bet · H401SfU2 · 2016-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 11, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Även regeringens förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden tillstyrks av utskottet. Utskottet har även granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Samtliga motionsförslag som rör anslagen och pensionsfrågor i övrigt avstyrks. I betänkandet finns sju reservationer (SD, C, V, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Anslag inom utgiftsområde 11 Garantipension och bostadstillägg till pensionärer Fördelning av pension mellan makar 1.Garantipension och bostadstillägg till pensionärer, punkt 2 (C) 2.Fördelning av pension mellan makar, punkt 3 (SD) 3.Fördelning av pension mellan makar, punkt 3 (C) 4.Fördelning av pension mellan makar, punkt 3 (KD) 5.Pensionssystemet, punkt 4 (C) 6.Pensionssystemet, punkt 4 (V) 7.Pensionssystemet, punkt 4 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 11 anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 11 punkt 2 och avslår motionerna 2016/17:2351 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2935 av m.fl. (SD), 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 8, 2016/17:3451 av m.fl. (C) och 2016/17:3488 av m.fl. (L). b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 11 punkt 1. Garantipension och bostadstillägg till pensionärer 2016/17:739 av (M), 2016/17:900 av och (båda S), 2016/17:1145 av och (båda S), 2016/17:1985 av (C), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2016/17:3364 av (KD). Reservation 1 (C) Fördelning av pension mellan makar 2016/17:257 av (M), 2016/17:2485 av och (båda SD), 2016/17:2565 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 22, 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2016/17:547 av (MP), 2016/17:631 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1179 av (C), 2016/17:2215 av (S), 2016/17:2316 av (SD), 2016/17:2470 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2016/17:2733 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 23–25, 2016/17:2981 av och (båda C), 2016/17:3061 av (C), 2016/17:3062 av (C) och 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (MP), (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (SD)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. I bilaga 1 finns en redovisning av yrkandena i propositionen och motionerna. Bilaga 2 innehåller en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från förslaget som , föreslår. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i det första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till 34 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17: 49). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom ramen för utgiftsområdet. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06: KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredo-visning för utgiftsområde 11 i budgetpropositionen. Genomgången har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller anslag och ett bemyndigande inom utgiftsområde 11. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /17. Dessa motionsförslag, som inte gäller anslagen , avser de pensionsrelaterade förmånerna, utformningen av det allmänna pensionssystemet och vissa andra pensionsfrågor. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 har beslutat om riktlinjer för bl.a. behandling av regeringens resultatredovisning. Av riktlinjerna framgår att det är av stor vikt att formerna för en fördjupad samverkan i mål- och resultatdialogen mellan utskottet och regeringen utvecklas ytterligare. Inom ramen för denna dialog bör tydliga krav ställas från sida på resultatredovisningens form och innehåll. I riktlinjerna slås fast att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utgångspunkter för regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning utgår från följande mål för utgiftsområdet. Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. De centrala indikatorer som regeringen använder för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: • Den allmänna pensionen: utveckling och omfattning. • Risk för låg ekonomisk standard: utveckling och omfattning. • De olika förmånernas utveckling och omfattning och deras bidrag till att garantera ett värdesäkrat grundskydd. • Efterlevandes ekonomiska standard i förhållande till andra gruppers ekonomiska standard. Grundskyddet i form av ålderspension I propositionen anges att som en följd av att de inkomstgrundade pensionerna ökar kommer statens utgifter för grundskyddet till äldre att minska . Ytterligare en förklaring till de lägre utgifterna är att de pensionärer som träder in i systemet har högre pensioner än de som lämnar systemet och därmed inte har behov av grundskyddet i samma omfattning som . Även om behovet av grundskyddet minskar visar analyserna att förmånerna har en mycket stor betydelse för att upprätthålla en rimlig ekonomisk standard för dem som får dessa och att de lyfter många pensionärer över gränsen för låg ekonomisk standard. Grundskyddet har också en omfördelande effekt på så sätt att förmånerna går till pensionärer med inga eller relativt låga inkomstgrundade pensioner. Det innebär också att den största delen av grundskyddet går till kvinnor och därmed bidrar till att öka den ekonomiska jämställdheten. Analyserna visar också att den absoluta fattigdomen bland kvinnor och män är mycket låg. Risken för relativ fattigdom (låg ekonomisk standard) är dock högre och har ökat . Inom ramen för den pågående översynen av pensionssystemet har Pensionsgruppen startat ett särskilt projekt med fokus på att åstadkomma mer jämställda pensioner. Orsakerna till kvinnors lägre pensioner ligger enligt regeringen utanför pensionssystemet. Det finns dock vissa delar med anknytning till pensionssystemet, där det finns skäl att närmare analysera möjliga åtgärder som skulle kunna bidra till mer jämställda pensioner. Att behovet av grundskydd minskar är positivt men är enligt regeringen inte i sig ett tecken på att målet är uppfyllt. För detta krävs också att de som får del av grundskyddet faktiskt behåller ett värdeskydd. Analyserna visar att den allmänna pensionen efter skatt har ökat realt för alla inkomstnivåer. De med lägst pension har haft den procentuellt sett bästa ekonomiska utvecklingen och har fått en real förbättring . Eftersom målet för utgiftsområdet är att garantera ett värdesäkrat grundskydd anser regeringen att målet kan anses vara uppfyllt. Grundskyddet i form av efterlevandestöd till vuxna Trots att efterlevandepensionen i dominerande grad betalas ut till kvinnor är andelen med låg ekonomisk standard högst bland äldre ensamstående kvinnor. Orsaken till detta ligger enligt regeringen varken i pensionssystemet eller i systemet för efterlevandepension. I propositionen anförs emellertid att det finns skäl att analysera hur väl systemet för efterlevandepension är konstruerat för att motverkr en hög andel ekonomiskt utsatta äldre pensionärer. En sådan analys har påbörjats inom ramen för Pensionsgruppens delprojekt om jämställda pensioner. Vid bedömningen av måluppfyllelsen måste hänsyn tas till att de båda förmånerna änkepension och omställningspension är så olika. Både kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard som ligger närmare sammanboendes ekonomiska standard än ensamståendes, vilket indikerar att stödet fyller sin funktion. I fråga om änkepensionen bidrar den till att änkor i genomsnitt har en högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor utan änkepension och kan därmed sägas uppfylla sitt syfte. Regeringen bedömer att målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall kan anses vara uppfyllt. Regeringen bedömer att bedriver ett gott arbete med informationsgivning för att fler ska få en samlad bild över sin pension och förstå vad som kan påverka den. I vilken grad informationsgivningen leder till ökade kunskaper eller på annat sätt förbättrade förutsättningar är dock svårt att bedöma. har därför inlett ett arbete med i syfte att utveckla indikatorer för att på ett bättre sätt kunna följa utvecklingen av målen. Det finns emellertid ett antal mått som visar på en positiv utveckling, såsom att fler pensionssparare känner till livsinkomstprincipens betydelse för pensionen och anser att myndigheten gör det lättare att förstå pensionssystemet och bedöma den framtida pensionen. Regeringens bedömning är att handläggningen av ålderspensionen och pen-sionsrelaterade förmåner i stort fungerar väl. Det är dock enligt regeringen bekymmersamt att problemen med handläggningen av bostadstillägg samt återkrav när det gäller bostadstillägg kvarstår. I propositionen anges därför att det är viktigt att myndighetens utvecklingsarbete ger resultat. Regeringen kommer att följa utvecklingen. Som en del i den löpande uppföljningen har utskottet gått igenom regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 11. Genomgången har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. En utgångspunkt för utskottet är att resultatredovisningar ska vara utfor-made på ett sätt som gör det möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. När det gäller utgiftsområde 11 kan utskottet konstatera att resultatredovisningen i budgetpropositionen har en tydlig utformning och att det finns en logisk struktur i framställningen. Detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används. Resultaten redovisas utifrån de mål för utgiftsområdet som har beslutat om. De indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen anges också. När det gäller de olika förmånerna inom utgiftsområdet redovisas den andel och det antal personer som uppbär respektive förmån. Informationen är uppdelad på kvinnor och män, och utvecklingen framkommer, vilket utskottet ser positivt på. Redogörelsen av de olika förmånernas utveckling och omfattning kompletteras i vissa fall med uppgifter om förmånernas effekt. Utskottet noterar dock att det saknas närmare analyser och slutsatser vad gäller bostadstillägget till pensionärer och äldreförsörjningsstödet. När det gäller bostadstillägget anges emellertid att förmånen har en mycket stor betydelse för dem som får bostadstillägg och att den bidrar kraftigt till att minska andelen med risk för låg ekonomisk standard. Andelen kvinnor med låg ekonomisk standard minskar betydligt till följd av bostadstillägget. Bostadstillägget har en mycket god fördelningsprofil, på så sätt att det når dem som har de lägsta inkomsterna när bostadskostnaden är betald, och det är därför ett effektivt medel för att minska andelen pensionärer med låg ekonomisk standard. Huruvida regeringen anser att målet i fråga om bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd är uppfyllt kan dock inte utläsas. Utskottet saknar också i vissa fall, exempelvis när det gäller administrationen, regeringens bedömning av resultatet av de insatser som gjorts. När det gäller välkomnar utskottet emellertid att regeringen avser att utveckla indikatorer för att bättre kunna bedöma om informationsgivningen leder till att pensionärer och pensionssparare får möjlighet att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Anslag inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom i enlighet med regeringens förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 13 . Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension och särskilt pensionstillägg enligt socialför-säkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Till följd av att stora årskullar lämnar förvärvslivet ökar antalet ålderspensionärer kraftigt. De nya pensionärerna har i stor utsträckning en intjänad inkomstgrundad pension som uppgår till ett betydligt högre genomsnittligt belopp än de ålderspensionärer som lämnar systemet. Det medför att behovet av garantipension minskar. Till följd av den automatiska balanseringen har inkomstpensionerna sänkts, vilket lett till att den nedåtgående trenden för antalet personer med garantipension tillfälligt har brutits. Även om antalet som får garantipension tillfälligt ökat något har storleken på den garantipension som betalas ut i genomsnitt minskat. Utgifterna minskar därför i såväl reala som löpande termer. ökar emellertid inkomstpensionerna , vilket innebär att statens utgifter för garantipension minskar. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 11 . Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Änkepensionen är dominerande i antal och i kostnader och svarar för av utgifterna inom anslaget. Tendensen är att antalet personer med änkepension kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet personer med omställningspension kommer att vara förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär det att utgifterna sakta kommer att minska i såväl fasta som löpande termer. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 8 . Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadstillägget är inkomstprövat, och utgifterna är därför, förutom när det gäller bostadskostnaderna, beroende av ålderspensionärernas inkomster och förmögenheter. De nya pensionärerna har allt högre pensioner och blir i genomsnitt allt mindre beroende av bostadstillägg. Antalet personer som får bostadstillägg minskar därför. Eftersom det finns en direkt koppling till pensionärernas inkomster har dock minskade pensioner till följd av den automatiska balanseringen lett till ett avbrott i den nedåtgående trenden. Den långsiktiga trenden är dock ökade pensionsinkomster, vilket för åter innebär färre personer med bostadstillägg och lägre utgifter inom anslaget. Mörkertalet för bostadstillägget är sannolikt relativt stort, vilket innebär att fler än de som får bostadstillägg har rätt till det. Det innebär en viss osäkerhet vad gäller utgifternas storlek eftersom förändrad kunskap och förändrade beteenden kan få en relativt stor påverkan på antalet personer som får bostadstillägg. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. har antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd ökat, och antalet förväntas fort-sätta att öka. Ett skäl till ökningen är att bosättningskravet för garantipension har skärpts för fler som är födda eller . Vidare förväntas utgifterna öka till följd av ökad asylinvandring. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. verksamhet finansieras av anslag på statens budget, av de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) och av premiepensionssystemet. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2016/17:2351 yrkandena 1 och 2 att anvisar mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med i förhållande till regeringens förslag. Bostadstillägget är en förmån som på ett effektivt sätt träffar de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna. Motionärerna föreslår därför en höjning av bostadstillägget som innebär att de som har de lägsta inkomsterna kan få bostadstillägg med mer . Vidare föreslås att anslaget 2:1 minskas till följd av en begränsning av pris- och löneomräkningen. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2016/17:2935 att anvisar 5 mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med . Garantipensionärer och särskilt kvinnor med garantipension har det allra sämst ställt. Motionärerna anser därför att det behövs en förstärkning av resurserna riktad till denna målgrupp. Vidare föreslås att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer minskas med . Förslaget om höjd garantipension leder till att färre personer blir i behov av bostadstillägg. I motionen föreslås också att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas med . Enligt motionärerna är minskningen en följd av förslag om en minskad invandring. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2016/17:3451 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med som en följd av att de särskilda reglerna om beräkning av bosättningstid i det tidigare hemlandet slopas för bl.a. flyktingar. Vidare föreslås att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer minskas med . Minskningen är en följd av att höjningen av den skäliga levnadsnivån i bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget som föreslogs i vårändringsbudgeten slopas. Motsvarande minskning föreslås när det gäller den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet, vilket minskar anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd. ökas anslaget 1:4 på grund av förslaget ovan om beräkning av garantipension för bl.a. flyktingar. Sammantaget ökas anslaget 1:4 med . Dessutom föreslår motionärerna att anslaget 2:1 minskas till följd av en begränsning av pris- och löneomräkningen. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2016/17:3488 att anvisar mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med i förhållande till regeringens förslag. Förslaget är en följd av att de särskilda reglerna om beräkning av bosättningstid i det tidigare hemlandet för bl.a. flyktingar föreslås tas bort. Vidare föreslås att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med . Motionärerna anser att den del av bostadskostnaden som ersätts genom bostadstillägg ska höjas från och att taket för bostadskostnaden ska höjas med . När det gäller anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd föreslås att det ökas med . Ökningen är en följd av förslaget ovan om beräkning av garantipension för bl.a. flyktingar. Motionärerna föreslår även en minskning av anslaget 2:1 till följd av en begränsad pris- och löneomräkning. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2016/17:3303 yrkandena 4 och 8 att anvisar 1 mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med . Förslaget, som enligt motionärerna kommer att gynna de sämst ställda pensionärerna, innebär att bostadstillägget höjs med för en ensamstående och med per person och månad för sammanboende. Vidare föreslås att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd som en följd av höjt bostadstillägg minskas, med . Motionärerna föreslår även en minskning av anslaget 2:1 till följd av en begränsad pris- och löneomräkning. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 11. Utskottet avstyrker därmed förslag till annan fördelning. En höjning av bostadstillägget till pensionärer och äldreförsörjningsstödet genomfördes så sent som . Enligt utskottet är det inte aktuellt att ytterligare höja bostadstillägget eller att i övrigt förändra förmånen. Detsamma gäller äldreförsörjningsstödet och garantipensionen. Inte heller är det aktuellt att förorda en begränsad pris- och löneomräkning. Enligt utskottet är det dock angeläget att finna ett system som tar hänsyn till människors utsatthet och är mer jämlikt. Utskottet förutsätter därför att åtgärder vidtas som förbättrar för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag om ett bemyndigande för .