bet · H301KrU11 · 2016-06-01 00:00:00 — I motionen anförs att en sammanhållen nordisk marknad innebär större möjligheter för de nordiska ländernas filmindustrier att stå på egna ben. Vidare innebär ett utökat nordiskt samarbete en positiv påverkan på det nordiska samarbetet i sin helhet som det kan förbättra den nordiska språkförståelsen. I motionen framförs vidare att de nordiska länderna också är våra närmaste handelspartner och att ett stärkt nordiskt samarbete stärker de nordiska ländernas ekonomier och därmed också är en positiv faktor för den gemensamma näringslivsutvecklingen. Utskottet vill understryka betydelsen av nordiskt samarbete men är inte berett att tillstyrka ett tillkännagivande till regeringen om att öka det nordiska samarbetet kring film. Motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 12 avstyrks därmed. Det samiska filminstitutet i Kautokeino Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om det samiska filminstitutet i Kautokeino. Jämför reservation 22 (SD). International Sámi Film ligger i Kautokeino, , och grundades . Centrets filmproduktion stöds finansiellt av . Verksamheten är inriktad på att både sprida intresse för, producera, medfinansiera och undervisa inom samisk film internationellt. Bland annat låter man via Sámi Film flera, främst yngre, filmintresserade personer få möjlighet att lära sig, experimentera och skapa egna kortfilmer. Centret bedriver även en fortlöpande dokumentationsverksamhet omkring samisk historia, kultur och samhälle. m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3387 yrkande 13 ett tillkännagivande om att ge förutsättningar för det samiska filminstitutet, International Sámi Film , att verka och utvecklas. I motionen anförs att Internationella samiska filminstitutet med säte i representerar samerna i , och . Norska och norska ger bidrag till filminstitutet, som svenska samer och produktionsbolag är delaktiga i projekt och produktioner som institutet står för. I motionen anförs att även bör ta ett delansvar för institutet. Kultur- och demokratiminister lämnade följande svar på fråga 2015/16:388 av (M) om den långsiktiga finansieringen av ett samiskt filminstitut: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa frågan om en långsiktig finansiering av ett internationellt samiskt filminstitut. Vid samrådsmötet mellan de nordiska kulturministrarna och kultur- och utbildningsutskott i tog utskottet upp frågan om finansiering av det internationella samiska filminstitutet i Kautokeino i . Jag deltog själv i mötet och framförde från svensk sida en positiv syn på att inleda samtal med mina kollegor i och för att hitta en lösning på . togs en första kontakt mellan ansvariga departement i , och . Frågan kommer att beredas vidare i och i fortsatt dialog med företrädare för de berörda ländernas regeringar. Utskottet konstaterar att frågan bereds inom och ser inga skäl att föregripa denna beredning. Motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 13 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om bl.a. åldersgränser för film med hänvisning till pågående arbete inom . Motion från den allmänna motionstiden I motion 2015/16:425 av (M) begärs dels ett tillkännagivande om att avskaffa , dels att lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt tas bort i sin helhet utan att ersättas med annan lagstiftning. I motionen framförs bl.a. uppfattningen att lagen innebär att staten kontrollerar och censurerar filmer för vissa eller alla grupper i samhället. Motionären anser att regler och rekommendationer kring åldersgränser kan avgöras av filmbranschen själv. Eftersom en majoritet av dagens filmer numera kan ses i hemmen på dator eller på tv anser motionären att myndigheten inte längre bör ha denna roll. är en myndighet som bl.a. arbetar med att ta in, tolka och sprida forskning om barns och ungas mediesituation och att producera informations- och undervisningsmaterial i medie- och informationskunnighet för skolor och bibliotek. Myndighetens uppdrag är att verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. granskar och fastställer även åldersgräns för film som visas på bio i enlighet med lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. En film kan ha åldersgränsen barntillåten, 7, 11 eller . Syftet med åldersgränser på bio är att skydda barn från att se filmer som kan vara till skada för deras välbefinnande. Regeringen har aviserat att en proposition om bl.a. nytt avgiftssystem för fastställande av åldersgränser för film. Enligt uppgift är avsikten att den ska lämnas till . Utskottet ser inga skäl för ett tillkännagivande om att avskaffa eller om att avskaffa lagen om åldersgränser för film som visas offentligt. Motion 2015/16:425 (M) avstyrks. Utredning om filmpolitikens framtid, punkt 1 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2015/16:1848 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2135 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Regeringens beslut att fr.o.m. ta ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken har föregåtts av ett omfattande och gediget utrednings- och analysarbete där också företrädare för filmbranschen deltagit. Vi anser att filmpolitiken bör vara en fullt ut integrerad del av kulturpolitiken. I likhet med de flesta andra kulturpolitiska områden kommer filmpolitiken att finansieras helt via statsbudgeten. Svensk film och filmproduktion har präglats av stora framgångar. Marknadsandelen för svenska filmer på biograf har varit hög och ett antal enskilda titlar har nått höga publiksiffror. Flera filmer och dramaserier har också nått ut internationellt, visats på internationella festivaler och vunnit högt ansedda priser. har digitaliseringen av biograferna och framväxten av nya visningsfönster inneburit att film blivit mer tillgänglig än . Likväl står svensk film- och dramaproduktion inför stora utmaningar. Marknadsandelen för svensk film på biograf sjunker. Samma visningsformer som öppnar för en ny form av tillgänglighet för konsumenterna medför stora påfrestningar på de etablerade affärsmodellerna. Det ekonomiska trycket på branschens aktörer ökar, och lönsamheten i branschen sjunker. Det är en utveckling som riskerar att få en genomgripande påverkan på möjligheten att skapa och producera värdefull svensk film. Att regeringen nu tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken innebär att vi säkrar kvaliteten och relevansen av svensk film . Det innebär att bör avslå motionerna 2015/16:1848 (SD) yrkande 1, 2015/16:2135 (M) yrkande 2, 2015/16:2258 (KD) yrkande 27 och 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 1. Vision för svensk film, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 1. vill skapa förutsättningar för en stark svensk filmindustri som efter god förmåga klarar av att i hög utsträckning stå på egna ben. En diversitet av filmproduktioner med bärkraft stärker såväl bred film som den konstnärliga friheten och behöver i regel inte subventioneras utifrån statliga önskemål och krav. omges vissa produktioner av fördyrande omkostnader och resurskrav, som de kan vara publikt intressanta, pedagogiska och möjliggöra en stark nationell sammanhållning. Ett exempel på det är historisk film eller kulturarvsfilm. Mot denna bakgrund anser vi att visionen för den svenska filmpolitiken borde ha en annan formulering, i enlighet med ovanstående. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 1. Mål för filmpolitiken, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: godkänner vad regeringen föreslår om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken och tillkännager för regeringen vad som anförs i reservationen om kompletterande mål. Därmed bifaller proposition 2015/16:132 och motion 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, båda i denna del, och 4. Regeringens besked att säga upp filmavtalet innebär att en finansieringsmodell försvinner. De mål som regeringen föreslår i propositionen tar man ifrån den gamla filmavtalsmodellen och är därmed otillräckliga. Vi anser att det inte finns någon motsättning mellan kvalitet och publik framgång och att det är relevant att även tala i termer av publika mål. Regeringen väljer dock, i motsats till exempelvis , att formulera allmänt hållna mål som i sak inte är fel men som inte räcker för att kunna utvärdera och utveckla svensk film framöver. De av regeringen föreslagna målen behöver därför kompletteras med tydliga produktions-, publik- och tillgänglighetsmål samt konstnärliga mål. De mål som regeringen nu föreslår är i allt väsentligt desamma som alliansregeringens filmpolitiska mål (prop. 2012/13:22 Bättre villkor för svensk film). En viktig skillnad är dock att ”kvalitet, förnyelse och tillgänglighet” då var den övergripande inriktningen för filmpolitiken. Förnyelse är också ett uttalat mål för den nuvarande nationella kulturpolitiken som helhet. I den proposition som föreligger saknas förnyelse helt i de uttalade målformuleringarna, utan att detta motiveras. Vi menar att det fortsatt bör vara ett framträdande mål för filmpolitiken att bidra till förnyelse, såväl av konstnärliga uttryck som av produktion och distribution. Vi menar således att de föreslagna nationella målen bör kompletteras dels med ett mål om ökad publik, fler filmproduktioner och större tillgänglighet, dels med ett mål om kvalitet och förnyelse i enlighet med vad vi anfört ovan. bör därför godkänna vad regeringen föreslår om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken och ställa sig bakom och tillkännage vad som anförs i reservationen om kompletterande mål. Det innebär att bör bifalla proposition 2015/16:132 och motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkandena 2 och 3, samt avslå motion 2015/16:3387 (SD) yrkandena 2 och 3, båda i denna del, och 4. Mål för filmpolitiken, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: godkänner delvis vad regeringen föreslår om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken med de ändringar som anförs i reservationen och tillkännager för regeringen vad som anförs i reservationen om kompletterande mål. 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, båda i denna del, och 4, bifaller delvis proposition 2015/16:132 och avslår motion 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 2 och 3. Regeringen har sju målsättningar för svensk film, varav det sjunde om yttrandefrihet och det offentliga samtalet är nytt. Flera av regeringens mål är generellt sett vällovliga, men finns det skäl att kommentera ett flertal av dem. Målen om tillgänglighet och satsningar på barn och unga ser positivt på, då det är en prioriterad målgrupp i våra generella kulturpolitiska utgångspunkter. anser att det inte bör ingå i målsättning att anslå medel efter könsfördelning. Bedömning av innehåll och kvalitetssäkring bör vara de primära kriterierna för om en film får produktionsstöd, framför olika former av kvotering. Jämställdhet innebär för att män och kvinnor är lika inför lagen, har samma rättigheter och skyldigheter och att alla människor oavsett könstillhörighet har rätt och möjlighet att välja sin egen väg i livet. Vi menar således att jämställdhet per definition inte innebär att män och kvinnor måste göra exakt samma saker i exakt samma omfattning. anser att det bör vara ett mål att levandegöra det svenska kulturarvet, och då inte enbart genom restaurering av gamla svenska filmer, utan även genom filmatiseringar som utspelar sig i historiska svenska miljöer. Generellt är det viktigt att mål har en potential att uppnås, och vi anser att regeringens nya mål om att filmproduktion kan stärka yttrandefriheten är mycket otydligt. Att uttrycka sig genom film är naturligtvis ett sätt att nyttja vår grundlagsstadgade yttrandefrihet, men i sak påverkar det inte yttrandefriheten som sådan. En mångfald av tankesätt, åsikter och uttryck inom filmen kan sannerligen vidga det offentliga samtalet, men det påverkar inte filmskapares eller individers rätt att uttrycka sina åsikter. För att stärka yttrandefriheten kan man se över de lagstiftningar som begränsar konstnärers frihet samt säkra att alla medborgare i vårt samhälle kan känna sig trygga och inte riskerar att bli förföljda, arbetsbefriade eller på annat sätt trakasserade på grund av sina åsikter. Vi anser att regeringen bör förtydliga vad som menas med ovanstående exempel. Gällande kvalitet och avgränsning anser vi att motiveringen i det första målet – Mål 1: Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet – bör omformuleras för att bättre överensstämma med målets intention. Vi anser att regeringen gör en olycklig åtskillnad mellan utmanande respektive publik film. bör därmed godkänna vad regeringen föreslår om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken med de ändringar som anförs i reservationen och tillkännage för regeringen vad som anförs i reservationen om kompletterande mål Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:3387 (SD) yrkandena 2 och 3, båda i denna del, och 4, delvis bifalla proposition 2015/16:132 och avslå motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkandena 2 och 3. Handlingsplan för jämställdhet, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12 och 2015/16:2135 av m.fl. (M) yrkande 3. har bredden bland svenska filmskapare avseende kön, ålder och etnisk bakgrund glädjande nog förbättrats. Den tidigare alliansregeringens riktade stöd till kvinnliga filmare och Filmfestivals stipendium på till kvinnliga filmare har bidragit till att tre av de senaste fem årens för bästa film tillfallit kvinnliga regissörer. är dock andelen kvinnliga regissörer, producenter och manusförfattare knappt en tredjedel, vilket visar att mycket ännu återstår att göra på jämställdhetens område. En handlingsplan med förslag om det fortsatta arbetet med jämställdhet i svensk film bör därför tas fram. Det räcker inte med vackert formulerade filmpolitiska mål om jämställdhet; fortsatt utveckling kräver konkreta åtgärder. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 12 och delvis bifalla motion 2015/16:2135 (M) yrkande 3. Handlingsplan för jämställdhet, punkt 4 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). anser inte att mångfald och jämställdhet i alla delar av produktionen bidrar till filmer av högre kvalitet. Jämställdhet innebär för att män och kvinnor är lika inför lagen, har samma rättigheter och skyldigheter och att alla människor oavsett könstillhörighet har rätt och möjlighet att välja sin egen väg i livet. Vi menar således att jämställdhet per definition inte innebär att män och kvinnor måste göra exakt samma saker i exakt samma omfattning. Av den anledningen anser vi att framtidens filmpolitik, oavsett form, inte ska ha någon målsättning för att ettdera könet ska ha en bestämd minimiandel av produktionsstöden. Vi anser således inte att tillräckligt redan görs på området, utan att denna målsättning att tilldela filmstöd utefter filmmakarens fysiska attribut och egenskaper är direkt opassande i ett modernt samhälle. Det innebär att bör avslå motionerna 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 12 och 2015/16:2135 (M) yrkande 3. Utvärdering av jämställdhets- och mångfaldsmålen, punkt 5 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). delar inte uppfattningen att mångfald uppnås genom att kontrollera andelen kvinnor eller marginaliserade gruppers deltagande inom filmskapandet, eftersom vi inte tror att en filmskapares förmåga, åsikter och perspektiv tillhör hans eller hennes fysiska attribut. Vilka grupper som ska premieras är dessutom en komplicerad avvägning, och besluten om detta kommer att fattas på subjektiv grund. Vi kan därför inte ställa oss bakom regelbundna uppföljningar av idéer vi inte stöder. Det innebär att bör avslå motion 2015/16:3366 (V) yrkande 2. Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform, punkt 6 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 5. Vi anser att även fortsättningsvis bör ansvara för genomförandet av den statliga filmpolitiken och fördelningen av de statliga filmpolitiska stöden. verksamhet bör bedrivas med utgångspunkt i målen för den nationella filmpolitiken och regeringens styrning samt efter samråd med branschens aktörer. Detaljregleringen i regeringens styrning bör vara begränsad. Detta innebär ett ökat ansvar och ökade befogenheter för . Vi ser också positivt på att det etableras former för att garantera filmbranschens aktörer möjlighet att samverka med genom de särskilda råd som där inrättas. Med den nya filmpolitiken kommer hela verksamhet att styras av samma mål och återrapporteringsrutiner. Vi anser att det skapar förutsättningar för en mer effektiv och transparent verksamhet. Vi anser också att även fortsättningsvis bör vara en stiftelse. Vi bedömer att dagens styrning av är i linje med styrning av en myndighet och att även regler om t.ex. upphandling och handlingsoffentlighet är desamma. Den nuvarande regleringen av verksamheten gör att kan betraktas som en myndighetsliknande organisation. Vi vill också peka på de negativa konsekvenser som en ombildning skulle innebära kostnadsmässigt och för bl.a. personal, fastighetsförvaltning och samlingar. Sammantaget anser vi att stiftelseformen i sig inte utgör något hinder för regeringen att tydliggöra och förstärka styrningen av den statliga filmpolitiken. Vi anser därför att det saknas tungt vägande skäl för att ombilda till en myndighet. Det innebär att bör avslå motionerna 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2015/16:3387 (SD) yrkande 5. Former för samverkan och inflytande, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. För att filmpolitiken ska kunna uppfylla sitt syfte är det viktigt att verksamheten bedrivs på ett sätt som accepteras och stöds av branschen. Ett sätt att åstadkomma detta är att samråd med branschen formaliseras. I propositionen gör regeringen bedömningen att nya former för samverkan med filmbranschen bör införas som inkluderar såväl de nuvarande parterna i filmavtalet som andra centrala aktörer inom sektorn. Samverkan med filmbranschen bör ske både på övergripande politisk nivå och mellan och branschens aktörer. Syftet med samverkan bör framför allt vara att garantera filmbranschens aktörer insyn och möjlighet att påverka utformningen av filmstöden. Det bör ske genom att särskilda råd – Rådet för utveckling och produktion, Rådet för spridning och visning samt Rådet för filmkulturella frågor – inrättas vid . Ledamöter i råden bör utses av . Råden ska ha en tydlig koppling till de stödformer som föreslås. De tre råden kan vid behov delas in i mindre grupper och kompletteras med mer specialiserade eller bredare avstämningar där andra aktörer än de som är representerade i råden inkluderas. Vi välkomnar att det etableras former för att garantera filmbranschens aktörer möjlighet att samverka med , i synnerhet när det gäller utformningen av stöden. På samma sätt är det avgörande att det etableras nya former och mötesplatser för samverkan och inflytande för att behålla och utveckla nära kontakter mellan bransch och politik. Vi vill understryka vikten av att aktörer som är betydelsefulla för utvecklingen av svensk film även fortsättningsvis bjuds in till årliga möten med . Ytterligare en aspekt är den politiska nivån där filmpolitiken i sin helhet kommer att få en tydligare plats, inte minst i , vilket många aktörer länge har efterlyst. Det ger en möjlighet att politiskt diskutera innehållet i filmpolitiken, vilket filmavtalsmodellen inte möjliggjorde. Framtagandet av propositionen har föregåtts av ett omfattande beredningsarbete där en bred representation från filmbranschens olika delar har bjudits in. bjöds partier in till blocköverskridande samråd om den svenska filmpolitikens framtid. Allianspartierna valde att lämna samtalen. gjordes ett förnyat försök till inbjudan, men återigen möttes detta av ointresse från allianspartierna. Vi anser att de bedömningar som regeringen gör om att formalisera formerna för samverkan och inflytande kommer att bidra till att utveckla kontakterna mellan aktörer i filmbranschen. Vi anser inte att det finns skäl att utreda detta ytterligare. Vi menar vidare att de närmare formerna för samverkan bör utvecklas i samverkan mellan aktörerna. Det innebär att bör avslå motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 10. Utvärdering av den nya filmpolitiken, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. Alliansen konstaterar att det, vid sidan av avsaknaden av svar på en rad för filmbranschen helt avgörande frågor, också saknas en idé om hur och på vilket sätt den nya filmpolitiken ska utvärderas. För Alliansen är det viktigt att den nya filmpolitiken utvärderas och att denna utvärdering görs av en extern part. Under alliansregeringen skapades Myndigheten för kulturanalys, helt enkelt för att inte skulle utvärdera den egna verksamheten. Detsamma ska självklart gälla filmen. Svenska Filminstitutets arbete ska regelbundet utvärderas av en lämplig extern part för att successivt kunna göra förbättringar och nödvändiga förändringar av en ny filmpolitik. Hur och av vem bör utredas inom ramen för en ny filmutredning. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 4. Finansieringen av filmpolitiken, punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2015/16:2135 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3385 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 och 2015/16:3387 av m.fl. (SD) yrkande 10. Höjningen av momsen på tillträde till biografföreställningar är en del av en större omställning av filmpolitiken. Omställningen innebär att det filmavtal som tidigare styrt filmpolitiken avskaffas. Det innebär att den avgift om av bruttobiljettintäkterna som biografägarna betalat till avtalet och som använts för att finansiera filmpolitiken avskaffas. För den absoluta huvuddelen av biografer kompenseras alltså momshöjningen till stor del av den borttagna biografavgiften. Den reella ökningen beräknas i normalfallet motsvara en höjning av biljettpriserna om 5–per biljett. Följden blir att biografägarna kommer att betala samma momssats som andra aktörer som sprider och visar film t.ex. via uthyrning av dvd eller digitala streamningstjänster. Vi menar att effekten av momshöjningen kommer att bli begränsad. Vi vill också påpeka att en stor andel av de mindre biograferna i , framför allt på landsbygden och i mindre orter, är föreningsdrivna. Dessa är i normalfallet befriade från moms och påverkas därför inte av momshöjningen.