bet · H301NU12 · 2016-03-18 00:00:00 — ser vi emellertid fram emot en diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag. Vi utesluter inte att staten bör ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet till mer lämpade privata aktörer. Precis som företrädare för framför i skatteutskottets yttrande anser vi att regeringen borde ta ansvar och förbättra förutsättningarna för företagens verksamhet genom att t.ex. ta initiativ till lagstiftningsreformer på skatteområdet. Det som vi nu anfört bör tillkännage för regeringen. Med hänvisning till det som anförts tillstyrks motion 2015/16:3307 (SD). Övriga här aktuella motioner avstyrks. Ekosystemtjänster och hållbart företagande, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi vill inledningsvis framhålla att ett hållbart nyttjande av ekosystemtjänster är en del i arbetet för en ansvarsfull långsiktig ekonomisk utveckling och en förutsättning för mänskligt välstånd. Begreppet ekosystemtjänster innefattar ekosystemens bidrag till människors välbefinnande och tydliggör människans beroende av naturen. Att fortsätta det framgångsrika arbetet med att värdesätta ekosystemtjänster är enligt vår mening viktigt för att tydliggöra betydelsen av en rik biologisk mångfald och för att ekosystemens värde ska bli en integrerad del i samhällsplaneringen. Vår vision för hållbart företagande är att alla företag har en långsiktig syn på värdeskapande och bedriver en verksamhet som gynnar en hållbar utveckling både ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Det är särskilt önskvärt att företag väger in sitt beroende av och sin påverkan på ekosystemtjänster i affärsplaner och strategier samt motverkar negativa effekter som skadar miljön och samhället. Vi anser att bör uppmana regeringen att fortsätta arbetet med att skapa förutsättningar för hållbart företagande och vill i detta sammanhang även understryka att de statliga bolagen har ett särskilt ansvar i detta arbete. En effektivare användning av naturens resurser är både nödvändig och möjlig. Med en sådan uppmaning från sida får motion 2015/16:2604 (M) anses tillgodosedd i berörd del och motionsyrkandet tillstyrks. Övergripande om hållbart företagande, punkt 2 (KD) (KD) anför: Som framgår av det föregående står jag bakom den alliansgemensamma motionen 2015/16:3306 (M, C, L, KD) som väckts med anledning av regeringens skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande. Jag vill i detta särskilda yttrande dock utveckla min syn på sociala hänsyn i offentlig upphandling. Hållbart företagande innebär att förena miljöhänsyn, lönsamhet och socialt ansvarstagande. Det är viktigt att aktörer i möjligaste mån ges möjlighet att lämna anbud i offentlig upphandling och att det därmed finns aktörer att välja mellan. I EU:s upphandlingsdirektiv (2004/17/EG och 2004/18/EG) som utgör den rättsliga grunden för offentlig upphandling inom EU finns utrymme för beaktande av sociala hänsyn. Sådana hänsyn kan tas där det är lämpligt och så länge en fungerande konkurrens kan säkerställas. Även om svensk upphandlingslagstiftning utgår från EU:s upphandlingsdirektiv är den svenska tolkningen av regelverket mycket snäv. Det har lett till att sociala skäl sällan beaktas i en offentlig upphandling trots att det finns information från bl.a. om hur en upphandling ska gå till. Jag menar att sociala hänsyn i en offentlig upphandling kan vara ett bra redskap för att öka utsatta människors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. De nya EU-direktiv på upphandlingsområdet som kommer att genomföras i svensk lagstiftning väntas ge större utrymme för att ta sociala hänsyn i offentliga upphandlingar. Jag vill understryka att detta är viktiga steg för att öka möjligheterna, inte minst för de arbetsintegrerade sociala företagen, att lämna anbud på produkter och tjänster. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande 2015/16:3306 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen fortsätter arbetet kring hållbarhet och företagande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska underlätta för svenska företag att kunna bedriva sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3307 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbart företagande och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:2604 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa goda förutsättningar för hållbart företagande och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2015/16:SkU8y yttrande 2015/16:UU4y Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1 av Alliansen under punkt 2. Uppmuntra, underlätta och möjliggöra - det är begrepp som tas upp i betänkandet om politik för hållbart företagande. Detta är ord som alla partier med säkerhet kan ställa sig bakom. Ord som jag anser också står för värden som skapar framtid för vårt land och ger långsiktig hållbarhet är jobbskapande, tillväxt, välstånd, välfärd och konkurrenskraftig utveckling. Regeringen vill att hållbart företagande går hand i hand med konkurrenskraftig utveckling. Det vill också jag och Alliansen. När man sedan börjar syna den hållbara företagspolitiken i sömmarna kommer glappet att uppenbara sig markant. Gotländska, skånska, jämtländska, halländska, norrländska och småländska företag tillsammans med dem från , och samt , och alla andra har det gemensamt att de kan vara familjeföretag, lantbruk och småföretag. De vill sälja sina tjänster och produkter i form av grönsaker, rotfrukter, kött och fisk till skolkök, äldreomsorg och sjukhus. Det är en del av den hållbara utvecklingen. Elever, föräldrar och anhöriga till mormor och morfar, farmor och farfar i äldreomsorgen eller den som är sjuk och vistas på sjukhus vill se mer av lokalproducerade och närproducerade produkter på matbrickor till våra nära och kära. Då är det som att regeringen inte längre minns att det finns ett lantbruk, ett familjeföretag eller en person som driver egen firma som levererar produkter på den lokala orten när man talar om mer av närodlat och lokalproducerat. Den lokala byggfirman, snickeriet, rörläggningsfirman och bagaren ska framöver i kommunala inköp leva upp till en arbetstid, semester och lön som kommunen har angivit att man ska arbeta efter. Det hänger ihop, herr talman! Det lokala näringslivet med möjligheter som länkar i varandra tillsammans med närproducerade och lokalproducerade produkter i offentlig upphandling hänger ihop när det gäller att få hjulen att snurra för tillväxt och jobb. Men är det hotat. vill regeringen ställa krav på kollektivavtalsliknande villkor. Är det någon i kammaren här eller som följer debatten framför tv:n som kan berätta för mig vilken lön, arbetstid och semester som en lantbrukare kan leverera efter? Säsongen påverkar arbetet och den ledighet som kanske är möjlig. Regeringen är på väg i helt galen riktning då detta utestänger landsbygdens företagare från att vara med och leverera till det offentliga. Ett lantbruk som vill leverera potatis i fyra kommuner ska inte bara ha sin egen verksamhet i åtanke och fokus på en produkt av bästa kvalitet; han eller hon ska dessutom arbeta enligt avtal, ta semester samt ha en lön för den produkt som levereras enligt vad var och en kommun skriver in i avtalet. För varje kommun kan detta skilja sig åt. Detta är spiken i kistan för svenska lantbrukare, familjeföretag och småföretagare som vill leverera produkter och tjänster till det offentliga. Det skapar inte en hållbar landsbygd eller fler möjligheter till lokala och närproducerade produkter. Hållbarhet är en viktig fråga, och den är för viktig för att det bästa ska bli det godas fiende. Hållbarhet ligger i att hitta nya lösningar och nya sätt att agera och verka. Det kommer av idéer, och dessa måste få möjlighet att växa fram och testas. Vi talar mycket om testbäddar och hur viktigt det är för vårt land att ha en hemmamarknad att prova sig fram på. När regeringen nu ska lägga lager på lager av olika samhällsproblem som ska lösas och när dessa kopplas på med hur företagen ska göra blir det inte mycket utrymme kvar till eget tänkande, kreativt tänkande och nya innovationer. Det bidde som i sagan: Det bidde en tumme eller inte ens det. En forskningsproposition är på väg fram. Vi har ESS-anläggningen i - detta förstoringsglas för att testa material - och vi har , för att ta två exempel på stora anläggningar med innovationer och därmed hållbarhet för en framtid. Det här, tillsammans med alla andra verksamheter som pågår i vårt land, är grunden för att hitta nya lösningar och hållbarhet. Det är här, i dessa bäddar av idéer på små och medelstora företag, som innovationer kommer fram tillsammans med universitet och forskning. Ni som lyssnar på rymdforskningen vet vad man kan göra. Skogsföretagen sa: Vi behöver ett filter, och vi tror att ni har ett sådant. Svaret blev: Om ni berättar för oss vad ni ska använda det till kan vi säkert leverera en lösning, men det är inte säkert att det är ett filter. Den politik som regeringen för är i våra ögon en politik som styr och detaljstyr för att stoppa, begränsa och styra hur det ska gå till. Det finns uppenbara risker för att det då blir så styrt att man stryper tillförseln av möjligheter att hitta vägar framåt och därmed också hållbarhet. Därför är det viktigt att det enskilda företaget utifrån den egna verksamhetens förutsättningar kan välja hur man tänker arbeta med hållbarhetsfrågor. väljer att i det globala perspektivet ansluta sig till en gemenskap tillsammans med andra företag för att kunna påverka att de sociala perspektiven efterlevs i tillverkningslandet. Ett exempel är att elektronikindustrin ansluter sig till EICC för att gemensamt och globalt kunna påverka socialt ansvarstagande. Det är frivilligt från deras sida och inte en pålaga ovanifrån. Det är en klok väg att gå då det också finns andra sätt att ta sig an sitt hållbarhetsarbete. Till exempel kan ett företag välja att äga tillverkningen på plats i ett annat land och därmed ha kontroll på hela kedjan från tillverkning till leverans. En del företag har också som idé att bygga byar och plantera skog för att vara en del av hållbarheten. Därmed kan företag hitta sina egna lösningar för hur man arbetar med socialt ansvar. Man tillverkar kanske skor för idrott av olika slag och berättar om hållbarhetsfaktorer, precis som vi talar om livsmedel och vad de innehåller. Det ger en bild av vad det handlar om. Corporate social responsibility, CSR, innebär ansvar för påverkan på samhället ur såväl ett ekonomiskt och miljömässigt som socialt perspektiv. Dit ansluter sig företag via specifika koder, redovisningsmodeller, redovisningsstandarder och liknande inom CSR-området. Om man vill kan man göra på olika sätt för att lösa samma uppgift. Att detaljreglera företag främjar inte den svenska tillväxten och utvecklingen för svenska företag. Det handlade hela den föregående debatten om. Förutom det politiska finns det företag som långt bättre än vi politiker kan påverka, och de påverkar människor i stor utsträckning. Ett exempel är Puma, som använder sig av företrädare ute i världen som använder deras produkter och därmed påverkar människor på olika sätt. Företagande är centralt för ett globalt sett litet exportberoende land som och för att få hjulen att snurra för tillväxt på lokalorter ut i regioner och vidare nationellt och internationellt. Hållbarhet innehåller möjligheter till att hitta lösningar. Det gör också att hållbart företagande sträcker sig över de olika politikområdena. Här kan vi från skattesidan ta upp BEPS, base erosion and profit shifting, inom . Inom de statliga bolagen har alliansregeringen utvecklat hållbarhetskriterier, och dem jobbar nuvarande regering vidare med. Det är bra när nationer över gränser kan hitta kloka lösningar för utveckling. Jag talar mycket hellre om smarta lösningar än om pålagor. Vi har allt att vinna på sådana lösningar. Den värdegrund som kommer till uttryck i FN:s principer och riktlinjer för multinationella företag utgår från att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter och grundläggande miljöstandarder när de agerar på utländska marknader. Vi menar att delar av regeringens politik kommer att slå hårt mot näringslivet på grund av det sätt man väljer att arbeta med hållbarhet, inte minst mot de små företagen. När man tittar på en bransch som byggbranschen kan man konstatera att regeringen nu ställer högre krav på svenska företag än på företag som ska konkurrera från andra länder. Jag tror inte på en modell som säger sig stå för hållbarhet men monterar ned svenska företags möjligheter till förmån för andra. Det är inte hållbart för . Idén är inte och kan inte vara att diskriminera de svenska företagen framför företag från andra länder. Det är inte hållbart att det kan vara mer fördelaktigt för ett byggbemanningsföretag från än ett från att verka här. På vilket sätt det skulle gynna hållbarhet framöver har jag svårt att förstå. Likaså har vi en fantastisk vård och omsorg i många delar, som också nämndes i den förra debatten, och det görs riktigt bra saker runt om i vårt land. Vi har en tjänsteexport att ta vara på. Kvinnor går till jobbet och har idéer och tankar som blir till hållbara lösningar som kan satsa på. både kan och ska ta våra på sina möjligheter. Vi vill inte bromsa, inte stoppa, inte fördyra eller förhindra, utan det måste vara enkelt och smart att göra rätt. debatterar vi betänkande NU12, Politik för hållbart företagande, vilket behandlar dels en skrivelse från regeringen med samma namn, dels ett antal yrkanden i motioner som har väckts med anledning av denna skrivelse. har i detta betänkande en reservation, nr 2, som jag härmed yrkar bifall till. Inledningsvis vill jag säga att skrivelsen i vissa delar tar upp angelägenheter som vi alla partier förmodligen kan skriva under på. visar skrivelsen också en tydlig vänsterprägel, och man har bevisligen inte ambitionen att hålla tillbaka med den sociala ingenjörskonsten. Vår generella kritik av regeringens förda linje är att onödiga och orealistiska visioner prioriteras före flera sakpolitiska områden där behöver stärka sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Skrivelsens visioner om hållbart företagande berör många delar av näringslivet, men vi vill betona att förutsättningarna ser väldigt olika ut beroende på bland annat bransch, sektor och storlek på företag. Stora politiska visioner som kan belasta företagen med ökade kostnader eller utökad byråkrati menar vi ska genomföras mer försiktigt. Regeringen säger sig i skrivelsen vilja verka för att bolagsstyrelser ska bestå av av vartdera könet och aviserar att det kan komma att bli aktuellt med lagstiftning på området om företagen inte lyder regeringens pekpinnar. Vi i vill se ett jämställt samhälle där alla medborgare har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Vår politik på jämställdhetsområdet tar dock sin utgångspunkt i hur män och kvinnor är, inte hur någon ideologisk dogm anser att de borde vara. Kopplat till detta motsätter vi oss kvotering och så kallad positiv särbehandling. Vi välkomnar däremot debatter och opinionsbildning för en mindre snedfördelning mellan könen inom olika yrken eller uppdrag. Vi menar ändå att detta i slutändan handlar om vuxna människor som gör fria val. Tvångskvotering i bolagsstyrelser vänder vi oss därför emot med emfas. Målet om av det underrepresenterade könet i bolagsstyrelser är faktiskt ett direkt hån mot duktiga och självständiga mäns och kvinnors möjlighet att ta plats på egna meriter. Jag kan bara tänka mig hur det skulle kännas att veta att det finns andra människor med högre kompetens än jag och att jag enbart sitter där jag sitter på grund av att jag har ett visst kön. Det tror jag inte att särskilt många är intresserade av. Att regeringen nu aviserar lagstiftning om tvångskvotering är olyckligt. Lite lustigt i sammanhanget är dock att regeringens stora parti Socialdemokraterna inom den egna rörelsen har så oerhört svårt att leva upp till det man vill pådyvla andra. I LO:s ledning är till exempel 14 av 18 ledamöter män. Det innebär att det bara är kvinnor. Varför man inte kan sopa framför egen dörr först har jag lite svårt att se, men om den här annonserade lagstiftningen om tvångskvotering i bolagsstyrelser också ska omfatta organisationer såsom LO har jag inte lyckats läsa ut. Det skulle vara intressant att få reda på det. En av de mer upplyfta delarna i regeringens skrivelse är klimatfrågan. Den beskrivs som så ofta i andra sammanhang som en ödesfråga, och man skriver att måste befästa sin roll som föregångsland. Kopplat till detta vill vi understryka att har lägst CO2-utsläpp av alla jämförbara industriländer och knappast har något att skämmas för i ett internationellt perspektiv. Vi menar att utmaning i stället ligger i att säkerställa energitillgången och upprätthålla viljan till långsiktiga energiinvesteringar. Sådana investeringar måste givetvis göras parallellt med en långsiktigt god utveckling för miljön för att inte riskera eller globala konkurrenskraft. Om alltför stora kostnader läggs på företagen kommer det att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed innebära mindre resurser till forskning och utveckling. Det finns också en risk att ökade kostnader för företagen resulterar i att produktionen flyttar och att det därmed leder till ett ökat så kallat koldioxidläckage, alltså att utsläppen av koldioxid inte minskar utan bara flyttar på sig. viktigaste prioriteringar är att vi måste minska koldioxidläckaget och stärka svensk och europeisk konkurrenskraft. När vi i pratar om hållbart företagande är lönsamhet centralt. Hur hållbart är det egentligen att kväva företagen med ökade kostnader och ökad byråkrati? Vi i har satt fokus på konkurrenssituationen för svensk industri där vi lyfter frågor kring tillväxt, infrastruktur, energi, utbildning och mycket annat. Vi vill också införa konkurrensneutrala ekonomiska och arbetsrättsliga lättnader för både svenska småföretag och arbetstagare när det gäller turordningsregler, starta-eget-bidrag, arbetsgivaravgifter och sjuklöner. Att små som stora företag har möjlighet att tjäna pengar och växa är bra för hela samhället och en förutsättning för kommande generationers välfärd och nationens utveckling. Att inte tydligt beakta detta faktum kan svårligen sortera under begreppet hållbart företagande. Slutligen vill jag kort lyfta frågan om de europeiska strukturfonderna som vi också tar upp i vår reservation. Vi menar att de ska avskaffas, precis som vi också anser att socioekonomiska projekt i EU:s regi bör avvecklas. Vi anser att medlen i fonderna är kraftigt snedfördelade till projekt som ständigt är kostnadsdrivande, och vi ser det som orimligt att svenska skattebetalare ska behöva finansiera arbetsmarknadspolitiska åtgärder ute i . Vi har tillräckligt med problem här på hemmaplan. Jag vill börja med att säga att jag och välkomnar regeringens ambitioner att jobba för ett mer hållbart företagande. I skrivelsen framgår både vilken politik regeringen vill driva på området och vilka förväntningar man har på företagens hållbarhetsarbete. Det finns en rad frågor som är kopplade till hållbart företagande. Det handlar om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn, antikorruption, jämställdhet, barnrättsperspektivet, affärsetik och beskattning. Dessutom berör frågorna fler politiska områden än enbart näringspolitiken. Dock tycker jag att det finns en del frågetecken i regeringens allmänna näringspolitik som inte går hand i hand med det som framförs i dokumentet. Ett sådant är att regeringen har beslutat om att införa årliga lönekartläggningar för många av våra företag. Det är tyvärr inget annat än symbolpolitik och betyder inte heller något annat än ännu mer administration för företagen. Det är allt annat än hållbart. Låt mig förklara. Regeringen backar alltså bandet och inför årliga lönekartläggningar för alla företag som har mer än tio anställda. Med det vill man skicka signalen att "man tar krafttag" med löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Dessvärre är det ett slag i luften. har tidigare haft årliga lönekartläggningar, men man valde att ändra det till att kartläggningarna i stället skulle ske och innefatta företag med 25 eller fler anställda. Det har inte inneburit att utjämningen av löneskillnader mellan könen har bromsats, utan utvecklingen har fortsatt åt rätt håll i samma takt. Det beror enligt till stor del på att arbetsmarknadens sammansättning har förändras så att kvinnor i högre grad etablerar sig i yrken med högre löner. säger dessutom att det finns en trend mot minskad yrkessegregering. Den positiva utvecklingen har alltså flera förklaringar och därför lär effekten knappast bli högre för att man återgår till årliga kartläggningar. Men tror ens regeringen att det här ska ha positiva effekter? Som jag sa tidigare handlar det snarare om att driva symbolpolitik. Hade man varit ute efter att få effekt hade man i stället kunnat ge i uppdrag att följa upp och granska redan befintliga kartläggningar. leder det till mer administration, och det har småföretagen nog av ändå. Ett annat frågetecken är kvinnors företagande och ledarskap. Regeringen kallar sig för feministisk och ändå väljer man att dra in alla riktade satsningar på området. Det framgångsrika arbetet med ambassadörsnätverket för kvinnor, där fokus låg på att marknadsföra just kvinnors företagande, har ni valt att avsluta. Arbetet med Styrelsekraft har ni också avslutat och i stället för att fortsätta det här jobbet väljer ni att hota börsbolagens styrelser med kvotering. Dessutom har ni avslutat samarbetet med den ideella organisationen som har funnits och som med sina 8 000 medlemmar runt om i landet har gjort ett fantastiskt jobb för jämställdhet och kvinnors företagande. Är det här verkligen hållbar politik på området? Förutom att dessa riktade insatser har tagits bort så ser vi att färre kvinnor väljer att starta företag. Enligt en färsk undersökning från Global Entrepreneurship Monitor, GEM, minskade andelen kvinnor bland nystartade företag i . Om man tittar i backspegeln ser man alltså att det skett en dramatisk förändring till det sämre. ökade antalet företag som drivs av kvinnor med 50 000, och antalet sysselsatta inom kvinnors företag steg med 130 000 personer. Det stärkte kvinnors ekonomiska makt och skapade fler jobb i . Att den positiva utvecklingen nu har brutits och att den i stället vänder nedåt kan spåras till de slutsatser som presenteras i GEM-undersökningen, nämligen att den politiska osäkerheten avskräcker från nyföretagande. Det handlar mycket om den utredning om vinster i välfärden som genomförs och också om försämrade villkor gällande . Världen förändras och vi ser stora flyktingströmmar. För att ta till vara all kompetens behöver vi även det som man brukar kalla enklare jobb. Alla människor som kommer till vårt samhälle är inte högutbildade, men de har ändå väldigt mycket att bidra med - bara man får den möjligheten. är ett av de länder inom EU som har lägst andel enkla jobb. Det beror på att vi har effektiviserat många verksamheter och jobb, och dessutom ställs det högre krav på utbildning. Trots detta halveras och ROT-avdraget sänks, arbeten som har minskat andelen svarta jobb och som har gett upphov till en mängd nya företag. Dessa företag har de facto anställt många människor som har varit långt från arbetsmarknaden. Även om regeringen nu har gått med på att RUT-avdraget ska gälla för fler områden behöver vi återställa avdragsmöjligheterna till den ursprungliga nivån.