektar. I propositionen anförs att det inom jordbruket finns en stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Användning av jordbruksråvaror för produktion av biodrivmedel kan ge en betydande minskning av växthusgasutsläppen. ligger i framkant när det gäller produktion av biodrivmedel med hög klimatprestanda och är ledande i den utvecklingen. Metanreduceringsersättningen verkar som katalysator för att utnyttja jordbrukets restprodukter till att producera förnybar energi. Regeringen konstaterar att fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer effektiv. I propositionen redovisas (Metandieselefterkonvertering av arbetsmaskiner) som och Transportstyrelsen slutredovisade . Projektets syfte har varit att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner samt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen. Resultaten visar att konvertering av arbetsmaskiner till kombinerad biogas- och dieseldrift kan ge betydligt lägre klimatpåverkan från arbetsmaskiner men att efterkonvertering inte är en framkomlig väg eftersom det krävs omfattande motoranpassningar. Tekniken är därför bättre lämpad för nya maskiner. Myndigheterna bedömde även att det behövs ytterligare undersökningar och utveckling av tekniken. I propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 21) anförs att dagens styrmedel för biodrivmedel är inte tillräckligt långsiktiga. Detta har lett till att regeringen påbörjat ett arbete med att fram ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Enligt bör långsiktiga och stabila styrmedel som leder till ökad produktion och användning av biodiesel i transportsektorn i stort också ge effekt på användningen av förnybara bränslen i jordbrukssektorn. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för utgifter för effekterna av de verksamheter som finansieras inom anslaget. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till dubbel miljönytta. Stöden ges inom fleråriga program. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. Enligt motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del föreslås anslaget ökas med . Motionärerna anser att ersättningen för metangasreducering ska förstärkas. Metanreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönyttan som uppstår när biogas produceras från gödsel. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen beslutade om en förstärkning av budgeten för metanreduceringsersättningen med –2019 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Regeringen har även beslutat att höja ersättningsnivån för gödselbaserad biogas från högst /kWh till högst /kWh. var det 51 anläggningar som tog del av metanreduceringsersättningen. Enligt information från utvärderas ersättningsnivån för gödselbaserad biogas under projektets gång. 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . Bestämmelser om statsbidrag för att främja jordbrukets rationalisering finns i förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering. 1:21 Åtgärder på fjällägenheter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Åtgärder på fjällägenheter m.m. Anslaget får användas för utgifter för underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. Vad gäller fjällägenheterna i statlig ägo finns fortfarande ett ackumulerat behov av underhåll och ett stort investeringsbehov för att uppnå en godtagbar standard. Medlen under anslaget för fjällägenheterna räcker inte för att tillgodose dessa behov. Det förhållandet att fjällägenheterna inte ägs av arrendatorn medför dessutom att intresset från arrendatorernas sida är litet för att genomföra åtgärder på egen bekostnad. Fjällägenheten kan inte heller användas som belåningssäkerhet eftersom den inte utgör särskild fastighet. Det finns dock även andra anslag som kan användas för fjällägenheterna, t.ex. glesbygdsstöd och landsskapsvårdsstöd. För de som behålls i statlig ägo med anledning av sitt kulturmiljövärde bör även anslag för kulturvård komma i fråga. Även användande av medlen i Jordfonden bör kunna komma i fråga. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder för att främja rennäringen i form av: – underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötsel-anläggningar som staten har underhållsansvar för – statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riks-intressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården – utveckling av företagsregistret för rennäringen – bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) – prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött – ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av – kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på – katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen – ersättning till följd av skador orsakade av rovdjur på ren enligt 4–5 §§ viltskadeförordningen (2001:724) och – åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden samt övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Regeringen anser att anslaget bör minskas med . Medlen är avsedda att användas till förvaltningskostnader vid . Anslaget 3:1 inom utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Regeringen anser vidare att anslaget bör ökas med . Medlen är avsedda att användas för att förebygga och kompensera för rovdjursskador. Anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:23 . Anslaget får användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget får även användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden och för fortlöpande miljöanalys. Avgiftsintäkterna disponeras av (). Avgiftsintäkterna avser bl.a. forskningsuppdrag samt djursjukvård. kommer en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future, där KIC står för knowledge and innovation community) att etableras. SLU avser att ansöka om att ingå i denna. Förutsatt att ansökan beviljas kommer varje deltagande part att betala en årlig medlemsavgift. Eftersom avgiften för medlemskap i for Future innebär ekonomiska åtaganden som överstiger ett prisbasbelopp bör regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap och –2024 besluta om en årlig medlemsavgift på högst för SLU. I motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskar med . Vissa medel från anslaget bör användas bl.a. för att finansiera en satsning på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet. Motionärerna föreslår att satsningen ska finansieras inom anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Enligt motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minska med . I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minska med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget får även användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2023. Regeringen föreslår att anslaget ökas med , 2019 och 2020. I motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Enligt yrkande 4 bör tillämpad forskning inom livsmedelsområdet stärkas. Det finns ett stort behov av forskning som stärker konkurrenskraften inom livsmedelsproduktionen. Motionärerna vill därför göra en satsning på på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet, inklusive strategisk samordning för de främsta statliga forskningsfinansiärerna (, och Forte). Detta bör finansieras genom en omfördelning av medel inom anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning och med medel från anslaget 1:23 . Enligt motion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 25 finns ett behov av att stärka den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan. I yrkande 26 anförs att SLU, Formas, , och i samarbete med relevanta intressenter bör få i uppdrag att ta fram ett förslag till vad en samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen ska omfatta. För att ska ligga i framkanten vad gäller livsmedel och för att svenska företag ska kunna nischa sig på den globala marknaden behövs mer forskning för ännu bättre mat och stärkt konkurrenskraft. presenterar olika förslag för inriktningen i jordbruks- och livsmedelsforskningen, och dessa bör tas till vara. Man bör se över behovet av stärkt tillämpad forskning inom livsmedelsproduktionen. delar syn att behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften är viktig och att det kan finnas skäl för en större samlad forskningssatsning inom primärproduktionen såväl som livsmedelsproduktionen. Det bör dock kartläggas vilka prioriteringar som ska göras innan satsningen görs, och för det behövs en samordning mellan olika forskningsaktörer såsom SLU, Formas, , och . Motion 2016/17:1584 av (M) tar upp att jordbrukets och livsmedelsproduktionens behov av forskning och innovation måste tillgodoses i ökad utsträckning. Livsmedelsnäringen är ett strategiskt styrkeområde. Genom att producera mat i skapas ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen i hela landet som vi tar ansvar för miljön. behöver dock ökade satsningar på forskning och innovation. Det är viktigt att den livsmedelsstrategi som regeringen aviserat relaterar till behovet av forskning och innovation och att detta även inkluderas i den forsknings- och innovationsproposition som ska börja gälla . Enligt motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minska med . I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minska med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås anslaget öka med . Yrkande 4 handlar om en forskningssatsning på nya jordbruksgrödor medan yrkande 5 handlar om att stimulera forskning om nya trädslag. Motionärerna vill anvisa vardera till forskningssatsningarna. Det finns otillräcklig forskning om grödor som kan vara funktionella i . Jordbruksforskningen behöver i samverkan med näringen satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpningsmedel. Det är även angeläget att fortsätta att stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. Samma yrkanden framförs i motionerna 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 6 (nya grödor) och 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkande 5 (nya trädslag). Enligt motion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 15 bör mer offentliga medel riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Regeringen bör beakta detta i arbetet med sin nästa forsknings- och innovationsproposition. Ytterligare medel för forskning och utveckling behövs inom vissa strategiska områden för att förbättra produktionsprocesserna, stärka den inre effektiviteten och för att öka marknadskunnandet. Av propositionen framgår att flera utvecklingsområden är viktiga för att stärka företagens produktivitet. Ett sådant område är kunskap och innovation där särskilt viktiga frågor bl.a. är behovsmotiverad forskning, spridning och kommersialisering av forskningsresultat och utbildning. Dessutom krävs en ökad samordning inom hela livsmedelskedjan kring forskning och innovationsfrågor. Vidare är arbetet med en smartare livsmedelskedja genom digital förnyelse även i fortsättningen viktigt för en ökad tillväxt. Andra områden är växtförädling som ger tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet och växtskydd. Ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder krävs såväl avseende etablerade som nya växtskadegörare. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås bl.a. genom ökad produktion av förnybara råvaror och förädlade produkter. Regeringen värnar därför goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna och fortsatta forsknings- och innovationsinsatser som är nödvändiga för att möta framtida klimatförändringar och stärka konkurrenskraften. Dessutom behövs ett fungerande innovations- och kunskapssystem för såväl landsbygdens som olika sektorers framtida utveckling, välfärd och konkurrenskraft. De areella näringarna spelar en viktig roll för att möta de globala utmaningarna och för att utveckla en biobaserad samhällsekonomi. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning behöver ökas med 2018, med 2019 och med 2020 jämfört med anslagsnivån 2016. I proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft redovisar regeringen den forskningspolitiska inriktningen för de kommande tio åren. Regeringens mål är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen har inrättat fem strategiska samverkansprogram, och ett av dessa fokuserar på en cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen anför att livsmedelskedjan är en central del av en framtida cirkulär biobaserad ekonomi och att det bl.a. behövs en systemtäckande forsknings- och innovations-satsning inom livsmedelsområdet. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är ett statligt forskningsråd med uppgiften att stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Finansieringsansvaret för stöd till forskning delas mellan utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, sammanlagt . Av propositionen framgår att av utbetalda forskningsmedel gick till området areella näringar, djur och livsmedel. SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har fått , vilket innebär en ökning med ca jämfört med . Formas årliga öppna utlysning omfattar drygt hälften av deras forskningsmedel. Utöver dessa har Formas haft ett antal riktade satsningar, bl.a. har man utlyst medel till forskning för skogsråvaror och biomassa. Formas samfinansierar även jordbruksforskning och miljöteknisk forskning vid () enligt avtal med Stiftelsen och skogsforskning genom avtal med Stiftelsen (Skogforsk). För jordbrukets och trädgårdsbrukets kunskapsförsörjning finansierar Formas dessutom forskning av tillämpad karaktär genom Stiftelsen till vilken har avsatts från Formas anslag. Denna forskning samfinansieras med näringen och fördelas till fokusområdena energi och biomassa, företagande, livsmedel samt miljö och klimat. Formas arbete inom forskningsområdet styrs av en förordning (2009:1024) med instruktion för Formas. Inom Formas finns ett forskarråd som är ett särskilt beslutsorgan med uppgift att bl.a. fördela medel till forskning och verksamhet som hör samman med forskning såsom projektstöd, program, anställningar, stöd till yngre forskare och samfinansierad forskning. Formas styrs även av regleringsbreven från Miljö- och och . Till grund för arbetet ligger även de forsknings- och innovationspropositioner som behandlar regeringens prioriteringar för den kommande fyraårsperioden. Formas fick ett regeringsuppdrag att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov inom växtskyddsområdet för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk och skogsbruk och en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig trädgårdsnäring där biologisk mångfald kan bevaras och negativa effekter på människors hälsa och miljö undvikas. Uppdraget redovisades i rapporten för hållbarhet och konkurrenskraft. Beredning av rapporten pågår nu inom . Av Formas regleringsbrev avseende anslagen 1:25 och 1:26 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel framgår att forskningsrådet ska finansiera stöd till samfinansierad forskning med inom jordbruks- och miljöteknik, skogsforskning, trädgårdsforskning samt forskning inom växtförädlingsområdet m.m. Utöver detta ska verksamhet inom växtförädlingsområdet vid SLU finansieras med , stöd till samfinansierad forskning inom växtförädlingsområdet får utbetalas för forskning i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och Stiftelsen och stöd om ska utbetalas till offentlig-privat partnerskap för växtförädling. Av propositionen framgår att större delen av den forskning som bedrivs vid SLU har stor relevans för målsättningen om hållbar utveckling. SLU fortsätter att utveckla forskningen inom de prioriterade områdena biobaserad ekonomi och miljö, hälsa och välbefinnande. Frågan om forskning för stärkt konkurrenskraft inom jordbruks- och trädgårdssektorn har väckts av i dess slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). De förslag som utredningen lade fram bereds inom . Frågan diskuteras bl.a. i samband med beredningen av en nationell livsmedelsstrategi. Det finns en del pågående initiativ för att lyfta fram utveckling och innovation i livsmedelssektorn, t.ex. initiativet Forsknings- och innovationsplattform för lantbruk och livsmedel. Syftet med plattformen är att samla livsmedelssektorns aktörer och gemensamt formulera de behov branschen har av forskning och innovation för en konkurrenskraftig livsmedelssektor. Plattformen är under uppbyggnad och beräknas vara igång . Formas har en pågående satsning, Hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion, där forskningsrådet utlyser (2016–2020) för projekt inom livsmedelsforskning inklusive nutritionsforskning. Utlysningen syftar till att stödja forskning och utveckling relaterad till samhällsutmaningar och globala hållbarhetsmål inom området. Skogforsk är det svenska skogsbrukets forskningsinstitut finansierat av skogsnäringen och staten. Skogforsk ansvarar för skogsträdsförädlingen i .