bet · H401UbU2 · 2016-12-02 00:00:00 — Därefter beslutade att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen, som uppgår till 2016, för sina studier (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). har tidigare behandlat frågan om en examenspremie i sitt betänkande 2015/16:UbU2. Utskottet vidhåller den uppfattning som det gav uttryck för i sitt betänkande och anser sålunda alltjämt att det för att rekrytera studerande till de aktuella lärarutbildningarna är lämpligare att ge det högre studiebidraget än att införa en examenspremie. Utskottet finner heller inga skäl för att införa den föreslagna examensbonusen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att liksom regeringen vill införa ett studiestartsstöd med samma belopp som föreslås av regeringen (se partimot. 2016/17:3350 av m.fl. s. 103 och bil. och Liberalerna avvisar regeringens förslag om införandet av ett sådant stöd. Utskottet vill påminna om att det finns personer som har behov av utbildning men som av bl.a. ekonomiska skäl ändå inte påbörjar studier trots att det svenska studiestödet är mycket förmånligt. Vissa avstår från studier för att de inte vill, vågar eller kan använda studiemedelssystemet och inte heller har andra möjligheter att finansiera sina levnadsomkostnader . har därför remitterat promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF), som innehåller förslag om ett nytt studiestöd. Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, såväl kvinnor som män, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet bör främst lämnas till den som annars inte hade valt att studera och bör endast kunna lämnas . Genom studier med studiestartsstöd öppnas vägar in på arbetsmarknaden och till fortsatta studier med studiemedel. Stödet föreslås införas . Mot denna bakgrund har ett nytt anslag föreslagits inom utgiftsområdet, anslaget 1:7 Studiestartsstöd. Medel överförs till anslaget med sammanlagt . Regeringen aviserar att den avser att återkomma till med förslag om att införa ett studiestartsstöd och hur ett sådant närmare ska utformas (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 43). Utskottet vill framhålla att studiemedlen inte är utformade så att alla arbetslösa som är eller äldre ser utbildning och studier som ett realistiskt alternativ. Det föreslagna stödet kommer enligt utskottets uppfattning att göra det lättare att motivera arbetslösa som har kort utbildning och ett stort utbildningsbehov att studera för att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Övriga minskningar och höjningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar och höjningar av olika anslag som är hänförliga till främst olika utbildningssatsningar som partierna vill genomföra eller fler eller färre platser inom olika utbildningsformer inom utgiftsområde 16 vill utskottet anföra följande. Utskottet har ovan under avsnittet Anslag inom utgiftsområde 15 redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden samt avstyrka motionerna 2016/17:1532 (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2477 (SD), 2016/17:3047 (M) yrkandena 1–7, 2016/17:3079 (M) yrkandena 5 och 20, 2016/17:3329 (M) yrkande 1, 2016/17:3389 (M) yrkande 15, 2016/17:3415 (C) och 2016/17:3484 (L), (se utskottets förslag om anslag inom utg.omr. 15 s. 18). Anslag inom utgiftsområde 15 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 15. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i kommittémotion 2016/17:3047. Det måste vara möjligt och attraktivt för fler att studera senare i livet. En person som behöver bygga på sina studier för att antingen kunna ta större ansvar, t.ex. en undersköterska som efter ett antal yrkesår vill vidareutbilda sig till sjuksköterska, eller helt byta yrkesinriktning, ska ha förutsättningarna att göra det. satsar därför på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning . Omställningspaketet innehåller medel till följande fyra förändringar: För att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier vill vi att fribeloppet, den inkomst man kan tjäna utan att studiemedlet minskar, höjs från dagens dryga till per kalenderår. Vi vill att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas . Vi vill att åldersgränsen för studiemedel höjs till samt att möjligheten till tilläggslån för studerande höjs från till . Det är inte bra att elever automatiskt får förtidspension enbart för att de går i särskola. vill därför reformera ersättningsmodellen vid förlängd skolgång så att unga människor inte automatiskt får förtidspension enbart för att de går i särskola. För detta ändamål tillför 2017. Vidare tillför 2017 för ökade kostnader relaterade till den reformerade ersättningsmodellen. Alla som tar examen från lärar- eller sjuksköterskeutbildningen bör kvalificera sig för en skattefri examenbonus. Utöver detta får man med förslag per genomförd termin för det antal terminer som överstiger . Studenten ska kunna ta ut bonusen antingen som en skattefri bonus vid utbildningens slut eller som avskrivna studielån. För införandet av en examensbonus för lärarstudenter satsar . Anslag inom utgiftsområde 15 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. förslag om statsbudgeten och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2016/17:2102. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 15 inte får överstiga 22 2017 (bet. 2016/17:FiU1). förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 15. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2016/17:2477. ser att det behövs ytterligare incitament för att motivera elever att välja att studera till yrken där det råder brist på personal, och på utbildningar på . Därför öronmärker vi pengar för att kunna öka studiestödet till dem som väljer att läsa dessa utbildningar. Anslag inom utgiftsområde 15 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. partimotion 2016/17:3494 stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 15 som förordas i kommittémotion 2016/17:3415. Tillhandahållandet av en högkvalitativ och tillgänglig utbildning är ett av politikens viktigaste uppdrag. För den enskilde innebär tillgången till utbildning en möjlighet till bildning och personlig utveckling. För samhället innebär en tillgänglig utbildning att arbetskraftens produktivitet kan säkras. Dessutom är utbildning en viktig och effektiv omfördelningsmekanism. Genom att man tillgängliggör utbildning jämnas livschanser ut och behovet av hög beskattning och snedvridande transfereringssystem minskar. En utbildning som tillgängliggörs baserat på lämplighet och meriter säkerställer också att utbildningen nyttjas effektivt och motverkar social snedrekrytering. Studiestödet fyller här en viktig funktion. Genom att överbrygga kapitalmarknadsimperfektioner tillgängliggörs utbildning för människor som i frånvaron av studiestödet inte hade haft möjlighet att studera, trots att det hade varit en lönsam investering såväl för den enskilde som för samhället. avvisar regeringens förslag om fler platser på lärarutbildningen och föreslår en minskning av medel till studiehjälp med 2017. Till följd av förslag om att avskaffa regeringens traineejobb och att i stället satsa på utvecklade YA-jobb (yrkesintroduktionsanställningar), föreslås minskade anslag till studiemedel med 2017. förslag om att avskaffa åldersavskrivningen av studielån, avslå regeringens förslag om fler platser på lärarutbildningen, satsa på en studiebonus för deltagare i Teach for och att avskaffa traineejobben får till följd att avsättningen för kreditförluster kan minskas med ca 2017. avvisar också regeringens förslag om att införa ett studiestartsstöd, vilket innebär en besparing med 2017. föreslås få minskade anslag 2017 med till följd av att avvisar förslaget om studiestartsstöd och med till följd av att regeringens föreslagna förstärkning på motsvarande belopp avslås. Anslag inom utgiftsområde 15 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes –2014 inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden; ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Inom majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 15. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 15. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt, främst genom att alliansregeringen genomförde höjningar av studiemedelsbeloppet, tilläggsbidraget för studerande med barn och fribeloppet. Liberalerna ifrågasätter om det är rimligt att införa en modell som innebär att personer med låg betalningsförmåga omfattas av ett studiestödssystem med stor lånedel för att finansiera grundläggande utbildning. Då regeringen ännu inte har presenterat ett fullständigt förslag är vi inte beredda att acceptera förslaget. Vi avvisar därför regeringens förslag att införa ett studiestartsstöd, vilket ger en budgetförstärkning på 2017. Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår Liberalerna att en examenspremie ska införas för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För denna premie anslår Liberalerna . Vi avvisar förslaget om höjd bidragsnivå i vissa lärarutbildningar, vilket innebär en kostnadsbesparing på inom anslaget till studiemedel. Som redovisas närmare inom utgiftsområde 16 föreslår Liberalerna en kvalitetssatsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar. För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor, vilket får konsekvenser främst i form av att anslaget för studiemedel minskas med 2017. Liberalerna föreslår att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och vi anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget om ett avskaffande av åldersavskrivning bedöms leda till att avsättningen för kreditförluster minskar med 2017. Fler sommarkurser vid högskolor och universitet skulle få en rad positiva effekter. Antalet sommarkurser är inte lika högt som förut. Med sommarkurser skulle genomströmningen öka genom att fler studenter snabbare skulle kunna avsluta sina studier, och de sommarjobb dessa har skulle kunna fyllas av andra arbetslösa ungdomar. Liberalerna tillför därför anslaget för studiemedel för en satsning på sommarkurser. Regeringen föreslår en satsning på . Liberalerna anser att fyller en viktig funktion. Under alliansregeringen ökade vi antalet platser på och vi vill fortsätta bygga ut med ännu fler platser än regeringen. Liberalerna anslår ytterligare 2017 till anslaget för studiemedel. Regeringen har aviserat att den vill bygga ut lärarutbildningen med totalt 3 600 platser till 2021. Vi avvisar förslaget inom utgiftsområde 16. Detta får konsekvensen att anslaget för studiemedel minskas med 2017. Vi avvisar även delar av utbyggnaden av folkhögskolan. Detta minskar utgifterna med totalt inom anslaget för studiemedel . Inom utgiftsområde 16 avvisar vi delar av det statliga stödet till vuxenutbildningen, vilket får konsekvensen att anslaget för studiemedel minskas med 2017. Under utgiftsområde 10 anser Liberalerna att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning. Vi anslår därför ytterligare till anslaget för studiehjälp och ytterligare till anslaget för studiemedel. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . Inom detta utgiftsområde påverkas anslaget till . Anslag inom utgiftsområde 15 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. förslag om statsbudgeten och riktlinjer för den ekonomiska politiken finns i partimotion 2016/17:3320. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 15 läggs fram i kommittémotion 2016/17:1532. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha minskats med 3 på det sätt som framgår av kommittémotion 2016/17:1532. Studiemedlet, både bidragsdel och lånedel, är en viktig del för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik.