bet · H401FöU1 · 2016-12-05 00:00:00 — När det gäller materielförsörjning avser regeringen att behandla frågan om långräckviddiga bekämpningssystem inför nästa försvarsinriktningsperiod. Detta mot bakgrund av att har tillkänna-givit att tillgången till långräckviddiga bekämpningssystem är så betydelsefull att det bör vara en prioriterad fråga under kommande mandatperioder (bet. 2015/16:FöU3, rskr. 2015/16:49). När det gäller investeringsplaner för att såväl vidmakthålla som att anskaffa försvarsmateriel lämnar regeringen förslag till inriktning för perioden –2028. Strukturen bygger på förslag (SOU 2014:15) och utgår från ett planerat materielbehov och investeringsbehov i enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109). Beloppen per område är regeringens bedömning av investe-ringarnas omfattning för perioden. Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Beräknat 2023–28 Summa 2017–28 Vidmakthållande av befintliga investeringar anslaget 1:1 Summa utgifter för vidmakthållande myndighetskostnader (FMV) Varav investeringar i anläggningstillgångar Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Beräknat 2023–28 Summa 2017–28 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling Varav projektrelaterade myndighetskostnader (FMV) Varav investeringar i anläggningstillgångar 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 32 . Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för att utveckla försvarsmaktsorganisationen, planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder för att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla ett minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget används även för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörig-organisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten finansieras från detta anslag. Anslaget får även användas för det säkerhets-främjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Dessutom får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. Athena-mekanismen. Anslaget får även användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser inter-nationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förut-om militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabs-befattningar kopplade till pågående insatser. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Regeringen föreslår ett anslag på 10 . Anslaget får användas för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anlägg-ningar. Anslaget finansierar även åtgärder som rör anslagsfinansierad materiel och anläggningar, där avsikten är att förändra den tekniska förmågan eller prestandan inklusive att förlänga livstiden. Dessutom får anslaget användas för att finansiera förstagångsanskaffning av beredskapsvaror samt anskaffning med syfte att öka det minsta beståndet av beredskapsvaror i lager. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att upp-stå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materiel-försörjningen samt forskning och utveckling. 1:4 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får dessutom finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid Flygvapnets luftstrids-simuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i Europeiska försvarsbyrån (). 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som enligt förord-ningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver sådan verk-samhet, samt att i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera lämplighetsundersökningar av totalförsvarspliktiga, centralredovisning av totalförsvarets personal, registerföring över krigsplacerad personal samt enskilda ärenden inom området. Dessutom får anslaget användas till att finansiera Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet med att ge myndigheter och andra med bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service när det gäller bemanning. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet vid . Dessutom får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt för att myndigheten ska kunna lämna stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för att finansiera verksamhet avseende överlåtelse och upplåtelse av materiel, exportstöd inom försvars-området samt avvecklingskostnader m.m. till följd av avvecklingen av . Anslaget får vidare användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningskostnader. Anslaget får likaså användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunder-rättelseverksamhet. När det gäller förmågan att förebygga olyckor och kriser redovisar regeringen att det har bedrivits ett förebyggande arbete för att uppfylla målen för krisberedskapen, målen för det civila försvaret samt målet för arbetet med skydd mot olyckor. Regeringens bedömning är att målen delvis har uppnåtts. I budgetpropositionen anges att arbetet har handlat om att förbättra skyddet mot olyckor och att stärka krisberedskapen inom olika områden, t.ex. förebyggande åtgärder avseende bränder, hantering av farliga ämnen, förbättringar av informationssäkerheten och att återuppta planering för civilt försvar. Analyserna utifrån MSB:s nationella risk- och förmågebedömning visar bl.a. på utvecklingsbehov vad gäller förmågan att förebygga och hantera störningar i el- och dricksvattenförsörjningen. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna när händelser inträffat. När det gäller en säkrare hantering av farliga ämnen och kärnenergiberedskap utgör den gemensamma strategin för samverkan och samordning av arbetet med s.k. CBRNE (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) en viktig utgångspunkt för att förebygga olyckor. Det nationella samarbetet som bedrivs på myndighetsnivå är grundläggande för att behålla en god nivå. Regeringen bedömer att de förbättringsförslag som redovisats gällande arbetet med kärnenergiberedskap utgör en god grund för att utveckla den nationella beredskapen. Vidare har MSB genom sin verksamhet i samverkan med berörda aktörer bidragit till att informations- och cybersäkerheten i samhället har förbättrats, bl.a. som en följd av arbetet med den nationella handlingsplanen för samhällets informationssäkerhet. Regeringen anser dock att det krävs ett fortsatt arbete för att stärka informationssäkerheten i samhället och att MSB där har en viktig samordnande roll. För aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet kommer genomförandet av EU:s direktiv om nät- och informationssäkerhet (NIS-direktivet) att innebära höjda krav på en god informationssäkerhet, vilket i sin tur gynnar hela samhället. Utifrån uppdraget att återuppta planeringen för det civila försvaret lämnade MSB och Försvarsmakten en första redovisning av hur planeringsarbetet fortskrider och vilka resultat som uppnåtts. Regeringen bedömer att den kunskapshöjande verksamhet som bedrivits på området civilt försvar har bidragit till att skapa en ökad förståelse inför det fortsatta planeringsarbetet. Fokus har varit på utbildningsinsatser, projektarbeten och erfarenhetsutbyten. Vad beträffar samarbetet inom EU bedömer regeringen att det svenska bidraget till den europeiska insatskapaciteten vid nödsituationer har medverkat till att stärka EU:s samlade förmåga att kunna bidra till insatser och stöd genom unionens s.k. civilskyddsmekanism. Regeringen anser att det svenska civila beredskapssamarbetet med Nato har bidragit till att stärka det svenska arbetet med att återuppta planeringen för det civila försvaret. När det gäller förmågan att hantera olyckor och kriser bedömer regeringen att målen delvis har uppnåtts. Många svenska insatser har genomförts både i och internationellt för att ta hand om konsekvenserna av en olycka eller en kris. Insatser har gjorts för att rädda liv och miljö samt bekämpa olika slags brott för att skänka trygghet till människor på flykt. Kommunernas verksamhet för räddningstjänst är av grundläggande betydelse för människors säkerhet och trygghet. Att många kommuner inte kan upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst är därför allvarligt. Arbetet genom olika räddningstjänstforum har bidragit till en effektivare räddningstjänst genom att samverkan och samordning har stärkts. Regeringen anser dock att samverkan mellan berörda aktörer inte är tillräcklig utan måste stärkas ytterligare. Vad gäller räddningstjänstens personalsammansättning anser regeringen att den i högre grad bör spegla hur samhället ser ut. Det bör bidra till att höja den samlade kompetensen och kvaliteten i stort inom den verksamheten. Alarmeringstjänsten är en samhällsviktig verksamhet som har stor betydelse för såväl nödställda personer som samhällets skydd mot olyckor och vår krisberedskap. Regeringen ser allvarligt på att svarstiderna för nödnumret 112 inte uppfyllts och följer noggrant utvecklingen inom området. Anslutningen till kommunikationssystemet fortsätter att öka. Vid utgången av uppgick antalet abonnemang till 61 717, varav 3 228 tillkom . tog över drift, underhåll och kundstöd av systemet. har en ekonomisk stabilitet efter 2015, när stödfinansieringen av driften genom anslag upphörde. En god övningsverksamhet bidrar till arbetet att uppfylla målen för samhällets krisberedskap. Den stora samverkansövningen som var planerad att genomföras var MSB och i tvungna att ställa in på grund av flyktingsituationen. Det är dock viktigt att fortsätta med planering och genomförande av övningar framöver för att stärka förmågan att hantera de olyckor och kriser som uppstår. Bland annat till följd av flera allvarliga konflikter i omvärlden blev antalet asylsökande i fler än någonsin . sökte 163 000 människor asyl i , varav drygt 35 000 var ensamkommande barn. Att ta emot ett så stort antal människor under en så har ställt stora krav på flera aktörer och inneburit påfrestningar för viktiga funktioner i samhället. Regeringens bedömning är att MSB:s stöd, samordningsaktiviteter och lägesbilder har bidragit till att skapa en gemensam bild av situationen och stärkt den samordnade hanteringen, vilket i sin tur bidragit till en effektivare användning av samhällets samlade resurser. När det gäller MSB:s internationella engagemang bedöms det ha bidragit till en framgångsrik hantering av alla som händelser inträffade. Antalet insatser som MSB genomförde är den högsta . Regeringen ser positivt på MSB:s internationella engagemang, men anser att det är viktigt att myndigheten fortsätter sitt arbete med att öka andelen kvinnor inom insatsverksamheten. personalbrist har i en del avseenden påverkat myndighetens förmåga på ett negativt sätt, främst i fråga om den sjöoperativa verksamheten. Vidare har myndighetens deltagande i internationella insatser, särskilt när det gällt snabba sådana, ställt stora krav på myndigheten. har därför vidtagit en rad åtgärder för att kunna öka effektiviteten och komma till rätta med vakansläget. Andelen kvinnor i verksamheten har ökat, och rekryteringen av aspiranter visar på en fortsatt positiv trend när det gäller könsfördelningen. Regeringen bedömer att , trots de särskilda verksamhetsförutsättningar som gällt , har uppfyllt de uppsatta målen för verksamheten. Regeringen anser att myndigheten har vidtagit de åtgärder som varit nödvändiga för att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna upprätthålla den nationella beredskapen när det hastigt har ställts nya och angelägna krav på myndigheten i fråga om omfattande internationell medverkan. Vidare har myndighetens deltagande i regionala miljöräddnings-tjänstsamarbeten resulterat i en bättre beredskap och större förmåga att i samarbete med andra länder hantera både nationella och internationella incidenter som t.ex. stora oljeutsläpp. Regeringen vill i detta sammanhang lyfta fram insatser med storskaliga sjöräddningar i . samverkan med andra myndigheter och medverkan i internationella insatser bedöms på ett positivt sätt ha påverkat förmågan att kunna bidra till att rädda liv vid storskaliga händelser till sjöss även i . När det gäller den generella utvecklingen av förmågor noterar regeringen att det finns vissa brister på främst den regionala nivån avseende den statliga tillsynen över kommunernas arbete med skydd mot olyckor. Regeringen anser att det begränsar statens möjligheter att i nödvändiga avseenden stödja den kommunala räddningstjänsten. Regeringen anser också att verksamheten som bedrivs vid har bidragit till att nå målen för såväl krisberedskapen som för skydd mot olyckor. har myndigheten i huvudsak uppvisat goda verksamhetsresultat. Det är angeläget att myndigheten fortsätter att effektivi-sera sin undersökningsverksamhet. För att öka förmågan att förebygga olyckor och kriser måste krisberedskap enligt regeringen ständigt utvecklas för att kunna möta utmaningar som sträcker sig från allvarliga olyckor och händelser till större kriser, t.ex. naturolyckor, oljeutsläpp, störningar i el- och vattenförsörjningen – eller i värsta fall krig. I ett samhälle som förändras finns det ett kontinuerligt behov av att skapa förutsättningar att förhindra händelser som kan få allvarliga konsekvenser. En central utgångspunkt är att samhällsviktiga verksamheter bör vara robusta och ha en reservkapacitet om något inträffar. Med anledning av ett förändrat omvärldsläge och en ökad osäkerhet i närområdet prioriterar regeringen arbetet med att skapa en modern och sammanhållen totalförsvarsplanering. Planeringen för totalförsvaret har återupptagits och ska genomföras utifrån de anvisningar regeringen har beslutat. Det är angeläget att den påbörjade planeringen samordnas mellan det civila och det militära försvaret, liksom att kunskapen om det civila försvaret ökar och att beredskapsåtgärder som behöver vidtas i samverkan med berörda aktörer identifieras. Regeringen vill särskilt betona vikten av att samarbetet med privata aktörer utvecklas inom området. Frivilligperspektivet behöver också beaktas i det fortsatta arbetet. Att identifiera och möta informationspåverkan är en del av krisberedskapen i fredstid och det civila försvaret vid höjd beredskap. Ansvarsprincipen innebär att alla berörda aktörer bör ansvara för att identifiera och möta informationspåverkan inom sina respektive ansvarsområden. MSB ska bidra till att utveckla och stödja berörda aktörers beredskap mot informations-påverkan genom framför allt kunskapsspridning, stöd till samverkan och samordning av kriskommunikation. Kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet har en grundläggande betydelse för människors säkerhet och trygghet. Regeringen anser att statens stöd till kommunerna inom området skydd mot olyckor behöver förstärkas och utvecklas för att säkerställa en hög kvalitet i hela landet. Vidare behöver den statliga tillsynen över kommunernas verksamhet utvecklas och förtydligas för att säkerställa ett likvärdigt och tillfredsställande skydd mot olyckor, med hänsyn till lokala förhållanden. Det förändrade omvärldsläget gör att samhällets behov av informations- och cybersäkerhet har ökat påtagligt. Regeringen avser därför att utarbeta en nationell strategi som omhändertar olika perspektiv för att kunna identifiera och möta utmaningar i fråga om samhällets informations- och cybersäkerhet. Det är också av central betydelse att genomföra EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå av säkerhet i nätverk och informationssystem, det s.k. NIS-direktivet. Regeringen understryker vidare att en av många utmaningar som samhället står inför är konsekvenserna av ett förändrat klimat. Alla aktörer måste vidta förebyggande åtgärder inom sina ansvarsområden för att förhindra eller minska konsekvenserna av naturolyckor. För att möjliggöra att fler åtgärder vidtas genomför regeringen en omfattande satsning på anslaget för före-byggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Genom satsningen kommer fler kommuner att kunna få bidrag för genomförandet av förebyggande åtgärder. Regeringen anser i sammanhanget att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) stärker ett utvecklat Natosamarbete krisberedskapen. För svenskt vidkommande innebär samarbetet en god möjlighet att utveckla såväl den svenska krisberedskapen som vårt totalförsvar. Regeringen konstaterar att det är viktigt att samarbetet är konkret och eftersträvar tydliga resultat. MSB har uppgiften att samordna arbetet mellan berörda myndigheter. Regeringen betonar vidare behovet av en ökad förmåga att hantera olyckor och kriser. Regeringen lägger därför stor vikt vid att SOS Alarm som central aktör, i enlighet med alarmeringsavtalet mellan staten och bolaget, kan uppfylla de effektivitets- och kvalitetskrav som har fastställts för verksamheten. Anslaget för SOS Alarms verksamhet tillförs därför ytterligare medel . Regeringen anser att samhällets alarmeringstjänst behöver bli bättre samordnad så att hjälpinsatserna vid nödsituationer blir effektivare. Dagens system har en del brister, bl.a. är samordningen på området frivillig och bygger på samförståndslösningar. Därför beslutade regeringen om kommittédirektivet En samordnad alarmeringstjänst (dir. 2015:113). Uppdraget ska redovisas . Vid omfattande räddningsinsatser behöver kommunerna och övriga hjälporgan samverka med varandra i större utsträckning än , för att möjliggöra effektiva och samordnade insatser. Dessutom finns det skäl att överväga hur räddningsledningen vid omfattande räddningsinsatser kan förbättras. Mot denna bakgrund och med anledning av tillkännagivande om räddningstjänstens deltidsbrandkår (2015/16:FöU7, rskr. 2015/16:173) avser regeringen att besluta om kommittédirektiv till en särskild utredare om att i vissa avseenden se över den kommunala räddningstjänsten. Utredningen planeras ha ett särskilt fokus på deltidsanställda brandmän. Regeringen betonar också vikten av ett aktivt, internationellt samarbete inom krisberedskapsområdet. bör delta i det förebyggande arbetet och vid hantering av kriser och katastrofer som sker inom eller utanför EU:s gränser, t.ex. inom ramen för EU:s civilskyddssamarbete. Vad gäller tillsynen av Sevesoanläggningar, dvs. verksamheter som omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, anser regeringen att det är viktigt att länsstyrelserna fortsätter att vidareutveckla sitt tillsynsarbete för att kunna uppfylla de krav som ställs i den s.k. Sevesolagstiftningen. Det starka svenska engagemanget i frågor som rör gränskontroll och räddningsinsatser, såväl nationellt som internationellt, är prioriterat. Rege-ringen anser att ska fortsätta sin samverkan med och den nyinrättade byrån för europeisk gräns- och kustbevak-ning (tidigare Frontex) inom detta område. ska även vidareutveckla verksamheten och samarbetet med , och andra berörda myndigheter för att bekämpa brott till sjöss, organiserad brottslighet och terrorism. Det finns samordningsfördelar och effektivitetsvinster med en sådan utveckling. Samma bedömning görs i fråga om myndighetens övervaknings-, kontroll- och tillsynsverksamhet. Regeringen avser därför att utöka möjligheter att kunna leda egna brottsutredningar. tillförs ökade anslag och regeringen avser att återkomma med de nödvändiga lagändringar som krävs för att uppnå det önskvärda resultatet. Aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar har i sin verksamhet ett ökat behov av mobila bredbandslösningar. Den säkerhets-politiska utvecklingen gör det dessutom alltmer angeläget att aktörerna kan kommunicera och utbyta information effektivt och säkert med varandra. Utöver detta är det även angeläget med en bättre mobiltäckning och bredbandstillgång i alla delar av . Så långt som möjligt bör lösningar på detta område förena de relevanta intressena. () har därför beslutat om en utredning som ges i uppdrag att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Utredningen innefattar frågor om frekvensutrymme i 700 MHz-bandet, i andra frekvensband eller på andra sätt. Uppdraget ska slutredovisas . Grunden för krisberedskapen är ansvarsprincipen, dvs. den som har ett ansvar för en verksamhet under normala förhållanden har även motsvarande ansvar under krissituationer. Samverkan och handling är viktiga komponenter i ansvarsprincipen. MSB har utifrån erfarenheterna av skogsbranden i framfört att styrningen mot samverkan och handling behöver förtydligas.