bet · H301KrU9 · 2016-03-18 00:00:00 — Utredningen vill med sina förslag bidra till ökad hälsa, jämställdhet, rättvis fördelning och demokrati i vid bemärkelse och till möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Enligt förslaget ska den statliga politiken för arkitektur, form och design aktivt främja – en helhetssyn präglad av kvalitet och samverkan – ett inkluderande och demokratiskt samhälle med tillgång till goda livsmiljöer – en bred och tvärsektoriell kunskapsutveckling. Utredningen föreslår att statens, landstingens och kommunernas åtaganden stöttar politiken för arkitektur, form och design nationellt, regionalt och lokalt bl.a. genom att • en riksarkitekt tillsätts inom • utreda inrättandet av en utvecklingsfond för att främja området och exportfrämjande insatser • ge ett uppdrag till en nybildad Myndigheten för gestaltad livsmiljö och att utveckla arkitektur-, form- och designprogram i statliga myndigheter • ge ett statligt stöd till utövare i etableringsfasen. Utredningen betonar på olika sätt hur de mänskliga, kulturella och sociala aspekterna ges allt större tyngdpunkt i förståelsen av hållbar utveckling. Den tekniska utvecklingen och urbaniseringen är andra trender som utredningen ägnar stort fokus åt. I den uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen som en grupp inom kulturutskottet har genomfört (Är samverkan modellen?, 2015/16:RFR4) anförs att kulturmiljöarbetet har en oklar roll i kultursamverkansmodellen och att det finns en lång rad problem inom området. Kulturmiljöarbete omnämns inte i den förordning som styr kultursamverkansmodellen och gruppen noterar exempelvis att både länsstyrelsernas, länsmuseernas och roller i modellen upplevs som otydliga (SFS 2010:2012 Förordning om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet). () presenterade rapporten inom kultursamverkansmodellen . Även RAÄ kommer till slutsatsen att kulturmiljöarbetets roll i modellen är oklar, att de nationella kulturmiljömålen haft ett begränsat genomslag i modellen och att det finns indikationer på regionala skillnader i kulturmiljöarbetets genomslag. Utvärderingen drar också slutsatsen att samverkan i kulturmiljöfrågor mellan olika aktörer har ökat sedan införandet av modellen och detta uppges vara en framgångsfaktor för kulturmiljöarbetets genomslag inom modellen. Kulturverksamhet i vissa bostadsområden Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, utgiftsområde 17, tillfördes 2016 för att främja kulturverksamhet i vissa bostadsområden. –2018 beräknas anslaget tillföras för detta ändamål (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:KrU1). har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med förbereda satsningen som ska utgå från de boendes behov och kunskap om platsen och präglas av ett brett medborgarinflytande. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om helhetssyn på kulturlandskapet. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2137 föreslår , m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 att ställer sig bakom att statens kulturmiljöarbete ska främja en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna vill ha ett balanserat kulturmål som värnar kulturarvet i ett modernt samhälle med dess krav på tillväxt, bostäder och infrastruktur. (SD) föreslår i motion 2015/16:2019 yrkande 24 ett tillkännagivande till regeringen om att uppmuntra traditionsenlig byggnation utifrån principprogram att stadsplanering och arkitektur måste vara anpassade efter människors behov. Motionären anför att har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. Historiskt förankrade byggnadsmiljöer skapar hemkänsla och trygghet och har en positiv inverkan på turistnäringen. beslutade om nya nationella mål för kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). Syftet var att understryka kulturmiljöperspektivet och tydliggöra att kulturmiljön berör andra områden såsom näringsliv, civilsamhälle, utbildning och forskning och att frågorna därför även behandlas i andra lagar. () har i uppdrag att redovisa hur kulturmiljöarbetet i utvecklas. I uppdraget ingår att redovisa vad ansvariga myndigheter har gjort och avser att göra för att målen för kulturmiljöarbetet ska uppfyllas. Vidare ska samspelet mellan nationell, regional och nivå inom kulturmiljöområdet belysas. Uppdraget ska redovisas . I sammanhanget kan nämnas att bl.a. behandlade kulturmiljövården i sitt uppdrag att föreslå ändringar som ger ett ändamålsenligt och rättssäkert system för hushållning med mark- och vattenområden, särskilt för områden av riksintresse (dir. 2013:126). Utskottet redovisar delar av utredningens förslag nedan. Regeringen tillsatte vidare en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram förslag om en sammanhållen politik för landsbygder (dir. 2015:73) I uppdraget beskrivs bl.a. attraktiva kulturmiljöer som en resurs för hela landet. Genom att bevara och vårda dem på ett hållbart sätt bidrar man till landsbygdens utvecklingspotential. I den kartläggning av samhällsutvecklingen som kommittén ska utföra tas kulturlandskapets förändring upp som en viktig aspekt. Kommittén ska t.ex. utreda förutsättningar för och möjligheter att bevara och utveckla långsiktigt hållbara och attraktiva livs-, boende- och verksamhetsmiljöer i olika landsbygder och då bl.a. beakta behovet av att bevara värdefulla kulturmiljöer och allmänhetens tillgång till naturen. En delredovisning ska lämnas och slutbetänkandet ska lämnas . Utskottet vill också påpeka att RAÄ har i uppdrag att bedriva ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete för att öka kulturmiljömålens genomslag i beslutsunderlag på nationell och lokal nivå. RAÄ samarbetar bl.a. med om hur kulturvärden hanteras med stöd av (2010:900). Utskottet noterar också att regeringen bedömer att kulturmiljöperspektivet har blivit tydligare i olika beslutsunderlag och att antalet remisser och ärenden har ökat (prop. 2015/16:1 utgiftsområde 17 s. 125). Utskottet bedömer utifrån den utvärdering av kultursamverkansmodellen som gjorts av en grupp i kulturutskottet att kulturmiljöarbetets ställning i modellen och de olika aktörernas roller behöver klargöras för att kulturmiljöarbetet ska kunna fortsätta att utvecklas positivt i olika län. Mot bakgrund av det aktiva arbete som pågår inom området är utskottet inte berett att förorda tillkännagivanden enligt motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:2019 (SD) yrkande 24 och 2015/16:2137 (M, C, FP, KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om översyn av kostnadsansvar för och kulturmiljökrav vid arkeologiska undersökningar. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:183 begär (M) ett tillkännagivande om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Motionären anser att många nyinvesteringar och potentiella företagsutvecklingar inte blir av på grund av att kostnaderna för arkeologiska utredningar är höga och tiden från ansökan till genomförande kan vara orimligt lång. I motion 2015/16:2702 föreslår m.fl. (M) i yrkande 19 ett tillkännagivande till regeringen om att byggande bör prioriteras i relation till kulturmiljökrav och arkeologiska undersökningar. Motionärerna anför att en stor del av yta täcks av riksintressen . skyddas hela kommuner som riksintresse, vilket hindrar bostadsbyggande. Motionärerna tar upp att konstaterar att statens hantering av riksintressen försvårar för kommunerna att planera nya bostäder (RiR 2013:21). I motion 2015/16:1986 yrkande 5 föreslår m.fl. (KD, M, C, FP) ett tillkännagivande till regeringen om att göra förändringar i kulturmiljökraven och reglerna för arkeologiska undersökningar för att underlätta för byggande. Motionärerna anser att det är angeläget att undanröja hinder och göra det enklare och snabbare att bygga bostäder. Ett av hindren är kulturmiljökraven. I samband med att beslutade om nya mål för kulturmiljöarbetet gjordes också vissa ändringar i kulturmiljölagen (1988:950). Ändringarna syftade bl.a. till att göra bestämmelserna enklare och mer förutsägbara, inte minst för företag. Utskottet noterar att Myndigheten för kulturanalys är huvudansvarig för kulturmiljöstatistiken och samarbetar med för att utveckla den. Syftet med kulturmiljöstatistik är att visa kulturmiljöns innehåll, användning och kostnader . påbörjades statistikarbetet med datainsamling om länsmuseernas kulturmiljöarbete och en första rapport planeras till 2016. Förutom den ovannämnda parlamentariska kommittén om en sammanhållen politik för landsbygder konstaterar utskottet att bl.a. behandlade kulturmiljövården i sitt uppdrag att föreslå ändringar som ger ett ändamålsenligt och rättssäkert system för hushållning med mark- och vattenområden, särskilt för områden av riksintresse (dir. 2013:126). I slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling (SOU 2015:99) föreslår utredningen vissa ändringar i och (2010:900). Utredningen föreslår att och regeringen ska kunna göra undantag från kravet att tillgodose riksintressen om det är ett viktigt allmänt intresse att använda marken till exempelvis bostadsbebyggelse, under förutsättning att det främjar en hållbar utveckling ur ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt. Utredningen föreslår vidare en samordning av de insatser som görs för att nå sådana miljömål och andra nationella mål som har betydelse för hållbar utveckling. Utskottet finner ingen anledning att föregripa regeringens behandling av förslag. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:183 (M), 2015/16:1986 (KD, M, C, FP) yrkande 5 och 2015/16:2702 (M) yrkande 19. Statligt stöd till kulturarv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statligt stöd till kulturarv. (S) yrkar i motion 2015/16:341 att tillkännager för regeringen att den bör undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för . Motionären anför att är en av världens bäst bevarande historiska gruvmiljöer och genom tiderna viktigaste silvergruva. Gruvområdet och dess byggnader kulturminnesförklarades av i . Det är därför önskvärt att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för att bevara detta kulturhistoriska arv. (S) anför i motion 2015/16:631 att är en viktig angelägenhet för såväl kanalbolagets fyra delägarkommuner som båtfolket och den kultur- och historieintresserade allmänheten samt att det finns en stor potential att utveckla besöksnäringen i anslutning till och i närheten av kanalen. Motionären yrkar därför att tillkännager för regeringen att det krävs fler intressenter som bär ansvaret samt att samverkan mellan näringslivet och det övriga samhället ökar. Utskottet vill understryka att skyddet av kulturarvet är en prioriterad fråga inom kulturpolitiken. Detta framgår bl.a. av de kulturpolitiska målen. Utskottet noterar att både och är förklarade som byggnadsminne av i enligt 3 kap. kulturmiljölagen (1988:950). Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena. Motionerna 2015/16:341 (S) och 2015/16:631 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår. Jämför reservation 8 (SD). m.fl. (SD) föreslår i motion 2015/16:1842 att man ska rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel. Motionärerna vill att regeringen utser till ett svenskt kulturarvsår med det primära syftet att stärka den gemensamma nationella identiteten och att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella folkliga svenska kulturen. Utskottet har tidigare behandlat frågan om kulturarvsår, senast i 2014/15:KrU10 och vidhåller sin tidigare uppfattning att en satsning på ett särskilt år riskerar att bli kortsiktigt och innebära onödig byråkrati. Utskottet anser att mer löpande och långsiktiga åtgärder ger bättre förutsättningar för att vidareutveckla kulturarvpolitikens olika områden än årliga, tillfälliga satsningar. Därmed avstyrks motion 2015/16:1842 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att undersöka möjligheten att behålla i statlig ägo. Jämför reservation 9 (SD). m.fl. (S) yrkar i motion 2015/16:1531 på ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheterna att behålla i statlig ägo. ägs av staten. tog över förvaltningen från . föreslog i en skrivelse till regeringen att ska bli statligt byggnadsminne. Utskottet noterar att denna ansökan bereds i . I betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) förslår utredningen att säljs. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 2) att de förslag som lämnats i denna utredning bereds vidare. Utskottet konstaterar att regeringen avser att återkomma till när det gäller den statliga fastighetsförvaltningen och då i vissa särskilda frågor om förvaltningen av statliga kulturhistoriska byggnader och fastigheter. Mot bakgrund av ovanstående anser inte utskottet att det finns skäl att föregripa regeringens förslag på området. Motion 2015/16:1531 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att främja det motorhistoriska kulturarvet i och stärka bevaranderätten för det rörliga kulturarvet. m.fl. (M) föreslår i motion 2015/16:482 ett tillkännagivande till regeringen om att främja det motorhistoriska kulturarvet i . Motionärerna anför att motorentusiaster lägger ned tid och pengar på att reparera och underhålla veteranfordon av olika slag och att ideellt sköta en museiverksamhet. riskeras verksamhet genom höga myndighetsavgifter och regler som tagits fram för moderna fordon och inte tar hänsyn till veteranfordonens särskilda villkor. Från samhällets sida bör man på ett bättre sätt uppmuntra verksamheten exempelvis genom att ge möjlighet att ta del av det statliga kulturstödet. I motion 2015/16:2208 yrkar och (båda S) på ett tillkännagivande till regeringen om behovet av stärkt bevaranderätt för det rörliga kulturarvet. Med det rörliga kulturarvet avser motionärerna t.ex. trafikhistoriska samlingar (flyg, järnväg och väg). Enligt motionen förvaltar ca 200 000 personer och drygt 1 000 föreningar rörliga kulturarv som är en viktig del av landets kultur och historia. Därför bör det beaktas på samma sätt som miljö och säkerhet värnas inom transportområdet. Utskottet noterar att regeringen gav i uppdrag att föreslå riktlinjer, finansiering och former för förvaltning samt tillgängliggörande av kulturhistoriskt värdefulla samlingar inom transportområdet. I uppdraget ingick att föreslå hur samlingarna långsiktigt bör förvaltas och tillgängliggöras. Regeringen beslutade (N2013/5295/TE) att skulle ta över kulturhistoriskt intressanta flygplan samt kringutrustning enligt den reviderade bevarandeplanen från . I regleringsbrevet till föreskrivs att ansvarar för förvaltning av vissa av statens kulturhistoriska samlingar inom väg, järnväg och luftfart. Därmed avstyrks motion 2015/16:482 (M). Utskottet finner inte heller skäl att bifalla motion 2015/16:2208 (S). Kyrkor som tas ur bruk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella handlingsplaner och översyn av det kyrkliga kulturarvet. Jämför reservation 10 (SD). I motion 2015/16:3097 anför m.fl. (SD) att många av landets svenska kyrkor har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder och att det är som förvaltar och bevarar fastigheterna. Motionärerna anför vidare att sekulariseringen har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor. Motionärerna hänvisar till genomförda utredning om att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps menar motionärerna att förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter ligger på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om att utarbeta en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk (yrkande 1), utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk (yrkande 2) och utreda behovet av en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden (yrkande 3). I 4 kap. kulturmiljölagen (1988:950) finns bestämmelser om skydd för de kyrkliga kulturminnena, dvs. kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser. Här föreskrivs om viss ersättning till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Av förarbetena framgår att ersättningen bara är avsedd för den del av kostnaderna för förvaltningen av de kyrkliga kulturminnena som är en följd av bestämmelserna i 4 kap. kulturmiljölagen (prop. 1998/99:38 s. 145). Det rör sig om extrakostnader som uppkommer på grund av kulturhistoriska hänsynstaganden. Den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till (anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning). Av 4 kap. kulturmiljölagen framgår att skyddet för en kyrkobyggnad gäller oavsett ägare. Det innebär att om överlåter en kyrkobyggnad som omfattas av skydd enligt 4 kap. kulturmiljölagen, gäller detta skydd även fortsättningsvis. Utskottet noterar att regeringen bedömer att effektiviserat hanteringen och användningen av den kyrkoantikvariska ersättningen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 17, s. 127). Utskottet noterar vidare att redovisade rapporten av regelverket om de kyrkliga kulturminnena. Översynen visar på brister i tillämpningen, vilket enligt RAÄ till stor del beror på att det saknas resurser på länsstyrelsernas kulturmiljöenheter. Länsstyrelserna bedriver generellt en mycket begränsad tillsyn, vilket kan innebära att underhåll och vård av kyrkliga kulturminnen och kulturhistoriska värden blir eftersatta. Utskottet kommer att noga följa frågan om det kyrkliga kulturarvet och finner inte skäl att förorda initiativ från sida. Motion 2015/16:3097 (SD) yrkandena 1–3 avstyrks därmed. Unescokonventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet antogs av för att uppmärksamma det levande kulturarvet såsom traditioner, muntligt överförda kunskaper etc. Texten har därefter ratificerats av 163 länder. Enligt konventionen ska länder göra en eller flera förteckningar över sina respektive immateriella kulturarv. Det går sedan att nominera element från sina förteckningar till konventionens listor. och folkminnen (Isof) har det huvudsakliga ansvaret för att dokumentera immateriella kulturarv i förteckningen Levande traditioner. Isof samarbetar med , , och . Isof fattar efter samråd med ovannämnda institutioner beslut om vad som kommer med i förteckningen utifrån gällande rätt. Förteckningen ska bl.a. spegla mångfald, ge perspektiv och nyanserade beskrivningar, betona kulturarv som levande och föränderliga, uppmärksamma tidigare underrepresenterade gruppers kulturarv, undvika stereotypisering och cementering av föreställningar. Så här långt innehåller förteckningen nio kategorier: – musik och dans – natur och världsbilder – metodiska exempel. Det kulturarv som eventuellt är levande förs bort från förteckningen och arkiveras. I syfte att spegla samtiden arkiveras de förslag som på något sätt strider mot konventionen. Tryggande av det immateriella kulturarvet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att säkra det immateriella kulturarvet. Jämför reservationerna 11 (KD) och 12 (SD). m.fl. (FP, M, C, KD) yrkar i motion 2015/16:660 att Ålakustens ålafiske är ett immateriellt kulturarv som är viktigt att skydda och bevara för eftervärlden. Ålfiskekulturen längs är unik. Det handlar om språk och traditioner, seder och bruk, ärvda kunskaper och generationers bildning. Själva fisket är reglerat genom åldrätter, ett system med rötter i tiden då var danskt. Därför bör regeringen verka för att Ålakustens ålafiske upptas på Unescoslista över immateriella kulturarv. I motion 2015/16:2258 begär m.fl. (KD) i yrkande 9 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet i enlighet med konvention 2003 om tryggande av det immateriella kulturarvet bör påskyndas och ges hög prioritet. Motionärerna argumenterar för att kunskapen om det egna kulturarvet, det materiella såväl som det immateriella, skänker människor trygghet i sin identitet. Genom att kulturarvet formas i samspel med omvärlden blir det också ett viktigt verktyg i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. En kultur som värnar mångfald är förutsättningen för en positiv integration. Utskottet konstaterar att och folkminnen arbetar aktivt tillsammans med andra myndigheter och institutioner för att tillhandahålla en uppdaterad förteckning (Levande traditioner) över immateriellt kulturarv i och att Ålaarvet vid Ålakusten är med i förteckningens kategori Natur och världsbilder. Utskottet noterar också att har utsett till ett av fem biosfärområden i för att främja en hållbar relation mellan människan och naturen, dock utan skydd i juridisk mening. Utskottet menar att de insatser som görs är av stor betydelse för att uppmärksamma, tillvarata och utveckla immateriella kulturarv. Förteckningen Levande traditioner bidrar till synen på det nationella immateriella kulturarvet som levande och föränderligt, vilket ger nya perspektiv och minskar stereotypa beskrivningar. På detta sätt fyller förteckningen i sig en viktig uppgift att synliggöra och på olika sätt tillvarata en nations immateriella kulturarv. Utskottet är inte berett att förordna ett tillkännagivande enligt motionsyrkandena. Motionerna 2015/16:660 (FP, M, C, KD) och 2015/16:2258 (KD) yrkande 9 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor om museer och kunskapsuppbyggnad, kulturmiljö och immateriellt kulturarv som är likalydande med eller snarlika motioner som relativt tagit ställning till. Utskottet avstyrkte (bet. 2014/15:KrU10) motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika nedanstående yrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därför yrkandena. Motion 2015/16:1247 av (M) I motionen yrkas att i ska betraktas som en nationell angelägenhet och därmed stödjas för fortsatt utveckling. Motion 2015/16:1850 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att regeringen ska utreda möjligheterna att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Motion 2015/16:2014 av (SD) I motionen yrkas att regeringen bör utreda möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralsskeppet på eller i . Motion 2015/16:2312 av (KD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande till regeringen att inkludera i i de statliga satsningar som planeras i syfte att vidareutveckla varumärket . Motion 2015/16:2384 av m.fl. (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande till regeringen att belysa frågan om en mer långsiktigt tryggad verksamhet för . Motion 2015/16:2523 av m.fl. (S) I motionen yrkas att regeringen bör belysa frågan om ett nationellt uppdrag till i . Motion 2015/16:1168 av (M) I motionen yrkas om ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av skyddet av det statliga kulturavet som en prioriterad fråga för kulturpolitiken. Motion 2015/16:1510 av och (båda S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande till regeringen att se över möjligheten att bilda en nationell stiftelse med uppgift att lösa in och bevara viktiga kulturarv och samlingar för eftervärlden. Motion 2015/16:1853 av m.fl. (SD)