bet · H301MJU16 · 2016-04-14 00:00:00 — Har tagit upp just den frågan med sitt samarbetsparti i regeringen? Det är bra att vill samarbeta med . Det har vi gjort i en rad olika frågor. Men sitter i regeringen tillsammans med Socialdemokraterna. Då är det kanske i första hand dem man ska tala med om näringsfriheten. Jag ser en risk med politik för djurskyddsfrågorna. Jag tror inte att vi kommer att kunna hålla det som utlovats i fråga om konkurrenskraft och tillväxt i landet. Jag ser problem med detta den i kommande livsmedelsstrategin, och jag ser ett stort problem med detta i den kommande djurskyddspropositionen. Det vore därför intressant att få höra vilka frågor tänker driva hårdast i kommande djurskyddsproposition. Ursäkta att jag inte förhandlar med sossarna här i plenum. Det är mycket lättare att få bra gehör för bra politik om jag gör det med dem innan jag gör det med dig, . Jag sa vad jag tänker i mitt inlägg. Jag missförstod nog en sak. När du sa näringsfrihet, menade du då just minkfarmarna? Jag tycker att näringsfriheten ska följa lagen. Om lagen säger att djur ska ha rätt till naturligt beteende och om vi konstaterar att minkar, såsom de hålls på många ställen, inte har rimliga förutsättningar för naturligt beteende är det inte längre näringsfrihet. Om minkfarmarna ska få fortsätta agera på det sättet är det vilda västern. Där håller jag helt enkelt inte med dig. Däremot är jag jätteglad över att vi kan samarbeta och kämpa för att EU ska höja sina miniminivåer, sina standarder. Det tror jag att alla partier i salen är överens om. Där ser vi inga nackdelar. Där kan vi alltså samarbeta. Men om du tycker att näringsfrihet betyder att minkfarmar ska kunna bryta mot regler gällande naturligt beteende är vi inte alls överens. Om sedan jag, regeringen och fattar beslut om att vi ska tolka den här lagen på det här sättet blir ingen mer nöjd än jag. Om jag förlorar kanske du blir nöjd. Jag ska fatta mig, för min del, extremt kort. Jag ska bara ta upp två saker. Det gör jag med anledning av att många av motionsyrkandena i betänkandet har debatterats och behandlats vid ett flertal tillfällen tidigare. Det förväntas också en djurskyddsproposition från regeringen till kammaren. Det är den ena saken jag tänker säga några ord om. Min önskan är att den propositionen ska vara målinriktad. Tekniker förändras över tiden. En lag ska och kan man inte ändra alltför ofta. Vetenskapen gör framsteg, vilket man inte alltid kan ta hänsyn till i en lag som ska verka . Best practice utvecklas och förändras också över tiden. Därav kommer min önskan att kommande djurskyddsproposition ska innehålla målinriktade paragrafer. Den andra sak jag vill säga något om är att god djurhållning de facto ger bättre produktion, bättre avkastning, för dem som håller djur. För dem som inte håller djur för ekonomisk förtjänst, till exempel sällskapsdjur, är det också väsentligt att djuren ger glädje och tillfredsställelse. Och det gör djur som hålls under goda förhållanden och som hålls friska. Jag tror att alla i kammaren vill att användningen av exempelvis antibiotika och andra läkemedel ska minska. Det är väsentligt att det vävs in i den kommande djurskyddspropositionen. Det ligger i allas intresse att användningen av antibiotika och andra läkemedel minskas i vår djurhållning. Det gäller såväl så kallade lantbruksdjur som våra sällskapsdjur. Vi kan göra mycket i vårt land. Men det räcker inte. Andra måste också göra mycket och kanske än mer. Det stora jobbet måste alltså fortsättas på den europeiska spelplanen, men också i andra internationella sammanhang. Vi i den här kammaren måste hjälpas åt att fortsätta påverka, till exempel genom att se till att veterinärer inte kan sälja läkemedel, till exempel antibiotika, och tjäna pengar på det i . Det sker nämligen på många ställen. Vi ska förhoppningsvis få ett handelsavtal med den amerikanska kontinenten. Då måste vi hjälpas åt att till exempel se till att de inte använder antibiotika i förebyggande syfte utan som vi, det vill säga i botande och läkande syften. En sak som skulle underlätta för att minska användningen av antibiotika skulle kunna vara om vi påverkade på ett sådant sätt att vi får ett europeiskt register för antibiotikaanvändningen. Då kan alla se hur mycket antibiotika som används, vilket jag påstår är för mycket, i andra delar av . Jag ser också fram emot en ny och modern djurskyddslagstiftning . Jag utgår från att det är den hösten vi talar om. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Liberalerna har inte heller några reservationer i betänkandet. De två tillkännagivanden som nämndes i början av debatten är fortfarande aktuella. Det handlar om att intensifiera djurskyddsarbetet inom EU och om arbetet med att minska antibiotikaanvändningen. Men det var bara tillkännagivandena lämnades. Vi får utgå från att regeringen jobbar aktivt med frågorna. Det som nämndes om djurvälfärdssamarbete med ett antal länder får vi se som ett positivt drag. Konsekvenserna av antibiotikaanvändningen och antibiotikaresistensen är oöverblickbara, och man inte vet inte vad det kan leda till. Ur folkhälsoperspektiv är detta en mycket central fråga. Enligt WHO är detta det största hotet mot folkhälsan. dör det ett antal tiotusen människor i på grund av den ökade antibiotikaresistensen. Det här med djurskydd, god djurhälsa och folkhälsa är starkt förknippade med varandra. Vi i har visat att vi kan kombinera låg antibiotikaanvändning och ett gott djurskydd med väldigt friska djur. Detta är ju ingen omöjlig ekvation. Det finns ett ömsesidigt beroende mellan människor och djur, och det gör att man måste jobba inom både humanmedicin och veterinärmedicin för att komma till rätta med problematiken med antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens. lyfte fram veterinärernas provisioner och sådant. Det är en viktig sak som man måste titta på. Det jobbas på väldigt många nivåer kring detta. WHO har sin handlingsplan. Man har , och även en nationell strategi är på väg att tas fram. I vilar djurskyddet på en väldigt stark bas, och det gör naturligtvis att vi är trovärdiga när vi driver frågan inom EU för att kunna påverka andra EU-länder att skärpa sitt djurskydd. Det handlar då främst om djurvälfärden, men det handlar också till viss del om det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Både djurskydd och låg antibiotikaanvändning skapar svenska mervärden som vi ska ta till vara. Jag vänder mig lite emot resonemang. Han sa att vi inte bara ska lyssna på lantbrukarna, utan vi ska lyssna på andra. Jag har inte alls den erfarenheten att de svenska lantbrukarna har något intresse av att inte upprätthålla ett starkt djurskydd och en låg användning av antibiotika. Jag utgår ifrån att det var en liten lapsus att säga på det sättet. Men det är inte en riktigt verklighetsförankrad beskrivning. Det visar också brist på respekt för branschen som jobbar hårt med frågan. Även om man inte alltid har kunnat omsätta de svenska mervärdena till rätt pris - det vill säga att man ska kunna ta betalt för dem - är inte lösningen att man ska göra avkall på det starka svenska djurskyddet, utan det handlar om att intensifiera arbetet på EU-nivå för att stärka djurskyddet även där. Som har nämnts här handlar det också om att man ska se till att de regler som trots allt finns inom EU efterlevs och att tillämpningen fungerar. Dessutom ska det finnas kännbara sanktioner. Det ska aldrig löna sig att fuska på det här området. Som liberal tycker jag också att det är viktigt att lyfta fram konsumentperspektivet och de krav som enskilda människor ställer. Det är en stor trend att se på djurskyddet som ett mervärde när man handlar. Alla gör det naturligtvis inte, det är sant. Men det är ändå tillräckligt många som bryr sig om djurskyddet för att detta ska ha en kraft. Det ger då möjligheter att jobba vidare med de svenska mervärdena och jobba mot marknaden för att kunna ta betalt på rätt sätt genom att hänvisa till djurskyddet och den låga antibiotikaanvändningen. Här blir det något slags cirkelresonemang. Vi återkommer ofta till livsmedelsstrategin, och det lär vi göra också när vi ska diskutera livsmedelspolitik. Mycket av detta måste finnas i den kommande livsmedelsstrategin. Vi från Liberalerna prioriterar konkurrenskraft och konsumentperspektivet för att man ska kunna lyfta fram de svenska mervärdena och skapa en marknad för dessa. I betänkandet nämns ett krav på olika typer av hönor och värphöns. Det är intressant att läsa i betänkandet om konsumentmakten. Efterfrågan på ägg från icke frigående höns och burhöns minskar. Det visar att konsumenterna säger att varan är intressant, och det kan vara en nog så bra lösning på problematiken. Som liberal kan jag inte låta bli att lyfta fram lite av arbete på EU-nivå. Det visar att det verkligen går att göra förändringar. satt i under två perioder. var hon med och arbetade fram EU:s gemensamma livsmedelslag och var med och bildade EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet. Det viktigaste där var väl frågor om spårbarheten. När man har börjat fuska med livsmedel har det visat sig att spårbarheten är viktig. Vidare var ansvarig för förordningen om offentliga matkontroller som sedan utvidgades på hennes initiativ så att den omfattar även djurskyddet. har arbetet för europeisk djurskyddslagstiftning varit centralt. Det har fattats några beslut om det i . Det är den första europeiska lag som slår fast sambandet mellan djurvälfärd och folkhälsa. Man ska tillämpa principer om god djurhållning och försiktig, ansvarsfull användning av antibiotika. Då kan man inte maskera dålig djurhållning med användning av läkemedel . Vi kan tycka att vi har ett starkt djurskydd i , och det ska vi vara stolta över, men förändringar ska genomföras på Europanivå. Arbetet som görs på Europanivå visar att det går att förändra. När det gäller antibiotikaanvändningen vill jag citera . sa hon: "Experterna som jag träffade visar hur världen ser ut och hur oerhört hotad mänsklighetens överlevnad är om vi inte kommer till rätta med antibiotikaresistensen. Det var det här som var framtidsmardrömmen , och är vi där!" Jag kan lugna med att jag har träffat en hel rad av lantbrukare, och jag har sett hur många av dem som verkligen bryr sig om sina djur. Men ibland kan man bli pressad av lönsamhetsskäl, av banken, av omvärldskonkurrensen och av låga priser och tror att det kan vara en väg framåt att man, bara för att överleva, sparar på kostnader, vilket kan belasta djuren. Jag vill inte att folk ska hamna i den situationen. Eftersom du tillhör Liberalerna, , och ni ofta har berömt er för ert starka europeiska engagemang, blir min fråga till dig: Om man nu ska göra mer på EU-nivå, vad säger du om förslagen om att driva på för minimiregler för mjölkkor och för att få kortare transporttider och bättre villkor för djuren under djurtransporter? Kan man kräva av kommissionen att den ska klämma åt länder som systematiskt bryter mot lagstiftningen? Har du någon idé om hur Liberalerna kommer att jobba med den frågan? Och vad anser du själv? När det gäller att klämma åt - för att använda ord - dem som inte följer reglerna är det nog inte bara Liberalerna som håller med, utan det håller nog hela den här kammaren med om. Har man regler kräver det att man har kontroll och tillsyn så att det får konsekvenser om reglerna inte följs. Liberalerna och jag själv är medvetna om att det finns brister i det här systemet. Vi måste se till att de nationella myndigheterna uppfyller de krav som ställs. Detsamma gäller transporter. Vi från Liberalerna har jobbat hårt med djurtransporter. Det är klart att man ska ställa krav utifrån, om inte utifrån vetenskapen så åtminstone rimliga krav. Det är bra att modifierade sitt uttalande om de svenska lantbrukarna. Vi tackar för det. klarade av att svara på frågan utomordentligt, och jag avstår från vidare frågor. Den svenska djurhållningen ska präglas av höga djurskyddsambitioner. Bra skötsel och god hygien i djurhållningen ger inte bara bättre djurskydd utan också hög livsmedelskvalitet. har en stark djurskyddslag. Det medför att djuruppfödare i har högre kostnader än konkurrenterna i andra länder. Bönder i dessa länder kan sälja sina produkter till lägre pris till följd av lägre djurskyddskrav. För att svenska bönder inte ska missgynnas är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU genom att EU-kraven skärps. Strävan måste vara att svenska bestämmelser på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Inte minst är det viktigt att befintliga regler efterlevs. blev rutinmässig kupering av grisarnas svansar förbjuden inom EU. Trots detta får enligt EU:s livsmedelsmyndighet den allra största delen av alla grisar inom EU sina svansar bortklippta. Även har framhållit att direktivet mot svanskupering inte efterlevs. är ett av de få länder där grisarna fortfarande kan slå knorr på svansen. är det inom EU förbjudet att blanda antibiotika i djurfoder i tillväxtfrämjande syfte. Även denna regel kringgås tyvärr ofta i praktiken. Den omfattande användningen av antibiotika inom djuruppfödningen leder till ökning av antibiotikaresistenta bakterier. Två tredjedelar av all antibiotikaanvändning sker inom djurhållningen. , , varnar för att antibiotikaresistenta bakterier är det största globala hotet mot folkhälsan. Det är förfärligt att sjukdomar som vi vanligtvis kan bota med antibiotika inte kommer att kunna botas . Att bryta resistensutvecklingen bland bakteriestammarna är en ödesfråga för mänskligheten. Här är tack och lov i högsta världsklass, och det ska vi vara glada över. Men fler länder måste följa vårt exempel. beslutade att införa förbud mot förebyggande gruppbehandling med antibiotika. Däremot ges fortfarande utrymme för att kunna strö medicin på fodergivor eller ge den via vatten. Det är viktigt att täppa igen dessa kryphål. Ingen kan ha missat att den tuffaste mjölkkrisen i mannaminne pågår. Fem mjölkbönder slutar . Priset på mjölk är nere på 2,50 per kilo. Det är minst en krona för lite för att en mjölkbonde ska gå plus minus noll. slog fast att våra svenska bönder får bära en mycket tyngre ryggsäck när de ska konkurrera med de europeiska bönderna, en ryggsäck som vi politiker här i kammaren har bestämt om. I ryggsäcken finns bland annat högre dieselpriser och beteskrav. har presenterat förslag om att se över reglerna för beteskrav för kor. Det ser vi som positivt. Det är en fråga som vi kristdemokrater har aktualiserat. Vi vill se över beteskraven för kor i lösdriftshallar. Inriktningen är att kor som har det bra också mjölkar bra. Därför har alla mjölkbönder incitament för att öka djurets välbefinnande. Det är värt att påpeka att det är en stor skillnad mellan hur korna har det och hur de hade det när beteskravet infördes . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.)