bet · H401AU2 · 2016-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 14 som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Ledamöterna för , har avstått från att delta i utskottets beslut och redovisar i stället sin syn på anslagen i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv punkterna 6-7. 41 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden som påverkar anslagen . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Anslag inom utgiftsområde 14 1.Anslag inom utgiftsområde 14 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 14 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 14 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 14 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 14 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 14 anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 14 punkt 6 och avslår motionerna 2016/17:1633 av m.fl. (S), 2016/17:1659 av m.fl. (S), 2016/17:2233 av m.fl. (SD), 2016/17:2350 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2355 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 5 och 8, 2016/17:3077 av m.fl. (M) yrkandena 1–9, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 4, 12, 13, 16 och 17, 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7–11, 13, 15–17, 23.1 och 24, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 23, 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.1, 2016/17:3465 av m.fl. (C) och 2016/17:3485 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 14 punkt 7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (MP), (S), (SD)*, (L)*, (V), (KD)*, i (S), (S), (M)* och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som påverkar anslagen . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 och 5 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknads- och etableringsminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 14 till 75 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). lämnade ett yttrande till finansutskottet över regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 (yttr. 2016/17:AU1y). I detta ärende ska arbetsmarknadsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområde 14 ska fördelas inom utgiftsområdesramen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 14. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 har beslutat om målen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. För arbetslivspolitiken är målet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Inom arbetsmarknadsområdet anger regeringen inledningsvis att arbetsmarknadspolitiken kan bidra till regeringens mål för den ekonomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. I resultatredovisningen konstaterar regeringen att arbetslösheten minskade till 2015 och att sysselsättningen har fortsatt att öka i samma takt som . Sammansättningen bland de arbetslösa har emellertid förändrats, och arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad i befolkningen. En större andel av dem som skriver in sig som arbetslösa på Arbetsförmedlingen bedöms ha en svag förankring på arbetsmarknaden och är enligt regeringen således i behov av stöd i olika former och omfattning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen redovisar därefter en rad resultat från olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att politiken verkar i rätt riktning för att nå det mål som beslutat för arbetsmarknadspolitiken. Resultaten har t.ex. förbättrats både när det gäller ungdomsarbetslösheten och när det gäller etableringsuppdraget, trots en kraftig ökning av antalet deltagare i det senare fallet. Matchningen på arbetsmarknaden har emellertid inte förbättrats, och trots det förbättrade arbetsmarknadsläget har trenden kring resultaten för grupper med svag ställning på arbetsmarknaden inte vänt. Enligt regeringen framgår det av resultatredovisningen att det finns behov av resultatförbättringar inom ytterligare områden. Resultatredovisningen för arbetslivspolitiken delas upp på de tre områdena arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning, med underliggande mål för respektive delområde. På arbetsmiljöområdet redovisas utvecklingen av bl.a. antalet dödsolyckor i arbetet och antalet anmälda arbetsolyckor som resulterat i sjukfrånvaro. Regeringen konstaterar att resultaten utifrån indikatorerna pekar i olika riktningar. Antalet dödsolyckor i arbetet minskade jämfört med . ökade både antalet arbetsolyckor med sjukfrånvaro och antalet kvinnor som drabbats av arbetssjukdomar. Regeringens samlade bedömning är emellertid att de åtgärder som görs på området bidrar till att nå målet för arbetsmiljöpolitiken. På arbetsrättens område redovisas resultatindikatorer för veckoarbetstid, deltidsarbete och tidsbegränsad anställning. Resultatindikatorerna visar enligt regeringen inga större förändringar i jämförelse med 2014. För lönebildningen redovisas bl.a. resultatindikatorer för antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikter, löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden och arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . Regeringen konstaterar att flera av de kriterier som används för att bedöma om lönebildningen har varit i balans uppnåddes . Antalet konflikter på arbetsmarknaden var få, vilket ledde till ett historiskt lågt antal förlorade arbetsdagar. Arbetskraftskostnaderna har dock stigit snabbare i än i omvärlden, vilket kan bli ogynnsamt för konkurrenskraft om inte har en minst lika god produktivitetsutveckling. Utskottet konstaterar inledningsvis att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat bör ha en klar och tydlig struktur, så att redovisningen bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar vidare att det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet anser att är viktigt att utvecklingsarbetet kring resultatredovisningen fortsätter. Inom arbetslivspolitiken redovisas resultaten genom tre underliggande delmål och tillhörande resultatindikatorer. Utskottet anser att denna struktur på ett förtjänstfullt sätt bidrar till ökad tydlighet om sambanden mellan mål, resultatindikatorer, resultat och regeringens budgetförslag, vilket underlättar utskottets beredning. Det är emellertid önskvärt att resultatredovisningen i större utsträckning koncentreras till resultat och i mindre utsträckning blir allmänna beskrivningar av vidtagna åtgärder inom ett område. När det gäller arbetsmarknadspolitiken noterar utskottet att det saknas en sammanställning av de resultatindikatorer som används. Det är vidare önskvärt att utvecklingen av resultaten redovisas i längre tidsserier där det är möjligt. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar för utskottet att bedöma de redovisade resultaten och de slutsatser som regeringen drar. Utskottet ser gärna att ytterligare utvecklingsinsatser görs i dessa avseenden inom hela utgiftsområde 14. Utskottet vill också betona vikten av analys och slutsatser av uppnådda resultat i förhållande till fastställda mål. Det skulle enligt utskottet vara betydelsefullt att regeringen i denna del gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för vart och ett av de riksdagsbundna målen inom utgiftsområdet. Utskottet vill även framhålla att förbättringar av redovisningen gjorts inom arbetsmarknadspolitikens område vad gäller härledningen av anslagsnivåerna för respektive anslag och uppdelningen mellan tidigare beslut och beslut i den aktuella budgetpropositionen. Redovisningen har i detta avseende blivit tydligare och mer transparent, och utskottet ser gärna att denna förbättring sker inom hela utgiftsområdet. Utskottet kan i årets uppföljning av regeringens resultatredovisning sammanfattningsvis konstatera att utvecklingen har fortsatt i positiv riktning sedan förra årets redovisning. Utskottet välkomnar detta och ser fram emot att följa fortsatta utvecklingsinsatser för hela utgiftsområdet i nästa års resultatredovisning. Anslag inom utgiftsområde 14 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. , , , och förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv sammanlagt ska bestämmas till 75 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 punkt 6). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 7). Regeringen slår fast att en väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för välfärd och konkurrenskraft. Arbetet för att nå EU:s lägsta arbetslöshet 2020 fortsätter. Regeringen konstaterar att målet är ambitiöst och att utmaningarna framöver är stora. En viktig del i regeringens jobbagenda är en aktiv arbetsmarknadspolitik. Regeringen betonar att jämställdheten på arbetsmarknaden är avgörande för jämställdheten i samhället i övrigt. De arbetsmarknadspolitiska resurserna och programmen måste bidra bättre till jämställdheten och motverka en könsuppdelad arbetsmarknad. För att matchningen på arbetsmarknaden ska förbättras avser regeringen bl.a. att fortsätta omläggningen av arbetsmarknadspolitiken, vilket innebär en förenkling och ett förtydligande av det arbetsmarknadspolitiska regelverket, förbättrade förutsättningar för lokal samverkan, ökade möjligheter för arbetslösa att kombinera arbete med utbildning samt en förändrad styrning av Arbetsförmedlingen, bl.a. genom ett ökat fokus på resultat och en minskad detaljstyrning. Även arbetet med att anpassa Arbetsförmedlingens verksamhet till arbetsgivarnas behov fortsätter. Regeringen betonar att arbetsmarknadsutbildningen behöver förbättras så att den i större utsträckning leder till ett arbete efter avslutad utbildning och kan motverka bristsituationer när det gäller arbetskraft på arbetsmarknaden. Vidare har regeringen avsatt medel för att införa ett studiestartsstöd som syftar till att öka rekryteringen till studier bland vissa arbetslösa i åldern 25–för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det kraftigt ökade antalet asylsökande innebär att fler personer förväntas få uppehållstillstånd. För att andelen nyanlända invandrare som lämnar etableringsuppdraget för arbete eller studier ska öka avser regeringen bl.a. att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. Syftet är att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. Detta innebär bl.a. att den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete inte bör ha rätt till hela eller delar av sin ersättning. För nyanlända invandrare avser regeringen att öka subventionen i nystartsjobben, utvidga extratjänsterna och införa moderna beredskapsjobb i de statliga myndigheterna. Långtidsarbetslösheten är en fortsatt utmaning även om regeringen har en förhoppning om att den genomförda reformeringen av jobb- och utvecklingsgarantin och ungdomsgarantin ska bidra till ett ökat utflöde till arbete eller utbildning. Regeringen hänvisar också till utvidgningen av målgruppen för både traineejobb och yrkesintroduktionsanställningar. För att fortsätta arbetet med att förebygga och motverka långtidsarbetslösheten avser regeringen bl.a. att öka subventionsgraden av extratjänsterna och ändra reglerna för extratjänster och traineejobb. För att prioritera insatser för dem som står längst från arbetsmarknaden ökas subventionen i nystartsjobb för personer som varit arbetslösa . För personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har regeringen inlett en översyn av lönestöden. Regeringen anför att sedan den tillträdde har satsningar på ungdomar prioriterats. Även om arbetslösheten bland ungdomar nu sjunker kraftigt anser regeringen att alltför många påbörjar sitt vuxenliv i långtidsarbetslöshet. Därför har regeringen tidigare tagit initiativ till en 90-dagarsgaranti som innebär en bortre gräns för hur länge en ung person ska kunna vara arbetslös innan han eller hon erbjuds ett jobb, en insats som leder till ett jobb eller en utbildning. Regeringen har också inrättat Delegationen för unga till arbete (Dua) som verkar för att främja samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner i syfte att minska ungdomsarbetslösheten. För att fortsätta arbetet med att minska tiden som unga är arbetslösa och undvika att de hamnar i jobbgarantin för ungdomar avser regeringen bl.a. att göra det möjligt att i större utsträckning ta del av insatser utifrån individens behov, exempelvis en kortare arbetspraktik. För att öka incitamenten för ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning ska återgå till studier anser regeringen att nivån på utvecklingsersättningen bör sänkas. Regeringen betonar att arbetslöshetsförsäkringen syftar till att skapa ekonomisk trygghet under omställningen till arbete. Alltför många arbetslösa står dock utanför denna trygghet, och därför ska ett arbete inledas för att göra det lättare för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till försäkringen. Regeringen anser att den nuvarande deltidsbegränsningen inte är ändamålsenlig och avser därför att ändra reglerna. Nedan sammanfattas regeringens förslag till anslagsanvisning inom utgiftsområde 14, området Arbetsmarknad. Regeringens förslag finns i tabellform i bilaga 2 och 3. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget får bl.a. användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Till de reformer som föreslås hör att Arbetsförmedlingen ska fortsätta erbjuda kompetenskartläggning till asylsökande för att främja en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Vidare avser regeringen att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingens arbete med att anpassa verksamheten till ett förändrat regelverk innebär att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 8 . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Regeringen föreslår bl.a. att för att öka incitamenten att återgå till studier bör ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen även efter det år då ungdomen fyller , vilket innebär en sänkning av ersättningen jämfört med hur det är . Förändringen innebär minskade utgifter. När det gäller deltidsarbetslösa anser regeringen att ersättningstiden bör vara lika lång för alla, maximalt och oavsett deltidsarbetets omfattning. Förändringen innebär ökade utgifter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 27 . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Till de reformer som föreslås hör en förändring av extratjänsterna så att de omfattar arbete på i stället för dagens samt en höjning av handledarstödet. För personer med lägre utbildning anser regeringen att jobb med lägre kvalifikationskrav kan vara en möjlig väg in på arbetsmarknaden, och som en ny insats avser regeringen därför att införa moderna beredskapsjobb i staten. För att stärka genomslaget av arbetsmarknadspolitiska insatser på lokal nivå som rör nyanlända invandrare föreslås Delegationen för unga till arbete (Dua) få ett utökat uppdrag att främja samverkan mellan berörda aktörer som har betydelse för nyanländas, företrädesvis nyanlända ungdomars, möjligheter att etablera sig i arbetslivet. Reviderade volymer för extratjänster och traineejobb innebär minskade utgifter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 11 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 7 2018–2027. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen föreslår bl.a. att den tidigare satsningen på utvecklingsanställningar i utökas. När det gäller lönestöden föreslås en höjning av taket för den bidragsgrundande lönekostnaden för subventionerade anställningar med lönebidrag. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 18 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 13 2018–2021. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Anslaget får även användas för utgifter för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom Europeiska socialfonden och inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden –2020. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning. Anslaget omfattar även särskilda EU-medel, utöver socialfondsmedel, för EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 3 2018–2022. 1:7 utvärdering: Anslaget får användas för utvärderings (IFAU) förvaltningsutgifter och finansieringsbidrag. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2018–2019. 1:8 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: Anslaget får användas för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:9 Bidrag till administrationen av grundbeloppet: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till administration av grundbeloppet enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för dem som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:10 Bidrag till Stiftelsen : Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Stiftelsen för verksamheten enligt den överenskommelse som svenska staten har med och om anordnande av utbildningar samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för dessa länder till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till lönegarantiersättning enligt lönegarantilagen (1992:497) och de sociala avgifter som ska betalas i samband med lönegarantiutbetalningen enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får även användas för utgifter för arbetet med handläggning av lönegarantiärenden. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget får användas för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. För att nystartsjobben ska bli mer träffsäkra och effektiva avser regeringen både att sänka subventionen för personer som har varit arbetslösa i mindre än och att korta de maximala stödperioderna. Regeringen avser dessutom att öka subventionen i nystartsjobb för personer som varit arbetslösa och för nyanlända för att stärka deras möjligheter till inträde och etablering på arbetsmarknaden. Regeringen kommer att ställa krav på anställningsvillkor som följer, eller är likvärdiga med, kollektivavtal även för nystartsjobb. Syftet med förändringen är att säkerställa lika goda arbetsvillkor för alla som anställs med en lönesubvention. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . Regeringen betonar att en bra arbetsmiljö är en viktig förutsättning för hög produktivitet, högt arbetskraftsdeltagande och hög sysselsättningsgrad. Alla som arbetar i ska ha ett arbete där man som yrkesverksam inte blir utnyttjad eller utsliten.