bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Regeringens ambition är att alla ska gå i förskoleklass. Den är en viktig brygga mellan förskola och grundskola. Regeringen avser att återkomma i frågan. Regeringen avser att utvidga satsningen Läslyftet till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier samt satsa på utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare med inriktning mot förskolan. Utvärderingar från visar att svenska grundskolor generellt sätter in särskilt stöd relativt sent. För att öka likvärdigheten och förebygga problem krävs lärare med rätt kompetens, inte minst lärare med specialpedagogisk kompetens. Regeringen har därför avsatt betydande medel för att utbilda och säkerställa tillgången till fler speciallärare och specialpedagoger för att utveckla det specialpedagogiska arbetet. Detta är ett viktigt steg mot den läsa-skriva-räkna-garanti som regeringen avser att påbörja införandet av . Ett led i införandet är att resurser avsätts till insatser för att möjliggöra förankringen om bl.a. förskoleklassens förtydligade pedagogiska uppdrag. För att kompensera skolhuvudmännen för ökade utgifter med anledning av garantin beräknas fr.o.m. tillföras utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. För att stärka yrkenas attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket som bl.a. resulterat i Lärarlönelyftet, en investering i höjda löner för ca 60 000 lärare och förskollärare. beräknas avsättas för detta ändamål. , när modellen etablerats, är avsikten att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget. I arbetet inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket har ett antal insatser föreslagits för att stärka lärare, förskollärare och fritidspedagoger i sina professioner och att ge bättre förutsättningar för rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag. Regeringen kommer att återkomma om hur arbetet med dessa frågor ska fortsätta. Vidare föreslår regeringen att resurser tillförs för att möjliggöra ett införande av en webbutbildning för lärare och förskollärare som återvänder till yrket. Regeringen har gett i uppdrag att fortsätta den redan påbörjade lärar- och förskollärarkampanjen samt säkerställa ett gott kunskapsunderlag i form av prognoser av behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Regeringen bedömer dessutom att ytterligare satsningar krävs inom bl.a. lärar- och förskollärarutbildningarna, såsom en ytterligare utbyggnad av dessa. Segregationen och kunskapsskillnaderna mellan skolor har ökat . Regeringen har därför kraftigt ökat investeringarna i skolan. Regeringen har bl.a. satsat på höjda lärarlöner och stärkt fortbildning, bättre möjligheter till utveckling i skolor med störst utmaningar samt fler anställda i lågstadiet så att lärare får mer tid för sitt arbete och klasserna kan bli mindre. Regeringens generella reformer syftar till att skapa en jämlik kunskapsskola och berör på så sätt alla elever. I vissa fall krävs dock ytterligare insatser för att säkra en god kapacitet att ta emot nyanlända elever. Regeringen har tillsatt skolkommission (dir. 2015:35) som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. delbetänkande, som lämnades (SOU 2016:38), liksom kommissionens kommande förslag, utgör viktiga bidrag till regeringens fortsatta reformarbete. Regeringen bedömer att det i ett första skede bör avsättas medel för vissa insatser för att genomföra kommissionens förslag. Alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att i dialog med en parlamentariskt sammansatt referensgrupp föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). Utredaren har även haft i uppdrag att utreda möjligheterna att införa ett system där betyg sätts för ett helt ämne, dvs. ämnesbetyg, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredningens slutsatser och förslag har presenteras i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utvidgad Samverkan för bästa skola Regeringen har lanserat ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Som en del av detta förstärker regeringen satsningen Samverkan för bästa skola genom att beräkna mer medel för detta ändamål. Utsatta bostadsområden ska särskilt uppmärksammas. En förskola av hög kvalitet är av stor vikt. Satsningen Samverkan för bästa skola bör därför utökas till att även omfatta förskoleklassen och förskolan. Efter den stora ökningen av nyanlända elever i gymnasieåldern ser regeringen ett behov av att vidga målgruppen för insatser för nyanlända. Regeringen vill därför bredda insatsen genom att inkludera gymnasieskolan som helhet och gymnasiesärskolan så att insatser också ska kunna omfatta dessa skolformer. En skyldighet att erbjuda lovskola Regeringen avser att föreslå att det ska införas en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola till de elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte uppnå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och därmed riskerar att inte nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas de elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Vidare avser regeringen att se över lovskolans omfattning och inriktning. Stadieindelad timplan och mer matematik För att bl.a. säkerställa att alla elever får den garanterade undervisningstid de har rätt till i avser regeringen att föreslå en stadieindelad timplan där benämningarna låg-, mellan- och högstadiet återinförs i skollagen. För att öka grundskoleelevernas kunskaper i matematik avser regeringen att föreslå att antalet timmar i detta ämne ökar i högstadiet fr.o.m. , som antalet timmar i elevens val minskar i motsvarande grad. Medel föreslås överföras till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för att kompensera kommunerna för en kostnadsökning med anledning av att betyg ska sättas i moderna språk varje termin fr.o.m. årskurs 6. Mer resurser till teckenspråksutbildning Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) medför att fler föräldrar får bättre förutsättningar att kommunicera med sina barn. Regeringen vill öka resurserna för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar beroende på ett ökat söktryck. Utredningen om nationella prov Utredningen om nationella prov överlämnade sitt betänkande (SOU 2016:25) till regeringen . Utredningen föreslår ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning i tre delar: nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. Bland annat föreslås ökade inslag av extern bedömning och att proven ska genomföras digitalt. Utredningens betänkande har remitterats och regeringen avser att återkomma till med en proposition med utgångspunkten att skapa en rättvis och likvärdig bedömning av elevlösningar av proven. Regeringen ställer sig bl.a. positiv till utredningens förslag om en digitalisering av nationella prov och ökade inslag av extern bedömning samt att antalet nationella prov ska minska. Med anledning av regeringens kommande proposition och den möjliga effektivisering som förslagen medför beräknas anslagsnivån under utgiftsområde 25 att påverkas. Läxhjälp även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Regeringen bedömer att den satsning där ideella föreningar kan få statsbidrag för att erbjuda elever hjälp med läxor eller annat skolarbete som finns för och motsvarande skolformer bör utvidgas till att även omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan . Förstärkt kapacitet att ta emot nyanlända elever Ytterligare medel bör enligt regeringen avsättas för att öka antalet lärare i svenska som andraspråk och förlänga försöksverksamheten med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Regeringen föreslår fortsatta långsiktiga satsningar på utveckling av kvalitet och attraktivitet när det gäller yrkesutbildning i gymnasieskolan. var utnämnt till Yrkesutbildningens år. Satsningen syftade till att öka intresset för yrkesprogrammen, visa på de goda chanserna till arbete efter utbildning och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer därför att det arbete som bedrivs under parollen Yrkesutbildningens år ska fortsätta kommande år för att fortsätta att lyfta fram betydelsen av yrkesprogrammen. Regeringen har inlett ett arbete med att främja att det i fler branscher utvecklas former för samverkan mellan skola och arbetsliv, bl.a. genom införandet av statsbidrag för utveckling av regionala stödfunktioner, t.ex. för s.k. yrkescollege. Regeringen kommer att fortsätta arbetet och bedömer att satsningen ska förstärkas. lämnade sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97). Utredningen föreslår ett antal insatser som ska stärka yrkesutbildningen i och underlätta olika branschers kompetensförsörjning, bl.a. genom att på försök inrätta s.k. branschskolor och att införa krav på praktisk arbetslivsorientering (prao) i och specialskolan. Förslagen har remitterats och regeringen avser att återkomma till med förslag när det gäller dessa frågor. Vidare bedömer regeringen att satsningen på Tekniksprånget bör förlängas och beräknar att 2018 respektive 2019 ska avsättas för det ändamålet. Medlen bör även kunna omfatta insatser som riktas till nyanlända. Stärkta utbildningsmöjligheter för nationella minoriteter Samhällets insatser för minoritetsspråken är av stor vikt för bevarandet och utvecklandet av såväl språket som respektive minoritets identitet. Mot bakgrund av detta vill regeringen förlänga det befintliga statsbidraget för att förstärka tillgången på lärare i minoritetsspråk. Regeringen vill även, bl.a. mot bakgrund av den pågående utvecklingen av fjärrundervisningen, öka Sameskolstyrelsens anslag. Utvecklad styrning på skolområdet Regeringen avser att på flera sätt utveckla styrningen av myndigheter. Bland annat bör detaljstyrningen minska till förmån för en mer strategisk styrning som kännetecknas av tillit och förtroende. Inriktningen är att skapa bästa möjliga förutsättningar för den offentliga förvaltningen att förverkliga regeringens politik. För att förbättra den finansiella styrningen av föreslås att merparten av förvaltningsmedlen på de anslag som myndigheten ansvarar för samlas på myndighetens förvaltningsanslag. Detta gäller medel för befintliga permanenta satsningar. Överföringen innebär bl.a. betydande överföringar i fråga om satsningarna Samverkan för bästa skola samt de nationella skolutvecklingsprogrammen. Den föreslagna förändringen ökar transparensen i anslaget och ger förbättrade förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Generella statsbidrag bör enligt regeringen vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpligt att använda. Läget inom skolväsendet är enligt regeringen sådant att det finns behov av riktade statsbidrag. De riktade statsbidragen är i sig ett symtom på den oklara styrkedja som bl.a. identifierat. Därför har regeringen tillsatt som kan bidra till att långsiktigt minska behoven av de många riktade statsbidrag som finns på området. Regeringen arbetar också kontinuerligt för att uppnå en strategisk användning av statsbidragen. I propositionen blir det genom välfärdsmiljarderna ett stort tillskott till de generella statsbidragen till kommunerna, vilket bl.a. möjliggör ökade satsningar inom skolområdet. De skolspecifika reformerna domineras även av satsningar där kommunerna kompenseras för nya uppgifter genom generella statsbidrag, t.ex. genom att ett riktat statsbidrag minskas som ett generellt åtagande införs såsom i fallet med lovskola. Regeringen avser att fortsätta förbättra styrningen inom skolans område. Detta bedöms öka den samlade effekten av statens satsningar och på så sätt bidra till en bättre skola för alla elever. Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:1 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Statskontoret genomförde 2015 en myndighetsanalys av (rapport 2015:16). Myndighetsanalysen visade på en rad utvecklingsområden, bl.a. den finansiella styrningen. fick i uppdrag att se över omfattning, inriktning och detaljeringsgrad när det gäller den finansiella styrningen av . hemställde i sitt budgetunderlag –2019 (U2016/00999/S) om en ny finansieringsmodell mot bakgrund av förslag. Förslaget syftar bl.a. till att resurserna ska användas mer effektivt för att åstadkomma en ökad verksamhetsnytta. För att öka transparensen i anslaget samt ge förbättrade förutsättningar att utföra sitt uppdrag föreslår regeringen att förvaltningsutgifterna i större utsträckning samlas på förvaltningsanslag. En överföring av medel föreslås därför från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , från anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med , från anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med , från anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet med samt från anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Ett avdrag görs med för att kompensera för att de överförda medlen kommer att räknas upp med pris- och löneomräkning. Såväl överföringen som avdraget beräknas till samma nivå 2018 och framåt. En justering om 2017 föreslås med anledning av den effektivisering som bedöms möjliggöras med anledning av myndighetens förändrade finansieringsmodell. beräknas denna justering uppgå till . Utbildning för lärare och förskollärare som återvänder till läraryrket Regeringen beräknar att anslaget behöver ökas med 2017 för en utbildning för lärare och förskollärare som återvänder till läraryrket och 2018–2020. För att möjliggöra kompetensutvecklingsinsatser för förskolepersonal beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017 och därefter . Utvärdering av satsningen på personalförstärkningar i skolbibliotek För utvärdering av satsningen på personalförstärkningar i skolbibliotek som inleddes beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017. Vissa insatser för att genomföra förslag För vissa insatser för att genomföra förslag beräknas anslaget ökas med 2017. För att möjliggöra förankringen om bl.a. förskoleklassens förtydligade uppdrag beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017 och 2018. En utökning av satsningen Samverkan för bästa skola För en utökning av satsningen Samverkan för bästa skola, bl.a. i fråga om förskola och förskoleklass, beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020–2025. Utredningen om nationella prov Regeringen avser att lämna en proposition till med anledning av det betänkande (SOU 2016:25) som utredningen om nationella prov lämnat. För att möjliggöra genomförande av delar av utredningens förslag beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017, 2018–2021, 2022, 2023 och . En utvidgad rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå För att finansiera en utvidgad rätt till vuxenutbildning på gymnasial nivå föreslår regeringen att anslaget ökas med och beräknar därefter att anslaget ökas med , och . Anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning föreslås och beräknas minskas med motsvarande belopp för samma ändamål. En kostnadsökning med anledning av att betyg ska sättas i moderna språk Regeringen föreslår att medel avsätts för att kompensera kommunerna för en kostnadsökning med anledning av att betyg ska sättas i moderna språk varje termin fr.o.m. årskurs 6. Anslaget föreslås därför minskas med och beräknas minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med motsvarande belopp och beräknas ökas med motsvarande belopp för samma ändamål. Budget för avgiftsbelagd verksamhet tar ut avgifter som ersättning av den enskilda läraren eller förskolläraren för att utfärda legitimationer. Målet är att avgifterna ska ge full kostnadstäckning. De lärare och förskollärare som avlade behörighetsgivande examen före och har arbetat minst ett läsår eller motsvarande undantas dock från avgiftsskyldigheten. Myndigheten får inte disponera intäkterna. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Skolinspektionens förvaltningsutgifter. Det får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Delar av Specialpedagogiska skolmyndighetens verksamhet är avgiftsfinansierad. Myndigheten disponerar intäkter från tillgängliggörande av läromedel och från ersättning från kommuner för elever i specialskola. Myndigheten disponerar även intäkter från kommuner för elever i förskoleklassen och fritidshem vid en skolenhet med specialskola samt från för administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sameskolstyrelsens verksamhet. Mot bakgrund av den pågående utvecklingen av fjärrundervisningen, behovet av att stärka myndighetens ekonomiadministrativa kompetens samt för att säkerställa en i övrigt väl fungerande verksamhet föreslår regeringen att Sameskolstyrelsens förvaltningsanslag ökas med och beräknas öka med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifterna avser ersättning från kommuner för elever i sameskolor samt förskoleklassen och fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Ersättningens storlek ska beräknas efter samma grunder som elevens hemkommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola eller förskoleklass eller sitt eget fritidshem. Dessutom avser avgifterna intäkter från kommuner för vilka Sameskolstyrelsen efter avtal bedriver samisk förskola. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för . Anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Anslaget finansierar en rad satsningar inom det ändamål som är angett för anslaget. Några av de mest omfattande satsningarna är Samverkan för bästa skola, bidrag för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år, insatser för nyanlända elever m.fl., läxhjälp, befattningsutbildning för rektorer, personalförstärkning inom elevhälsan, undervisning under skollov, anordnarbidrag för lärlingsutbildning i gymnasieskolan och specialpedagogiska insatser. En utvidgning av Läslyftet Regeringen beräknar att anslaget behöver ökas med 2017 och 2018 för en utvidgning av Läslyftet. Satsning på språk-, läs- och skrivutvecklare För en satsning på språk-, läs- och skrivutvecklare beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017 och 2018. Förskoleklassens förtydligade uppdrag m.m. För att möjliggöra förankringen om bl.a. förskoleklassens förtydligade uppdrag beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020. En utökning av satsningen Samverkan för bästa skola För en utökning av satsningen Samverkan för bästa skola, bl.a. i fråga om förskola och förskoleklass, beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020–2025. Ersätta kommunerna för ett utökat åtagande vid införande av lovskola För att ersätta kommunerna för ett utökat åtagande vid införande av en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola föreslår regeringen att anslaget minskas med och beräknar att anslaget minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med motsvarande belopp och beräknas ökas med motsvarande belopp . Förslag som lämnas i Utredningen om nationella prov Regeringen avser att lämna en proposition till med anledning av det betänkande (SOU 2016:25) som Utredningen om nationella prov lämnat. För att möjliggöra genomförande av delar av utredningens förslag beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018 och 2019–2021. En förlängning av försöksverksamheten med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk Regeringen beräknar vidare att anslaget behöver ökas med 2017 för en förlängning av den pågående försöksverksamheten med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk. En försöksverksamhet med s.k. branschskolor För att genomföra en försöksverksamhet med s.k. branschskolor beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019, 2020–2021, 2022 och 2023. Arbete som bedrivs under parollen Yrkesutbildningens år För att fortsätta det arbete som bedrivits under parollen Yrkesutbildningens år beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017 och 2018. Förstärka arbetet med utveckling av regionala stödfunktioner För att förstärka arbetet med utveckling av regionala stödfunktioner, bl.a. för s.k. yrkescollege, beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017 och 2018. Statsbidraget för att förstärka tillgången på lärare i minoritetsspråk För att förlänga det befintliga statsbidraget till en förstärkning av tillgången på lärare i minoritetsspråk beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017. För att kunna tillföra medel till den samiska ungdomsföreningen beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2017. Satsningarna för bättre kvalitet i skolan finansieras inom såväl utgiftsområde 25 som utgiftsområde 16. I propositionen föreslår regeringen att vissa medel omdisponeras från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet till satsningar inom skolområdet på andra anslag och utgiftsområden. Detta får tillsammans med tidigare satsningars utgiftsprofil till följd att den föreslagna anslagsnivån 2017 och kommande år föreslås bli lägre än anslagsnivån 2016. Omdisponeringen används helt till satsningar inom skolans område. Regeringen föreslår bl.a. att förvaltningsutgifterna för i större utsträckning samlas på myndighetens förvaltningsanslag. En överföring av medel för förvaltningsutgifterna i fråga om merparten av satsningarna på nu aktuellt anslag föreslås till anslaget 1:1 med och beräknas med . Vidare bedöms anslaget och framåt vara högre än den verksamhet som har planerats för. Regeringen beräknar därför att 2018, 2019 samt omdisponeras för nya satsningar inom skolans område, bl.a. inom andra anslag och utgiftsområden. Omdisponeringen bedöms inte påverka befintliga eller planerade satsningar som finansieras via anslaget. Vidare föreslås en omfördelning av vissa bidrag inom gymnasieskolans område i syfte att åstadkomma en mer ändamålsenlig användning av medel.