bet · H301SoU7 · 2016-04-21 00:00:00 — I yrkande 42 begärs ett tillkännagivande om att arbeta för att utbildningsmottagningar med särskild kompetens ges i uppdrag att stödja och integrera nya medarbetare från andra länder. I motion 2015/16:1164 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga möjligheten att anställda inom sjukvården som är i högre grad bör erbjudas att arbeta kvar. Enligt motionären bör en översyn göras med sikte på detta. I motion 2015/16:968 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om att införa en obligatorisk rätt för läkare att fortbilda sig. I motion 2015/16:3071 av m.fl. (C) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa ett krav på att stafettläkare regelbundet ska kunskapsprövas. Detta eftersom stafettläkare saknar en fast arbetsgivare med ansvar för kompetensutveckling. I motion 2015/16:2728 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda och utarbeta förslag för fler karriärvägar för sjuksköterskor, bl.a. hur en svensk motsvarighet till advanced nurse practitioner kan utvecklas och införas i den svenska hälso- och sjukvården. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska det där det bedrivs hälso- och sjukvård finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges (2 e §). Enligt 3 § är det som ansvarar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Specialistutbildning som regleras i författning finns för läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Efter fullgjord utbildning kan personen ansöka om bevis om specialistkompetens hos . Bestämmelserna finns bl.a. i patientsäkerhetslagen (2010:659) och i patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Sjuksköterskornas specialistutbildning är en påbyggnadsutbildning på sjuksköterskeutbildningen. Den regleras i högskoleförordningen (1993:100) och ges på universitet och högskolor. För att kunna påbörja en specialistutbildning krävs legitimation som sjuksköterska. Bakgrund och pågående arbete För att stödja landstingens och kommunernas personalplanering har i uppdrag att rapportera om tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. Av det nationella planeringsstödet som publicerades framgår att tillgången på barnmorskor, sjuksköterskor och läkare sysselsatta i hälso- och sjukvården överlag – i förhållande till befolkningen – har ökat. (Nationella planeringsstödet 2016 – Tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård). ökar efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal. Efterfrågan överstiger tillgången när det gäller barnmorskor, alla specialiserade läkare samt både specialiserade och icke specialiserade sjuksköterskor. Också inom tandvården överstiger efterfrågan tillgången när det gäller tandläkare och tandhygienister, men obalansen är mindre påtaglig än inom hälso- och sjukvården. uppdrog regeringen till att • föreslå hur det nationella planeringsstödet (NPS) kan breddas till fler yrkesgrupper och hur stödet kan ge största möjliga nytta för huvudmän och andra vårdgivare i planeringen av kompetensförsörjning • bedöma om informationen om tillgång och efterfrågan på legitimerade läkare som genomgår specialiseringsutbildning (ST-läkare) kan utvecklas inom ramen för NPS • överväga om NPS löpande kan kompletteras med ytterligare fördjupande studier av olika yrkeskategoriers förutsättningar och stabilitet, samt genomföra en sådan fördjupande studie om specialistsjuksköterskor • bidra till att inom ramen för NPS skapa en mötesplats för huvudmän och andra organisationer där de gemensamt kan diskutera planering av kompetensförsörjning ur ett nationellt perspektiv. Uppdraget ska redovisas till () (2016 S2015/07804/FS [delvis]). Regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för att garantera kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. Syftet med samtalsserien är att skapa en arena för hälso- och sjukvårdens olika aktörer. Kompetenssamlingen ska öka förståelsen för aktörernas uppdrag och förutsättningar och vara ett forum där parterna gemensamt finner lösningar på de utmaningar inom kompetensförsörjning som vården står inför. En första samling hölls med bl.a. sjukvårdens huvudmän och de största fackförbunden. hölls en samling med fokus på de vårdyrken som kräver en högskoleutbildning. I regeringens budgetproposition avsattes för en s.k. professionsmiljard (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1). Satsningen syftar till att höja kvaliteten och effektiviteten i hälso- och sjukvården genom att förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och påverka landstingens kompetensförsörjning i positiv riktning. träffade regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården (S2016/00428/FS). Överenskommelsen handlar om hur den s.k. professionsmiljarden till vården ska användas och fördelas. Överenskommelsen riktar in sig på tre utvecklingsområden: it-stöd och processer för att förenkla administrationen och ge bättre information, smartare användning av medarbetarnas kompetens samt stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning. fick i uppdrag att följa överenskommelsen om bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården som regeringen och SKL har ingått (S2016/00842/FS). ska löpande hålla informerat om genomförandet av uppdraget. Myndigheten ska redovisa uppdraget och sina samlade iakttagelser beträffande överenskommelse. En nationell samordnare har haft regeringens uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt (dir. 2013:104). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2). När det gäller kompetensförsörjning föreslår utredningen bl.a. en stående kommitté för samverkan mellan regeringen och huvudmännen när det gäller kompetensförsörjning och effektivt utnyttjande av befintlig kompetens. Utredningen föreslår vidare att regeringen bör utreda utformningen av framtidens sjuksköterskeutbildning samt tjänstgöring inom primärvården för ST-läkare. Betänkandet har remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till (S2016/00212/FS). beslutade regeringen om två myndighetsuppdrag kopplade till specialistkompetenskurserna inom ramen för läkares specialisttjänstgöring. Uppdragen är en del i att se hur statens styrning av kurserna bör utformas för att säkra den långsiktiga försörjningen av specialistläkare. Statskontoret ska i samråd med berörda aktörer analysera statens ansvar för kurserna och även lämna förslag på hur ansvaret bör vara utformat i förhållande till andra relevanta aktörers åtagande (S2015/07174/FS). Uppdraget ska redovisas . Vidare ska i samråd med Statskontoret ta fram relevant underlag och därtill kopplad statistik om läkares vidareutbildning (S2015/07175/FS). I uppdraget ingår också att föreslå hur underlaget och därtill kopplad statistik kan utvecklas för att det ska vara möjligt att på ett systematiskt sätt bedöma behovet av specialistkompetenskurser. Uppdraget ska redovisas . besvarade statsrådet (S) en interpellation om fortbildning av läkare (ip. 2014/15:423). I sitt svar anförde statsrådet bl.a. att ansvaret för fortbildning är en fråga för vårdgivaren, då det i ansvaret för att säkerställa god vård också ligger ett ansvar att se till att eventuella brister i kunskap eller kompetens hos personalen åtgärdas genom lämplig fortbildning. Statsrådet anförde även att frågan också hänger nära ihop med kompetensförsörjningen i stort i vården och poängterade att han avsåg att ha en mycket närmare dialog med de relevanta aktörerna, i första hand för att diskutera hur behoven ser ut men också för att diskutera vilka lösningar de kan se framför sig. En motion om att införa en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse behandlades av utskottet senast i betänkande 2013/14:SoU2 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och (prop. 2012/13:175). Motionsyrkandet avstyrktes (sid 19, 1 res. MP och SD). Medarbetare med rätt kompetens är en förutsättning för en god vård. Utskottet välkomnar därför att regeringen uppdragit åt att utvidga planeringsstödet för kompetensförsörjning. Det är även positivt att regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för att garantera kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. I detta sammanhang kan även nämnas den överenskommelse som träffats mellan regeringen och SKL om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården. Utskottet ser mycket positivt på överenskommelsen. Vidare finns det i det överlämnade betänkandet Effektiv vård en rad förslag som gäller kompetensförsörjning. Beredningen av dessa förslag bör inte föregripas. Sammantaget anser utskottet att motionerna 2015/16:2367 (C), 2015/16:2464 (C) yrkande 2, 2015/16:2481 (M) yrkande 4, 2015/16:3071 (C) yrkande 5, 2015/16:3095 (SD) yrkande 33 och 2015/16:3226 (M) yrkandena 20, 21 och 40 bör avslås. Ansvaret för de frågor som tas upp i motionerna 2015/16:968 (M), 2015/16:1164 (M), 2015/16:3071 (C) yrkande 4 och 2015/16:3226 (M) yrkandena 37 och 42 är i första hand vårdgivarnas. Utskottet noterar även att bättre användning av medarbetarnas kompetens är ett av utvecklingsområdena i ovan nämnda överenskommelse. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena bör avslås. När det gäller förslaget i motion 2015/16:2728 (M) har utskottet inte någon annan uppfattning än den har gett uttryck för, varför motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om legitimationer för personer som är utbildade i ett land utanför EU/EES och legitimation för hälso- och sjukvårdens kuratorer. Jämför reservationerna 23 (M) och 24 (M, L). Legitimation för personer som är utbildade i ett land utanför EU/EES I motion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om att möjligt skapa bättre möjligheter att genomföra en snabbare validering av sjuksköterskor och läkare inom vården och omsorgen. I motion 2015/16:1761 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder så att fler personer med utländsk vårdutbildning snabbare ska kunna börja arbeta inom svensk sjukvård. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att delegera beslut om vårdlegitimation så att andra myndigheter än kan validera utländska betyg i syfte att snabbare få ut personer med vårdutbildning på svensk arbetsmarknad. I motion 2015/16:2947 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om en påbörjad legitimeringsprocess av legitimerade yrkesgrupper med arbetsrätt i . Motionärerna anför att det bör införas en tidsgräns för när måste ha påbörjat den process där en enskild ska få en svensk legitimation inom ett yrke där denne har en motsvarande legitimation i ett annat land. I motion 2015/16:667 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsammans med företrädare för läkarna och Kommuner och Landsting snabbare bör hitta en valideringsprocess för hälso- och sjukvården. I motion 2015/16:1545 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ta fram en strategi för kartläggning av specialistsjuksköterskekompetensen inom gruppen av nya svenskar. Legitimation för hälso- och sjukvårdens kuratorer I motion 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att omgående genomföra legitimation för hälso- och sjukvårdens kuratorer enligt framtagna underlag. I 6 kap. patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) finns bestämmelser om utbildning från tredjeländer. Av 6 kap. 1 § framgår att den som har genomgått en utbildning utanför EU/EES efter ansökan ska få behörighetsbevis för ett yrke inom hälso- och sjukvården, tandvården eller detaljhandeln med läkemedel för vilket det finns bestämmelser om legitimation eller annan behörighet i , om personen har genomgått den kompletterande utbildning och fullgjort den praktiska tjänstgöring som behövs för att kunskaperna och färdigheterna ska motsvara de svenska kraven har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Bestämmelser om legitimation, ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel och skyddad specialistbeteckning för ett antal vårdyrken finns i patientsäkerhetslagen (2010:659). Bakgrund och pågående arbete ansvarar för att pröva ansökningar om legitimation för hälso- och sjukvårdsutbildad personal. Det gäller även för personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från ett tredjeland, dvs. personer som är utbildade utanför EU/EES, som uppfyller villkoren för att arbeta inom sitt yrke i och få svensk legitimation. För att det ska gå att göra en bedömning får den sökande som regel genomgå kompletterande teoretiska och praktiska moment. anordnar medicinska kunskapsprov, kurser och prov i samhälls- och författningskunskap samt viss administration kring praktik för de som ansöker om legitimation i . Från kommer behörigheten att utöva ett yrke att gälla fr.o.m. den dag fattar beslut i ärendet och lägger in datumet i registret över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (HOSP). Det gäller för alla behörigheter: legitimation, specialistkompetensbevis, förskrivningsrätt, rätt att utföra uppgifter inom och kontaktlinsbehörighet. I regeringens budgetproposition avsattes till för en snabbare validering av hälso- och sjukvårdspersonal (prop. 2015/16:1 utg.omr 9, bet. 2015/16:SoU1). Preliminärt kommer att avsättas för detta ändamål . Regeringen anförde i budgetpropositionen att personer med utländsk hälso- och sjukvårdsutbildning är en viktig resurs för hälso- och sjukvården. Att ta till vara denna resurs är enligt regeringen en viktig del av kompetensförsörjningsarbetet. Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna, , , , Farmaceuter, , Arbetsterapeuter, , , Unionen, Fysioterapeuterna och Arbetsförmedlingen har gemensamt tagit fram snabbspår inom hälso- och sjukvårdsyrken. har också varit delaktig. Snabbspåret utgår från de största grupperna nyanlända inom området, vilka är läkare, sjuksköterskor, tandläkare och apotekare, men åtgärderna kan i delar också tillämpas på samtliga 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrken. Snabbspåret utgår från nedanstående delar: Bättre och tidigare information om valideringsprocess och hur den kan påbörjas. Yrkesanpassad svenskundervisning via Arbetsförmedlingen. Att lärosäten på uppdrag av Arbetsförmedlingen tillhandahåller introduktionskurser inför kunskapsprov. Bättre möjligheter att auskultera/praktisera genom handledararvode samt att fackförbunden och arbetsgivarorganisationerna deltar aktivt i processen. Målet med snabbspåret är att vägen till arbetsmarknaden och legitimation för nyanlända inom de reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena ska vara förutsägbar, rättssäker och så kort som möjligt. Detta ska ske med fortsatt höga patientsäkerhetskrav. Kompetensbehoven inom hälso- och sjukvården samt den nyanländas behov av att få sin kompetens bedömd är det som står i fokus för insatserna inom det aktuella snabbspåret. Enligt uppgift från är myndighetens arbete för att korta handläggningstiderna för hälso- och sjukvårdspersonal högt prioriterat. Arbetet bedrivs i huvudsak utifrån två inriktningar. Den ena syftar till att tillsammans med andra relevanta aktörer förändra och anpassa nuvarande struktur för att få behörighet, medan den andra är inriktad på att vidta nödvändiga åtgärder inom ramen för myndighetens interna handläggningsprocess. För att göra processen mindre tidskrävande och dokumentationstung har påbörjat ett arbete som syftar till en struktur där faktisk bevisad kunskap ska komma att väga tyngre än dokumentation. Strukturen ska vara densamma för alla 21 reglerade yrken och ser ut som följer: • Steg 1. Bedömning av utbildning/erfarenhet Bedömning av om den sökande kan göra troligt att vederbörande har den utbildning/erfarenhet för vilken ansökan om legitimation gäller. • Steg 2. För samtliga yrkesgrupper införs ett relativt omfattande kunskapsprov som mäter av att den sökande har de kunskaper som i princip motsvarar nivån som krävs för erhållande av legitimation. • Steg 3. Utbildning i författningar och övrig lagstiftning Här görs ingen skillnad i förhållande till dagens system. • Steg 4. Uppvisande av kunskaper i svenska språket Till skillnad från dagens struktur krävs inte dokumenterade språkkunskaper för att genomföra kunskapsprov. • Steg 5. I den nya strukturen ska samtliga sökande genomföra en praktisk tjänstgöring för prövning av lämplighet och färdigheter. Nödvändiga språkkunskaper krävs för tjänstgöringen. Denna tjänstgöring ska ersätta olika krav på praktik, AT eller provtjänstgöring. För att få till stånd ovanstående struktur har fört nära samtal med olika berörda aktörer. är man relativt långt framme i diskussioner om avtal med lärosäten gällande kunskapsprov. Målet är att för de vanligast förekommande yrkeskategorierna ha prov på plats . har även arbetat aktivt för att se över och i förekommande fall vidta åtgärder i syfte att effektivisera och på annat sätt förbättra den interna handläggningsprocessen när det gäller ansökningar för personer med utbildning utanför EU/EES. Detta arbete har intensifierats med förstärkta resurser på såväl handläggarnivå som ledningsnivå. ser även att det är av stort värde att öka synligheten och att i olika forum kommunicera detta arbete i syfte att förtydliga för de sökande. Ett steg i detta arbete har varit att ta fram en ny webblösning för förbättrad och mer användaranpassad kommunikation. Den nya informationen ska finnas på arabiska, engelska och svenska. Den nya lösningen förväntas vara på plats . Det är myndighetens bedömning att dessa åtgärder ska minska antalet förfrågningar och behovet av kompletterande underlag, vilket inte endast förbättrar servicen till den sökande utan även myndighetens handläggningstider. Enligt har man för ansökan om läkarlegitimation, som utgör den enskilt största gruppen ansökningar, märkt förbättringsresultat. Målet är att väntetiden innan första prövning ska vara uppfyllt för alla ansökningar . I det s.k. etableringsuppdraget ingår insatser för etablering i arbets- och samhällslivet för nyanlända flyktingar och deras anhöriga. Arbetsförmedlingen samordnar insatserna. Arbetsförmedlingen har statistik över vilken yrkesbakgrund de personer som är inskrivna i etableringsuppdraget har. besvarade statsrådet (S) en interpellation om brister i valideringen av vårdyrken (ip. 2015/16:299, prot. 2015/16:58). Statsrådet anförde att det är angeläget att effektivisera handläggningstiderna för validering av hälso- och sjukvårdsutbildningar utanför EU/EES. Av denna anledning gör regeringen flera satsningar på området, enligt statsrådet. Bland annat har regeringen avsatt extra medel för att ska korta handläggningstiderna för det första beslutet som avser om en utbildning utanför EU/EES är likvärdig med svensk hälso- och sjukvårdsutbildning. Statsrådet anförde vidare att arbetar med att korta sina handläggningstider genom att effektivisera de interna processerna och förbättra informationen till de sökande. har dessutom inlett en dialog med alla relevanta aktörer på området för att säkerställa en effektivisering av hela valideringsprocessen. Vidare anförde statsrådet att regeringen har en särskild satsning på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning som omfattar utbildningar för bl.a. läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Dessa utbildningsinsatser förstärks under innevarande år genom att ytterligare , inklusive studiemedel, avsatts för ändamålet. I budgetpropositionen beräknas för samma ändamål 2017, 2018 och 2019. Parallellt med detta arbete nämnde statsrådet det s.k. snabbspår för de 21 reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena som har tagits fram av arbetsmarknadens parter i samarbete med Arbetsförmedlingen. Vad gäller den framtida strukturen för det nationella valideringsarbetet pågår det enligt statsrådet ett långsiktigt utvecklingsarbete inom . Bland annat har en valideringsdelegation tillsatts. Delegationens uppdrag är att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården (bet. 2014/15:SoU17, rskr. 2014/15:215). Aviseringen skulle enligt tillkännagivandet innehålla besked om tidigast möjliga ikraftträdandedatum. I budgetpropositionen anförde regeringen att den anser att frågan är komplicerad. Regeringen behöver därför mer tid. Bland annat behöver vissa gränsdragningsfrågor och organisatoriska frågor analyseras ytterligare. Regeringen kommer därför skyndsamt att påbörja ett sådant arbete och avser att återkomma till senast i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 s. 60). beslutade regeringen att ge () i uppdrag att lämna förslag till examensbeskrivning för yrkesexamen för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Genom att inrätta en yrkesexamen för kuratorer, som ska ligga till grund för legitimation, kommer samma regler gälla för kuratorer som för de andra legitimationsyrkena inom hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår att UKÄ ska lämna förslag på kraven för examen såsom mål, självständigt arbete och övriga krav. UKÄ ska därutöver föreslå ett namn för aktuell examen. UKÄ ska även överväga om yrkesexamen för kuratorer inom hälso- och sjukvården ska uppnås efter fullgjorda kursfordringar om 30 eller 60 högskolepoäng och redogöra för konsekvenserna av båda alternativen. UKÄ ska redovisa uppdraget till () . Utskottet ser positivt på att har tillförts medel för en snabbare bedömning av hälso- och sjukvårdspersonal med utbildning i ett land utanför EU/EES och att myndigheten har påbörjat ett arbete för att korta handläggningstiderna för dessa ärenden. Motionerna 2015/16:667 (FP) yrkande 1, 2015/16:1545 (M) yrkande 2, 2015/16:1761 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2947 (båda M) och 2015/16:3226 (M) yrkande 41 bör avslås. Utskottet noterar att regeringen har uppdragit åt att lämna förslag till examensbeskrivning för yrkesexamen för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Utskottet välkomnar detta uppdrag. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motion 2015/16:2482 (M) yrkande 21. Motionsyrkandet bör avslås. Hälso- och sjukvård till nyanlända flyktingar m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd och hälsoundersökningar till nyanlända flyktingar m.fl. Jämför reservation 25 (SD). I motion 2015/16:1845 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att inte ge utlänningar som vistas illegalt i landet rätt till vård på samma villkor som asylsökande. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att besluta att utlänningar som vistas illegalt i landet endast ska ges rätt till akut sjukvård. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda olika möjligheter för att kunna utkräva full ersättning för den akutsjukvård som utlänningar som vistas illegalt i landet har fått. I motion 2015/16:808 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utvärdera och analysera resultaten av erbjudandet om hälsoundersökning inom ramen för det svenska flyktingmottagandet. Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om landstingens skyldighet att, utöver vad som följer enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tandvårdslagen (1985:125), erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård till vissa utlänningar som vistas inom ett landsting utan att vara bosatta där. Ett landsting ska enligt 7 § erbjuda utlänningar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning och som har fyllt , vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning.