bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 9 framför motionärerna att man bör se över möjligheten till ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen så att lärares kompetens kan delas mellan skolor. Enligt motionärerna måste systemet med huvudmannaskap bli mer flexibelt för att kunna möta elevernas och därmed skolornas skiftande behov av lärarkompetens. Små skolor på landsbygden borde kunna dela på lärare när de inte finner rätt kompetens. I yrkande 36 begär motionärerna att det ska utarbetas en strategi för att ta till vara de små landsbygds- och skärgårdsskolornas potential och höja deras status som arbetsplatser och unika skärgårdsmiljöer, en strategi som tar hänsyn till deras speciella utmaningar, förutsättningar och möjligheter samt deras avgörande betydelse för ett levande lokalsamhälle. Motionärerna anser att det går att finna vägar för att behålla de mindre skolorna på landsbygden genom bl.a. förbättrade möjligheter till fjärrundervisning och ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen. Av 10 kap. 24 § skollagen (2010:800) framgår att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. Varje kommun ska enligt bestämmelsen organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. måste avvägningar göras mellan olika elever eller mellan vissa elevers intresse av en kort skolväg och vikten av att skolorna får en rationell storlek (prop. 1990/91:115 s. 73). finns en reglerad möjlighet för skolhuvudmän att under vissa förutsättningar bedriva fjärrundervisning. I skollagen definieras fjärrundervisning som en interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte . Fjärrundervisning får genomföras i vissa ämnen, bl.a. moderna språk och modersmål, om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Fjärrundervisning får bedrivas i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och utbildningen vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem. (Se 1 kap. 3 § och 29 kap. 22 a § skollagen, 5 a kap. skolförordningen [2011:185] och 4 a kap. gymnasieförordningen [2010:2039].) Någon definition av distansundervisning finns inte i skollagen. I betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76) definieras distansundervisning till skillnad från fjärrundervisning som att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervisning genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. Regeringen har även beslutat om en försöksverksamhet med fjärrundervisning utan begränsning av ämnen i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Syftet med försöksverksamheten är att få ett underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de nu tillåtna. (Se förordningen [2015:481] om försöksverksamhet med fjärrundervisning.) Regler om entreprenad finns i 23 kap. skollagen. Med entreprenad avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att utföra uppgifter inom utbildning (23 kap. 1 § skollagen). Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får en enskild huvudman överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad. Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad. Endast staten får utföra uppgifter som avser fjärrundervisning på entreprenad. Av bestämmelserna i 23 kap. skollagen följer bl.a. att kommunala skolhuvudmän inte kan ingå entreprenadavtal för att utföra uppgifter som avser undervisning åt en annan skolhuvudman. Bakgrund och pågående arbete En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur skolhuvudmän för , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges ökade möjligheter att dels ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning, dels i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning (dir. 2015:112). Syftet är att öka möjligheterna för skolhuvudmän att erbjuda den undervisning som elever har behov av och att ge alla elever en likvärdig tillgång till utbildning. Som bakgrund anges i direktiven bl.a. att skolor i glesbygdsområden kan ha svårt att tillgodose behovet av behöriga lärare eller att organisera undervisningen på grund av sviktande elevunderlag och att det finns elever som kan ha behov av att undervisning anordnas på ett annat sätt än som skolförlagd utbildning. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, bör ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän och utreda om distansundervisning inom vissa skolformer bör regleras. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har tagit namnet Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09). Utredningen har lämnat delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). överlämnade regeringen lagrådsremissen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås att uppgifter som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. På motsvarande sätt föreslås att även fjärrundervisning ska få överlämnas på entreprenad. I remissen föreslås även ändringar av skollagens definition av entreprenad och skollagens bestämmelser om kommuners befogenhet att utföra uppgifter på entreprenad åt en annan huvudman inom skolväsendet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har aviserat en proposition i denna fråga . Utskottet vill inledningsvis framhålla att när en kommun ska organisera sin grundskola måste den göra ett antal avvägningar om exempelvis vissa elevers intresse av en kort skolväg och vikten av att skolorna får en rationell storlek. Utskottet har förståelse för att skolor i glesbygdsområden kan ha svårt att tillgodose behovet av behöriga lärare eller att organisera undervisningen på grund av sviktande elevunderlag. Utskottet vill därför betona att det är en grundläggande princip i skollagen att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet samt att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 8 och 9 §§). Utskottet anser i likhet med regeringen att fjärrundervisning kan vara ett sätt att öka tillgången till likvärdig utbildning genom att göra det möjligt att erbjuda undervisning av en behörig lärare i ämnen och kurser som annars inte skulle ha kunnat anordnas och att skolhuvudmän ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän. Utskottet välkomnar den kommande propositionen om fjärrundervisning och entreprenad och anser att det är viktigt att invänta slutbetänkandet från Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2399 (C) yrkandena 9 och 36 och 2015/16:2738 (M) yrkandena 2 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. val av skola, skolskjuts, sjukhusskolor och det fria skolvalet. Jämför reservationerna 5 (M), 6 (C), 7 (KD), 8 (M, C, L, KD) och 9 (V). I kommittémotion 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 6 begär motionärerna att familjer som får stöd av ska få hjälp att söka sig till skolor som inte ligger i s.k. utanförskapsområden. Enligt motionärerna finns det ca 140 000 barn i som lever i ekonomiskt utsatta hushåll. Dessa barnfamiljer ska ges stöd för att kunna stärka barnens uppväxtvillkor. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 25 föreslår motionärerna att det ska etableras en lättförståelig webbplats där skolor kan jämföras utifrån parametrar som kvalitet, likvärdighet och progression. Motionärerna anser att det är viktigt att det blir lättare att söka skola och att föräldrar kan få stöd i att hjälpa sina barn att aktivt välja skola. I yrkande 30 anförs att man bör utreda förutsättningarna för att se över kösystemet till skolor. Enligt motionärerna ska det inte vara avgörande en familj ställer sitt barn i kö till en skola för att barnet ska få gå på den skola barnet vill eftersom det särskilt missgynnar nyanlända elever och elever från socioekonomiskt svaga familjer som inte tidigt gör ett aktivt val av skola. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 28 konstaterar motionärerna att kommunerna endast är skyldiga att erbjuda skolskjuts till en skola, även om det finns en friskola närmare elevens hem. Motionärerna anser dock att kommunerna ska tillämpa reglerna för skolskjuts lika, oavsett vem som är huvudman. Kommunerna har olika regler för när skolskjuts ska beviljas, och därför bör en allmän princip anges för när en elev är berättigad till skolskjuts. I motion 2015/16:862 av (KD) begär motionären att sjukhusskolorna även ska vara öppna för barn som är anhöriga så att de kan få sin undervisning där under exempelvis syskons sjukhusvistelser. I kommittémotion 2015/16:2769 av m.fl. (FP, M, C, KD) värnar motionärerna rätten till det fria skolvalet och framhåller att det är självklart att elever och föräldrar själva ska ha möjlighet att välja skola. Även i kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 23 värnar motionärerna det fria skolvalet. Motionärerna anför att elevernas rätt att välja måste stärkas och att det finns ett behov av att vidareutveckla, förenkla och kvalitetssäkra valfriheten så att den tillgängliggörs för fler. I partimotion 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att skolvalet måste förändras. Utgångspunkten ska vara att varje elev placeras i en skola så nära hemmet som möjligt, men att föräldrar och elever dock bör ges möjlighet att komma med alternativa önskemål, som tillgodoses så långt det är möjligt. Till skillnad från ska geografisk närhet alltid ge företräde om fler elever än det finns plats för önskar gå i skolan. Kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 24 behandlar frågan om att utveckla det fria skolvalet. Motionärerna framhåller att det i valet av grundskola främst är elever till socioekonomiskt starka föräldrar som väljer aktivt. För att möjliggöra för fler att ta del av valfriheten måste den tillgängliggöras och förenklas. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 26 anser motionärerna att grundprincipen ska vara att alla föräldrar aktivt ska ta ställning till vilken skola deras barn ska gå i. Det krävs enligt motionärerna att alla skolor möter lika villkor och krav samt att föräldrar och elever kan göra informerade val baserade på korrekt information om skolornas inriktning, resultat och kvalitet. Bakgrund och gällande rätt Möjlighet att välja skola överlämnade regeringen propositionen Valfrihet i skolan till , som beslutade att införa en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406). blev det möjligt för eleverna att välja en annan skola än den som låg närmast. Det gick att välja en skola både i och utanför hemkommunen. regleras i 29 kap. 19 och 19 a §§ skollagen (2010:800) att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Informationen ska utformas enligt 6 kap. 8 a § andra stycket kommunallagen (1991:900). Bestämmelsen i kommunallagen syftar till att säkerställa att allmänheten ges god information om de valmöjligheter som finns när enskilda kan välja en särskild utförare av nämndens tjänster. En skolhuvudman är vidare skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn. Bestämmelserna tillämpas på utbildningar som påbörjats efter (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). har haft i uppdrag att utveckla och driftsätta ett nytt informationssystem som möjliggör jämförelser mellan skolor (bl.a. regleringsbrev ). beslutade regeringen vilka uppgifter skulle publicera på webbplatsen i förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet (se redovisning av regeringsuppdraget, Rapport , dnr 2012:1002). har för ändamålet utvecklat webbplatsen Välja skola. Där presenteras olika mått på skolors kvalitet och resultat. Syftet med webbplatsen är att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. Webbplatsen ger hjälp att hitta olika jämförbara uppgifter om lärare och elevresultat för skolorna. Det finns också exempel på frågor som elever och föräldrar kan ställa till skolor för att få veta mer. I 1 kap. 9 § skollagen sägs att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Det finns utrymme för anpassningar av undervisningen och organisationen av utbildningen till behoven hos olika barn och elever, så länge de tillförsäkras lika tillgång till likvärdig utbildning (se prop. 2009/10:165 s. 638). Av 10 kap. 24 § skollagen framgår att det är hemkommunens ansvar att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. Varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Enligt 10 kap. 25 § skollagen har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. För fristående grundskolor gäller att om det finns fler sökande än antalet platser ska som huvudregel urvalet göras på de grunder som Skolinspektionen godkänner (10 kap. 36 § skollagen). Skolinspektionen har godkänt bl.a. kötid och syskonförtur som grunder för urval. Hur ett kösystem ska vara organiserat och dokumenterat är oreglerat. Utredningen om utbildning för nyanlända Utredningen om utbildning för nyanlända föreslår i sitt delbetänkande Plats för nyanlända i fler skolor (SOU 2016:9) att en kommun ska få göra undantag från bestämmelserna om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål och elevers berättigade krav på en placering nära hemmet i och grundsärskolan om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända elever eller andra elever som varit bosatta i landet . Utredningen föreslår vidare att bestämmelsen om att urvalsgrunder får användas om en fristående skolenhet inte har plats för alla sökande ska ändras bl.a. så att det framgår att regeringen med stöd av regeringsformen kan meddela föreskrifter om undantag för vissa elever. I sådana föreskrifter ska det få föreskrivas att en enskild huvudman som har fler sökande än platser till sin skolenhet och där skolan använder en urvalsgrund som t.ex. anmälningstid får välja att ta emot ett begränsat antal platser för nyanlända elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I föreskrifterna bör det anges vilka elever som omfattas, hur många och hur mottagandet i övrigt ska gå till. Regeringen har aviserat en proposition om nyanländas utbildning . har bl.a. i uppdrag att utreda alternativa regleringar som syftar till att säkerställa att antagningen av elever i fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor sker enligt gällande regelverk och ska lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2015:37 och dir. 2015:117). För att säkerställa att alla elever har lika tillgång till utbildning och att alla skolor är öppna för alla behöriga sökande bör det enligt direktiven utredas hur det kan säkerställas att elever i enskilt bedrivna förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor antas enligt gällande bestämmelser om lika tillgång till utbildning. En lösning som ska övervägas är att lägeskommunen görs ansvarig för administrationen av köer och antagning av elever även till de fristående skolor som är belägna i kommunen. Uppdraget ska redovisas . I 10 kap. 32 § skollagen (2010:800) anges att elever i en grundskola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller enligt bestämmelsen bl.a. inte de elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den som kommunen skulle ha placerat dem i. Kommunen ska dock anordna skolskjuts även i dessa fall om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. En kommuns beslut att inte bevilja kostnadsfri skolskjuts för en elev som valt en annan skola än den som kommunen har anvisat kan endast prövas genom laglighetsprövning enligt kommunallagen (1991:900), dvs. en prövning om beslutet strider mot någon lag eller författning. I en dom från fann domstolen att en kommun inte är skyldig att tillhandahålla kostnadsfri skolskjuts för en elev som valt en annan skola än den kommunen anvisat om det innebär merkostnader för kommunen (se HDF 2013 ref. 77). Särskild undervisning på sjukhus Skollagens bestämmelser om särskild undervisning på sjukhus (24 kap. 17 §) ändrades så att sådan undervisning ska anordnas för elever som inte kan delta i vanligt skolarbete med anledning av att de vårdas på sjukhus eller institutioner som är knutna till ett sjukhus, om det inte är obehövligt för elevens inhämtande av kunskaper. Det krävs därför inte längre att eleven inte kan delta i vanligt skolarbete . 2014/15:43, bet. 2014/15:UbU4, rskr. 2014/15:136.) införde en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola. Utskottet ser inte skäl att ändra denna reglering, vilket är i linje med ett antal yrkanden om att det fria skolvalet ska finnas kvar. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att utskottet behandlade motsvarande motioner om det fria skolvalet i sitt betänkande 2014/15:UbU11. Utskottet kan när det gäller såväl yrkanden om det fria skolvalet som yrkanden om mottagande och placering vid en skolenhet konstatera att det är kommunen som avgör hur många elever som får plats vid varje skolenhet. Kommunen ska i första hand utgå från vårdnadshavarens önskemål när den placerar en elev vid en viss skolenhet. Enligt den s.k. närhetsprincipen får dock inte vårdnadshavarens önskemål gå utöver ett annat barns rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet. För fristående skolor gäller att om det finns fler sökande än antalet platser ska urvalet göras på de grunder som Skolinspektionen godkänner. Utskottet ser dock att det kan finnas skäl för att göra undantag från bestämmelserna om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål och om fristående grundskolors urvalsgrunder. Utskottet anser att beredning av ärendet bör inväntas och avvaktar därför den aviserade propositionen i frågan. I fråga om yrkanden om att det behövs information till föräldrar och deras barn om val av skolor vill utskottet informera om den skyldighet som införts i skollagen för kommuner att informera vårdnadshavare och elever om utbildning i bl.a. grundskolor och gymnasieskolor. Utskottet vill även uppmärksamma den information om olika skolor som finns på webbplats Välja skola, som har till syfte att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. Utskottet konstaterar att detta är i linje med yrkandena om information om det fria skolvalet. Utskottet finner inga skäl för att föreslå någon ändrad reglering om skolskjuts eller sjukhusskolor. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:279 (V) yrkande 1, 2015/16:862 (KD), 2015/16:2399 (C) yrkandena 23–25 och 30, 2015/16:2482 (M) yrkande 6, 2015/16:2769 (FP, M, C, KD) och 2015/16:2878 (KD) yrkandena 26 och 28. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av och förutsättningar för fristående skolor. Jämför reservationerna 10 (C), 11 (V), 12 (L) och 13 (KD). Etablering av fristående skolor I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 27 begär motionärerna att man ser över möjligheten att införa en skyldighet för kommuner att erbjuda andra aktörer att ta över nedläggningshotade skolor. Motionärerna framhåller att kommunen ska ha en skyldighet att undersöka om det finns någon annan aktör, t.ex. ett privat företag eller ett föräldrakooperativ, som vill och kan ta över verksamheten. I yrkande 28 föreslår motionärerna att man ska se över möjligheten att inrätta ett snabbspår hos Skolinspektionen för de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola så att man kan söka tillstånd hos Skolinspektionen . I kommittémotion 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 7 framhåller motionärerna att det har funnits svårigheter för bl.a. nya svensk-finska friskolor att få tillstånd att starta. Enligt motionärerna behövs det en genomgång av orsakerna till detta för att få en bild av vad som försvårar startande av skolor med profilering mot någon av de nationella minoriteterna. I motion 2015/16:2156 av m.fl. (S) behandlar motionärerna frågan om kommunernas inflytande vid nyetableringar av skolor som drivs med vinstsyfte. Motionärerna välkomnar den utredning som ska föreslå bestämmelser som innebär att kommuner ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som drivs med vinstsyfte. I kommittémotion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen ska återkomma med ett förslag till ändring i skollagen som ska syfta till att ge kommunerna makt över etableringen av nya förskolor genom krav på kommunala förskoleavtal för privata utförare. Förutsättningar för fristående skolor I motion 2015/16:1166 av (M) föreslår motionären att regeringen ska arbeta med åtgärder för att förbättra fristående förskolors och skolors samt annan pedagogisk verksamhets förutsättningar att bedriva verksamhet på lika villkor.