bet · H301KU17 · 2016-03-23 00:00:00 — För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har betydelse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten är av stor vikt för förtroendet. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna: – Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. – Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. – Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. – Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. – Arbetsmiljön i staten ska vara god. – De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Värdegrundsdelegationen är en arbetsgrupp inom () som är verksam –2016 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 83). Syftet med arbetsgruppen är att stärka den statliga värdegrunden samt att främja värdegrundsarbetet i statsförvaltningen genom att vara ett stöd för myndigheterna i deras arbete. Delegationen ska genom aktiviteter, skrifter och andra utåtriktade insatser verka för att respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upprätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen. Dess uppgift är att bidra till att uppfylla regeringens arbetsgivarpolitiska delmål att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för de grundläggande värdena i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Värdegrundsdelegationen ska i sitt arbete ta till vara de erfarenheter som arbetats fram inom som genomfördes åren 2010–2012. Sedan inrättandet har Värdegrundsdelegationen uppdaterat skriften värdegrunden för statsanställda och publicerat två nya skrifter, dels Introduktion till den gemensamma värdegrunden för statsanställda, dels En kultur som motverkar korruption. Skrifterna erbjuds och distribueras till samtliga myndighetschefer och andra ansvariga för värdegrundsarbete vid de statliga myndigheterna. hade sammanlagt ytterligare drygt 17 000 exemplar av de två skrifterna beställts av ca 120 myndigheter. Även kommuner och andra aktörer har beställt skrifterna. ska en samlad redovisning av arbetet och en bedömning av resultatet redovisas till (). Utskottet konstaterar att det pågår arbete för att stärka den statliga värdegrunden och främja värdegrundsarbetet. Vidare har regeringen beslutat ett uppdrag till Statskontoret om ledarskap. Utskottet vill inte föregripa resultatet av åtgärderna och ser inte skäl att föreslå något tillkännagivande. Motionerna 2015/16:1025 och 2015/16:1078 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om länsstyrelsernas uppgifter. Utskottet hänvisar till att regeringen har tillsatt en kommitté med uppdraget att föreslå en ny läns- och landstingsindelning. I kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att länsstyrelsernas olika uppgifter bör harmoniseras och samordnas så att deras syften inte motverkar varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften. Länsstyrelsernas uppgifter är bl.a. att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Det är inte rimligt att ge stöd med ena handen till landsbygdens näringsidkare genom landsbygdsprogrammet för att med den andra kräva miljöförbättrande åtgärder som i många fall kommer att leda till nedläggning av vattenkraftanläggningarna och medföljande näringsverksamheter. Länsstyrelsernas uppgifter måste samordnas och konsekvensanalyser genomföras så att de givna uppgifterna inom myndigheterna harmoniserar med varandra vad gäller den småskaliga vattenkraften. I förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion anges att i varje län finns en länsstyrelse som svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. ska verka för att nationella mål får genomslag i länet som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Utredaren skulle bl.a. lämna förslag på hur den statliga regionala förvaltningens utformning kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig (dir. 2009:62). Utredningen presenterade sitt slutbetänkande Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform (SOU 2012:81) . Utredningens förslag har inte remitterats och har inte lett till några indelnings- eller författningsändringar (dir. 2015:77 s. 7). Regeringen har tillsatt en kommitté (dir. 2015:77) med uppdraget att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting. Kommittén ska utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor, exempelvis kommunikationer, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård och utbildning. I direktiven nämns att en ny indelning också kan möjliggöra en bättre samordning av arbetet med att vidta åtgärder för minskad klimatpåverkan, energiomställning och klimatanpassning samt att nå de nationella klimat- och miljömålen. Även den statliga organisationen på regional nivå behöver utvecklas. Länsstyrelserna är statens främsta företrädare på regional nivå. De bedriver en mycket bred verksamhet som kräver ett visst underlag för att kunna bedrivas på ett likvärdigt, effektivt och rättssäkert sätt. kommer flera länsstyrelser att vara för små för att klara de uppgifter de har . Kommittén ska föreslå en läns- och landstingsindelning för hela landet som medför bestående fördelar. Indelningen ska också innebära effektivare organisationer och verksamheter. I betänkande 2012/13:KU19 (s. 25 f.) avstyrktes motioner om länsstyrelsernas uppgifter med hänvisning till att beredningen av betänkandet från Utredningen om den statliga regionala förvaltningen inte bör föregripas. I betänkande 2013/14:KU26 (s. 39) avstyrktes motioner om länsstyrelsernas uppgifter efter förenklad beredning. Utskottet konstaterar att regeringen har tillsatt en kommitté med uppdraget att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting. Kommittén ska utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor, exempelvis kommunikationer, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård och utbildning. I direktiven nämns att en ny indelning också kan möjliggöra en bättre samordning av arbetet med att vidta åtgärder för minskad klimatpåverkan, energiomställning och klimatanpassning samt att nå de nationella klimat- och miljömålen. Kommittén ska föreslå en läns- och landstingsindelning för hela landet som medför bestående fördelar. Indelningen ska också innebära effektivare organisationer och verksamheter. Utskottet vill inte föregripa kommitténs arbete och avstyrker därmed motion 2015/16:3149 yrkande 6. Tjänstemannaansvar, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2119 av (SD) och 2015/16:3213 av och (båda SD) samt 2014/15:1317 av (M), 2014/15:1497 av och (M), 2015/16:428 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:789 av (FP). Politiker ställs till svars inför medierna mer eller mindre . Politiker ställs likaså till svars inför medborgarna genom allmänna val. Däremot och vad värre är saknas möjligheter till välfungerande ansvarsutkrävande när det gäller hanteringen av offentliga resurser när det är kommunala och statliga tjänstemän som fattat beslut. Det behöver alltid finnas någon som ansvarar för våra offentliga utgifter som ju faktiskt är medborgarnas resurser. Tjänstemannaansvaret avskaffades 1974. Fram till dess kunde fel eller försummelser i tjänsten leda till att ansvariga dömdes för tjänstefel. Straffskalan sträckte sig från böter hela vägen till fängelse. Därtill fanns möjlighet att stänga av tjänstemannen från vidare arbete, eller till och med avskeda vederbörande. Men sedan den nya lagstiftningen kan tjänstemän endast dömas för brott i enlighet med lagstiftning för privatpersoner. Skattemedel bör hanteras med större varsamhet än så. Det är oacceptabelt att medborgare skattevägen tvingas att fortsätta försörja tjänstemän som missbrukat sitt ansvar. bör ge regeringen i uppdrag att återinföra tjänstemannaansvaret. Handläggningstiden hos myndigheter, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (L), Skånberg (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14 och 2014/15:97 av (M), 2014/15:1311 av och (C) och 2015/16:984 av (M) yrkandena 1–3. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att skapa fler jobb. Det ska gå snabbt och smidigt att starta ett företag i . Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Det kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel som hindrar företag från att starta eller växa. Därför bör alla myndigheter sätta en tydlig tidsgräns för handläggningstider. Statliga och kommunala servicekontor, punkt 10 (C, KD) av (C) och Skånberg (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1094 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:262 av m.fl. (MP), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:3044 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. På många håll har statens närvaro försvunnit genom centralisering till större tätorter eller till innerstan. Offentlig närvaro är viktig för att människor ska känna trygghet och tillit, och därför bör samhällets service öka i hela . har präglats av en smygcentralisering av myndigheter och offentlig service. Även den kommersiella servicen har i spåret av detta minskat på många orter runt om i landet. Minskad centralisering skulle innebära en ekonomisk besparing för staten, då lokalkostnaderna i storstäderna ofta är mångdubbelt högre än i andra delar av landet. Dessutom frigörs boyta i de centrala delarna av städerna. Effektivare statliga myndigheter bör eftersträvas, och därför bör de statliga myndigheternas lokalkostnader och lokalisering ses över. I förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete finns angett de statliga myndigheternas ansvar i det regionala tillväxtarbetet. Förordningen ställer bl.a. krav på att möjligheter till decentralisering ska tas till vara och krav på samordning med andra myndigheter, kommuner, landsting och näringsliv. Samtliga myndigheter bör utarbeta strategier för hur arbetet med kraven i förordningen om regionalt tillväxtarbete kan stärkas. Lokala servicekontor i varje kommun eller i storstädernas stadsdelar skulle kunna utgöra en plattform för medborgarna att få hjälp med både kommunala ärenden och enklare ärenden hos exempelvis Arbetsförmedlingen, och polisen. De lokala servicekontoren ska även utgöra en fysisk plats dit människor kan vända sig för att få hjälp med andra nödvändiga myndighetskontakter; t.ex. kan digitala möten med tjänstemän på andra orter bokas in. Kontor för lokal offentlig service kan fungera såväl som en okomplicerad väg in till det offentliga som en kontaktyta med föreningsliv och arbetsmarknad. Tillgång till denna typ av servicekontor bör finnas i landets alla kommuner. Lokala servicekontor kan bidra till att minska utanförskap i samhället. Dessa servicekontor har också ett ansvar för att samverka med den kommersiella servicen på de platser där marknaden har svårt att vara bärkraftig. Då kan både kommersiell och offentlig service tryggas i hela landet. Tolkning vid myndighetskontakter, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1112 av (SD) yrkande 2 och 2015/16:2830 av (SD) yrkande 2 och 2014/15:1117 av och (SD), 2014/15:2108 av (SD) och 2015/16:1682 av (SD). Enligt förvaltningslagen bör en myndighet när den har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad vid behov anlita en tolk. Detta innebär att personer med brister i svenska språket kan kräva språktolk i allehanda kontakter med myndigheter. Kostnaden finansieras av allmänna medel och är med andra ord skattefinansierad. Regeringen bör arbeta för att, med vissa undantag, avskaffa rätten till skattefinansierad tolk eller andra former av skriftliga språköversättningar i vardaglig kontakt med myndigheter. Kommunikation och information på svenska och engelska (som en klar majoritet av de offentliganställda kan tala) bör vara en tillräcklig servicenivå för svenska myndigheter i vardaglig kontakt med medborgare. Representation i myndigheternas styrelser och insynsråd, punkt 15 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: I två socialdemokratiska motioner framförs att representationen i myndigheternas styrelser och insynsråden bör ses över i syfte att stärka förtroendet för myndigheterna genom att öka inslaget av förtroendevalda från . Vi noterar att regeringen har satt igång ett ambitiöst arbete för att få till stånd en bättre statlig styrning. Vi välkomnar regeringens initiativ om att se över styrningen av den offentliga sektorn bortom . En del av det uppdraget handlar om en översyn av statlig verksamhet i syfte att stärka statsförvaltningens förmåga att vara innovativ och samverkande. I uppdraget ingår även att lämna förslag om en mer sammanhållen styrning och ändamålsenlig samverkan. Statskontoret ska även analysera vilka förutsättningar som krävs för en styrning som kännetecknas av tillit och förtroende. I översynen ska också tydliggöras hur myndigheters ledningsformer bör tillämpas i styrningen av myndigheterna. Det gäller särskilt styrelsemyndigheterna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:97 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa expresshantering av tillståndsprocesser. 2014/15:117 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet myndigheter i . 2014/15:150 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper om barnperspektivet i sin myndighetsutövning. 2014/15:163 av m.fl. (V): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokala servicekontor. 2014/15:240 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till mer företagandevänliga myndigheter. 2014/15:297 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn för att minska antalet myndigheter och ämbetsverk. 2014/15:638 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett redovisningskrav för kundnöjdhet hos våra statliga myndigheter. 2014/15:673 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidsbegränsade förordnanden. 2014/15:693 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenska myndigheters tillämpning av olika EU-bestämmelser bör genomlysas. 2014/15:960 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begreppet ”kund” inte kan vara tillämpligt i skattefinansierad välfärdsverksamhet. 2014/15:1094 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att trygga en god tillgång på offentlig service till medborgare från statliga myndigheter. 2014/15:1112 av (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tolk och översättning vid myndighetskontakt. 2014/15:1117 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av möjligheten att införa en tidsgräns för språktolk. 2014/15:1311 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar. 2014/15:1317 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tjänstemannaansvar för att möjliggöra ansvarsutkrävande av tjänstemän i offentlig förvaltning. 2014/15:1320 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en för allmänheten öppen databas där samtliga offentliga handlingar från statliga och kommunala myndigheter läggs ut. 2014/15:1443 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lättläst information är en viktig förutsättning för alla människors möjlighet till demokrati och inflytande. 2014/15:1497 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra tjänstemannaansvaret och låta rättsväsendet hantera tjänstefel i fler situationer än . 2014/15:1562 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt alla offentliga myndigheter att publicera en integritetsdeklaration på offentligt tillhandahållna webbplatser. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en gemensam integritetspolicy för svenska myndigheter som tydligt begränsar möjligheterna att dela med sig av information från offentliga webbplatser till utomstående. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur fullständig anonymitet vid besök på offentliga myndigheters webbplatser kan garanteras. 2014/15:1665 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i förvaltningslagen förtydliga vikten av att myndighetsutövning ska bygga på faktaunderlag och bevis. 2014/15:2108 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera landsting, regioner och kommuner att använda videotolkning. 2014/15:2119 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra tjänstemannaansvaret. 2014/15:2234 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om myndigheters opinionsbildning och om en översyn av i vilken utsträckning den strider mot grundlagen. 2014/15:2236 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avidentifierade myndighetshandlingar. 2014/15:2242 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenkling i den offentliga sektorn. 2014/15:2253 av och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att institutionalisera revisionen av myndigheters vetenskaplighet. 2014/15:2298 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om representation i myndigheternas styrelser. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:137 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till mer företagandevänliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:155 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper om barnperspektivet i sin myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:262 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarkontor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokala servicekontor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:428 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ämbetsmannaansvaret och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:615 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om representation i myndigheternas styrelser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:789 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ämbetsmannaansvaret och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:904 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenkling i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:984 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i , och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven i svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en myndighet som på grund av sin försumlighet och brott mot gällande tids- och handläggningslagar gör att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada ska vara skyldig att ersätta detta till företaget, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1025 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta nyanställda på statliga myndigheter genomgå introduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1078 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de offentliga myndigheterna i bör ges det samlade uppdraget att låta sig genomsyras av en anda av att stå i medborgarnas tjänst och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på att alla myndigheter sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1262 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga skapandet av en samlad nationell hemsida för alla svenska kommuners, landstings och myndigheters e-tjänster, företag samt myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1581 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på myndigheter att systematiskt gå igenom äldre regler och förordningar för att i möjligaste mån ta bort dem som inte längre fyller någon funktion och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya regler och bestämmelser som införs av myndigheter på alla nivåer i samhället bör ha en funktionstid och därefter måste omprövas för att vara fortsatt giltiga och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1682 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera landsting, regioner och kommuner att använda videotolkning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2351 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygga en god tillgång på offentlig service till medborgare från statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur människors tillgång till offentlig service kan öka i hela landet, bl.a. genom skapande av lokala servicekontor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2527 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett ökat inflytande över statsmakten för förtroendevalda i och tillkännager detta för regeringen.