bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Av 2 kap. 16 § tredje stycket skollagen framgår att prövning efter ansökan kan avse även ytterligare behörighetsgivande utbildning som läraren eller förskolläraren har slutfört med tillfredsställande resultat. Med ytterligare behörighetsgivande utbildning avses alla typer av utbildning som ger läraren eller förskolläraren behörighet att undervisa i ämnen, årskurser och skolformer utöver vad som följer av en behörighetsgivande examen. Utbildningen kan ha slutförts före, med eller efter den behörighetsgivande examen. Ansökan kan även avse ytterligare behörighet på annan grund än utbildning (se prop. 2012/13:187 s. 42). Det ska anges på legitimationen vilken behörighet läraren eller förskolläraren har att bedriva undervisning i skolväsendet, dvs. vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som behörigheten avser (2 kap. 16 § fjärde stycket skollagen och 4 kap. 4 § behörighetsförordningen). Det är alltså inte legitimationen i sig utan behörigheten som styr var i skolväsendet läraren eller förskolläraren får undervisa. I skollagen finns vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 §). Bland annat får lärare som saknar legitimation och behörighet för undervisning trots det bedriva undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har bemyndigats att meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare avses med särskild pedagogisk inriktning Waldorfpedagogisk inriktning (1 kap. 4 §). har beslutat att vissa lärare och förskollärare, t.ex. lärare med lång undervisningserfarenhet, lärare i särskolan och lärare inom kultur- och , ska kunna få lärarlegitimation även om de inte uppfyller legitimationskraven (prop. 2012/13:187, bet. 2013/14: UbU6, rskr. 2013/14:27). Beslutet innebär också att fritidspedagoger får undervisa på fritidshem utan att ha legitimation. har även beslutat att ge regeringen till känna att den borde återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper, yrkeslärare och modersmålslärare, skulle kunna innefattas i legitimationsreformen. Riksdagsskrivelsen är inte slutbehandlad i denna del. Samtal förs om dessa frågor inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket (skr. 2015/16:75). I skollagen finns det inga krav på behörighet och legitimation för att yrkeslärare ska få bedriva undervisning (2 kap. 18 §). Verksamma yrkeslärare kan dock på eget initiativ ansöka om legitimation. Enligt 2 kap. 25 § förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare är den behörig att undervisa i yrkesämnen i gymnasieskolan som avlagt yrkeslärarexamen eller motsvarande äldre examen eller har en examen som ger behörighet att bedriva undervisning i enlighet med förordningen och som har kompletterat sin behörighet att undervisa som lärare med sådana yrkeskunskaper som är relevanta för ett yrkesämne. Personer som har en behörighetsgivande lärarexamen kan i enlighet med föreskrifter få behörighet att undervisa i ett eller flera yrkesämnen i gymnasieskolan. Behörigheten kan i dessa fall uppnås genom validering, vilken fastställer att en person har relevant yrkeskunskap. Valideringen genomförs av i samarbete med lärosätena. Yrkeskunskaperna bedöms utifrån de kunskapskriterier som finns i föreskrifter om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne (SKOLFS 2012:4). Dessa kriterier ställer bl.a. krav på erfarenhetsbaserade kunskaper från arbetslivet. I budgetpropositionen framför regeringen att det är centralt att det finns yrkeslärare med rätt kompetens för att höja yrkesprogrammens kvalitet och attraktivitet. har det varit brist på lärare i yrkesämnen, och en stor andel av de lärare som undervisar på gymnasieskolans yrkesprogram är obehöriga. Fram pågår en satsning för att underlätta för yrkeslärare att minska sin tjänstgöringsgrad de går en behörighetsgivande utbildning. Genom budgetpropositionen avsatte regeringen för satsningar på fler yrkeslärare med rätt behörighet. Satsningen beräknas uppgå till , och (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). I vårändringsbudgeten sägs att medel för satsningen på fortbildning av yrkeslärare inte bör användas för att bidra till finansieringen av ökade anslag (prop. 2015/16:99 s. 74). I budgetpropositionen uttryckte regeringen sin avsikt att återkomma i frågan om yrkeslärare bör omfattas av kravet på lärarlegitimation (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 189). Behörighetsregler för speciallärare och specialpedagoger För att få undervisa som speciallärare krävs speciallärarexamen. Undantag finns dock för vissa specialpedagogexamina. Enligt 1 kap. 5 § förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare jämställs en specialpedagogexamen med en speciallärarexamen om den är utfärdad och utbildningen var påbörjad före utgången av 2008. Andra typer av examina eller fristående kurser i specialpedagogik ger inte behörighet att undervisa som speciallärare. Bakgrunden till att endast specialpedagogexamina påbörjade före utgången av 2008 jämställs med speciallärarexamina är att det inte var möjligt att utbilda sig till speciallärare vid lärosäten. återinfördes speciallärarutbildningen på nytt. De lärare som utbildade sig till specialpedagog när speciallärarutbildningen inte fanns kan därför få samma behörighet som speciallärare. Även om vissa specialpedagogexamina jämställs med speciallärarexamen utfärdas inte legitimation som specialpedagog eftersom denna kategori inte omfattas av legitimationsreformen. En förutsättning för behörighet grundad på en speciallärarexamen eller en specialpedagogexamen är att läraren eller förskolläraren i övrigt har en examen som ger behörighet att undervisa i skolväsendet. Beroende på vilken typ av examen som läraren eller förskolläraren har, ges olika behörigheter utifrån en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen. Det är alltså lärar- eller förskollärarexamen som styr vilka behörigheter en lärare eller förskollärare kan få, både vad gäller skolformer, årskurser och ämnen. Det innebär att en förskollärare, en grundlärare i årskurs 1–3 och en ämneslärare i gymnasieskolan kommer att ges olika behörigheter utifrån en speciallärarexamen, även om de har läst samma speciallärarutbildning. Detta innebär även att inte kan ge någon behörighet alls utifrån en speciallärarexamen om det inte finns en behörighetsgivande lärar- eller förskollärarexamen i grunden. I budgetpropositionen framgår att det pågår ett flertal åtgärder för att öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i . Åtgärderna handlar bl.a. om att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att vidareutbilda sig till speciallärare eller specialpedagog och att få huvudmännen att våga satsa på utbildningarna. För detta ändamål har regeringen infört en ökning av statsbidraget (förordning 2007:222) från per högskolepoäng till till de huvudmän vars lärare utbildar sig till speciallärare inom ramen för satsningen Lärarlyftet II. Regeringen har även breddat insatsen till att gälla fler specialiseringar. Därutöver omfattas yrkeskategorierna speciallärare och specialpedagog av satsningen på höjda lärarlöner. Enligt regeringen finns det även ett behov av insatser för att generellt utveckla den specialpedagogiska kompetensen bland lärare, varför regeringen i budgetpropositionen föreslog en ny fortbildningsinsats för att stärka den grundläggande specialpedagogiska kompetensen bland lärare i årskurs 7–9. För ändamålet avsattes , och har beräknats samt . Av dessa medel finansieras 2016 inom ramen för de medel som avsattes i vårpropositionen för ökad specialpedagogisk kompetens. –2019 beräknas finansieras på samma sätt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 179). Utskottet kan konstatera att det har varit brist på lärare i yrkesämnen och att en stor andel av de lärare som undervisar på gymnasieskolans yrkesprogram är obehöriga. Regeringen har därför förlängt en satsning på behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare . När det gäller utökad behörighet för yrkeslärare i fler ämnen vill utskottet framhålla att det finns utarbetade rutiner för att yrkeslärare genom validering kan komplettera sin behörighet. Utskottet kan vidare framhålla att det inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket pågår samtal om ifall yrkeslärare bör omfattas av legitimationssystemet. Detta har regeringen aviserat både i budgetpropositionen och i sin redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75 s. 104). När det gäller behörighet för specialpedagoger vill utskottet lyfta fram att det pågår ett flertal åtgärder för att minska bristen på behöriga speciallärare och öka tillgången till specialpedagogiskt stöd i . Åtgärderna handlar bl.a. om att göra det mer attraktivt för verksamma lärare att vidareutbilda sig till speciallärare eller specialpedagog samt en ny fortbildningsinsats som syftar till att stärka den grundläggande specialpedagogiska kompetensen bland lärare i årskurs 7–9. Därutöver omfattas yrkeskategorierna speciallärare och specialpedagog av satsningen på höjda lärarlöner. Utskottet vill avvakta det pågående arbetet när det gäller behörigheter för yrkeslärare och tillgången till speciallärare. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:279 (V) yrkande 5 och 2015/16:2727 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om fortbildning. Jämför reservationerna 25 (M), 26 (KD) och 27 (S, MP, V). Partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 17 behandlar behovet av att se över fortbildningen för förskollärare. Enligt motionärerna bör Förskolelyftet vara en permanent lösning på lärares och förskollärares kompetensutveckling som ger den långsiktighet skolan och förskolan behöver. Även i kommittémotion 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 8 framför motionärerna att Förskolelyftet bör fördjupas och breddas så att alla huvudmän och medarbetare med behov av kompetensutveckling kan delta. Enligt motionärerna finns det behov av att fördjupa förskollärarnas kunskaper inom vissa ämnesområden, varför förskollärarna bör få bättre möjligheter till kompetensutveckling på rimliga villkor. I kommittémotion 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 11 efterfrågar motionärerna en satsning på fortbildning för förskollärare. Förslaget syftar till att befintliga förskollärare ska bli behöriga att undervisa i enlighet med motionärernas förslag om inrättandet av en tioårig grundskola. I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 15 anför motionärerna att det bör utredas hur alla skolhuvudmän ska kunna garantera sina lärare regelbunden fortbildning genom individuella kompetensutvecklingsplaner. Enligt motionärerna kräver läraryrket ständig vidareutveckling av kompetens och kunskaper. Motionärerna framför att regelbunden fortbildning borde vara ett rimligt krav för att få behålla lärarlegitimationen. I kommittémotion 2015/16:2768 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2 föreslår motionärerna att ska få i uppdrag att utreda och lämna förslag på ett nationellt digitalt lärarlyft. Enligt motionärernas förslag ska uppdraget undersöka hur fortbildningsinsatser kring moderna digitala verktyg och arbetssätt för verksamma lärare ska följas upp, utvärderas och stödjas. föreslås även analysera och lämna förslag på hur lärarutbildningarna ska utveckla och införliva användningen av digitala verktyg och arbetssätt, både i teori och i praktik, som en obligatorisk del av utbildningen. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 12 framhåller motionärerna behovet av att ge lärare möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling med delvis bibehållen lön. Kompetensutveckling i svenska som andraspråk och läsinlärning I kommittémotion 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkande 2 anför motionärerna att möjligheterna till anpassade kurser i svenska som andraspråk (SVA) för svensklärare bör ses över. I yrkande 3 framförs att alla lärare bör ha kompetens i svenska som andraspråk. Motionärerna framhåller att det både inom lärarutbildningen och inom fortbildningsinsatser för lärare saknas kurser i hur man undervisar nyanlända i svenska. Motionärerna menar därför att man bör underlätta för svensklärare att komplettera med särskilt anpassade kurser för att bli behöriga i SVA. Genom att ge lärosäten i uppdrag att erbjuda huvudmän fortbildningsmöjligheter i läs- och skrivutveckling och inlärning på ett andraspråk menar motionärerna att man skulle kunna höja kompetensen när det gäller andraspråksinlärning hos svensklärare i synnerhet, men också hos övriga lärare. Målsättningen är enligt motionärerna att göra SVA som eget ämne överflödigt. I yrkande 4 anförs att även möjligheterna till kompetensutveckling för lärare som undervisar i svenska som andraspråk bör ses över. Behovet av kompetensutveckling för denna yrkesgrupp är stort, menar motionärerna, särskilt vad gäller undervisning för elever med kort skolbakgrund. föreslås få i uppdrag att ta fram moduler liknande Läslyftet för SVA samt underlag för kollegialt lärande i frågor som rör SVA och undervisning av nyanlända elever. I yrkande 5 framför motionärerna att även rektorer behöver kompetensutveckling i frågor som rör nyanlända och undervisning i svenska som andraspråk. bör därför enligt motionärerna få i uppdrag att se över hur dagens rektorer kan få ökad kunskap om och kompetens i undervisningen av nyanlända elever. Kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 18 behandlar behovet av vidareutbildning för lärare som saknar utbildning i läsinlärning. Mot bakgrund av att innehållet i lärarutbildningarna till undervisning i lågstadiet har förändrats framhåller motionärerna att många lärare har bristfälliga kunskaper i läs- och skrivinlärning och därmed behov av vidareutbildning inom detta område. Regeringen bör därför enligt motionärerna utforma förslag på hur dessa lärare ska kunna få kompletterande utbildning i läs- och skrivinlärning. För att ytterligare förstärka vikten av svenska språket förordar motionärerna att det införs en fortbildning för svensklärare i SVA. Fortbildning i FN:s konventioner I motion 2015/16:838 av (S) yrkande 3 framför motionären att man bör se över om lärare ska ha utbildning och fortbildning i FN:s konvention om kvinnors rättigheter. Alla kvinnor har rätt till kunskaper om sina rättigheter, och såväl blivande som redan verksamma lärare har en avgörande roll för att förverkliga innehållet i , anför motionären. I motion 2015/16:2427 av m.fl. (S) yrkande 3 framför motionärerna att möjligheterna att ge lärare kunskap i bör ses över. Undersökningar visar enligt motionärerna att kunskapen om barns rättigheter bland barn och lärare är alltför låg. Alla barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter, och såväl blivande som redan yrkesverksamma lärare har därför en avgörande roll för att förverkliga innehållet i . Bakgrund och gällande rätt Skollagen (2010:800) innehåller bestämmelser om kompetensutveckling. Av 2 kap. 34 § framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjlighet till kompetensutveckling. Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för har myndigheten ansvar för nationellt prioriterad fortbildning och för att ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal. För vissa fortbildningar administrerar statliga stöd och bidrag. ansvarar bl.a. för två omfattande fortbildningssatsningar, Matematiklyftet och Läslyftet, som bygger på kollegialt lärande och särskilt utbildade handledare. Matematiklyftet pågår –2016 och Läslyftet –2018. Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren. Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare och befattningsutbildningen för rektorer. Inom ramen för olika uppdrag kan en av verkets insatser vara kompetensutveckling, t.ex. inom uppdraget att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Kompetensutveckling för lärare och förskolepersonal Enligt regeringen finns det ett stort behov av fortsatta möjligheter till behörighetsgivande kurser inom ramen för satsningen Lärarlyftet II. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition anslogs för kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal budgetproposition , och samma belopp aviserades (prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen genomför även en särskild kompetensutvecklingssatsning för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i framför allt förskoleklassen och i årskurs 1–3, det s.k. Lågstadielöftet. Vidare vill regeringen stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt hos lärare i , och framför allt i årskurs 7–9, samt att fler ska anställas som speciallärare och specialpedagoger (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 173). Läslyftet och kompetensutbildning i svenska som andraspråk Regeringen gav i uppdrag att –2018 svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling med fokus på kollegialt lärande, det s.k. Läslyftet (regeringsbeslut U2013/7215/S). ska också svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. /15 genomförde en utprövningsomgång för ett representativt urval av skolor. Satsningen har införts i större skala fr.o.m. /16. Enligt delredovisning av uppdraget har 270 huvudmän beviljats statsbidrag under innevarande läsår. Cirka 800 handledare och 7 900 lärare planeras delta i satsningen. Inför /17 har totalt 373 av landets skolhuvudmän ansökt om att delta i Läslyftet (, dnr 2013:1065). Av dessa har enligt 300 beviljats bidrag. I budgetpropositionen framgår att Läslyftet utökas för att lärare inom andra ämnen ska kunna ta del av det i större utsträckning. För förstärkningen har avsatts . För samma ändamål beräknar regeringen , 2018 och 2019. Av dessa medel har avsatts , beräknas och , vilket finansieras inom ramen för de medel som aviserades för lärarfortbildning i Vårpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 184). En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen –2018 ska lämnas . I enlighet med förslagen i budgetpropositionen har avsatts för att genomföra kompetenshöjande insatser för lärare som undervisar i svenska som andraspråk. För samma ändamål har regeringen beräknat att avsätta (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 222). I regeringens ekonomiska vårproposition framgår att behovet av lärare med behörighet att undervisa i bl.a. svenska som andraspråk är stort och ökande. Regeringen aviserar att den avser att tillföra medel för detta i budgetpropositionen (prop. 2015/16:100 s. 47). I samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen inleddes Förskolelyftet med syfte att utveckla förskolepersonalens kompetens. Fokus låg på dokumentation, uppföljning och utvärdering samt på att leda kvalitetsarbete, men även på det centrala arbetet med barn i behov av särskilt stöd. Nästan 7 000 anställda deltog i satsningen –2011. I skollagen och läroplanen har förskolechefers och förskollärares ansvar för det pedagogiska arbetet i förskolan förtydligats. –2014 fortsatte satsningen med en fortbildning för förskollärare och förskolechefer. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt flerspråkighet och interkulturalitet för all pedagogisk personal i förskolan. –2013 antogs ca 2 600 personer till fortbildningen, och antogs ca 3 500 personer. Satsningen förlängdes , och enligt bedömning uppgick antalet platser detta år till 2 640 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 60). Fortbildning i FN:s deklarationer Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet och solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. arbetar med frågor om skolans värdegrund som är inriktade på demokrati och mänskliga rättigheter, likabehandling, jämställdhet och normer samt sex och samlevnad. har tagit fram ett stödmaterial om förskolans och skolans värdegrund (Förskolans och skolans värdegrund – förhållningssätt, verktyg och metoder, reviderad 2013). Stödmaterialet beskriver värdegrundsuppdraget och ett förhållningssätt som bygger på grundläggande demokratiska värderingar och riktar sig till alla som arbetar i förskola och skola. Materialet utgår från () konvention om barnets rättigheter () och de gällande bestämmelserna för förskolan och skolan och innehåller kopplingar till aktuell forskning och exempel på konkreta verktyg och metoder. –2014 hade i uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2015/941/S). Insatserna har bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan samt produktion av material. redovisade Statskontoret uppdraget att utvärdera de åtgärder som har genomfört för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2015/1987/S). Statskontoret bedömer att insatserna bidragit till ökad kunskap bland skolans personal men att de i stor utsträckning nått personer som redan har goda kunskaper i och ett engagemang för jämställdhetsarbete. Statskontoret framför bl.a. att framtida insatser bör utformas långsiktigt, tydligare rikta sig till hela verksamheten, inte enskilda individer, och följas upp mer aktivt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 84). Här kan också nämnas att uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S), vilket beskrivs närmare i avsnittet Läraryrket, även innefattar kompetensutvecklings- och stödinsatser när det gäller arbetsformer för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, exempelvis i fråga om jämställdhet och normkritik (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 174). avlämnade sitt betänkande blir svensk lag (SOU 2016:19). Förutom förslag till lag om inkorporering av har utredaren bl.a. föreslagit ett kunskapslyft för att höja kompetensen om och dess praktiska tillämpning i förhållande till olika verksamheter. Det kunskapslyft som föreslås bör enligt utredaren ge konkret vägledning i vad innebär i praktiken i förhållande till olika verksamheter inom stat och kommun. Förslagen föreslås träda i kraft . Utredningens förslag har remitterats, och frågan kommer därefter att beredas inom . Särskilt om nationellt digitalt lärarlyft har dels i uppdrag från regeringen att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S), dels i uppdrag att lämna förslag på nationella it-strategier med syfte att bidra till en ökad måluppfyllelse och likvärdighet (U2015/04666/S). Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska bl.a. avse kompetensutvecklings- och stödinsatser i it som pedagogiskt och administrativt verktyg. Uppdraget om it-strategier ska samordnas med uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram i den del som avser kompetensutvecklings- och stödinsatser samt med övriga uppdrag som har på området. Insatserna inom båda dessa uppdrag avser bl.a. kompetensutvecklings- och stödinsatser om it som pedagogiskt och administrativt verktyg och användningen av it som verktyg för skolutveckling och för effektiv administration, exempelvis som verktyg för fortbildning, för lärare i deras planering och för att följa elevernas kunskapsutveckling.