bet · H301SoU6 · 2016-03-14 00:00:00 — 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 3, 10, 16 och 17 samt 2015/16:586 av m.fl. (S). En funktionsnedsättning kan i sig ofta försvåra en våldsutsatt kvinnas kontakter med rättsväsendet, bl.a. i form av kommunikationssvårigheter. Mot bakgrund av den extremt svåra situation som dessa kvinnor befinner sig i anser jag att frågan om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning bör belysas i en utredning. Denna bör komma med konkreta förslag på hur situationen för kvinnor med funktionsnedsättning som är utsatta för mäns våld kan underlättas samt hur våldet kan upphöra. För att kvinnor med funktionsnedsättning som flyr eller slängs ut från sitt hem ska ha samma möjlighet till plats på skyddat boende måste det finnas boenden som är tillgänglighetsanpassade. Ett första steg bör enligt min mening vara att synliggöra denna fråga. En ny indikator gällande de skyddade boendenas tillgänglighet för kvinnor med funktionsnedsättning bör därför läggas till i öppna jämförelser av kommunernas stöd till brottsoffer vid våld i nära relationer. Jag anser också att regeringen ska se över hur det ska kunna skapas tillräckligt med platser på skyddade boenden som är utformade efter de ungas behov. Inspektionen för vård och omsorg () har i uppdrag att granska den kommunala arbete. Några av de brister som uppmärksammat i sin rapport kvinnor och barn som bevittnat våld är t.ex. att utredning och dokumentation av våldsutsatta kvinnor saknas eller brister, att barn som bevittnat våld inte uppmärksammas eller utreds, att rutiner saknas eller är bristfälliga eller att långsiktigt stöd och uppföljning brister. Jag anser att regeringen bör ta fram dels förslag på hur de brister som konstaterat ska åtgärdas, dels en handlingsplan för inrättande av resursjourer som har kompetens att ta emot missbrukande kvinnor respektive kvinnor med psykiska funktionsnedsättningar. Kvinnor som lever gömda i utan uppehållstillstånd är en grupp som är extra utsatt för mäns våld. Jag anser därför att bör få i uppdrag att sammanställa situationen för papperslösa kvinnor och deras våldsutsatthet. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Dödsfallsutredningar, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 6–8. Jag konstaterar att självmord till följd av psykisk misshandel av en närstående inte omfattas av nuvarande utredningssystem. Jag har förståelse för argumentet att bedömningen av om självmord har begåtts med anledning av brott riskerar att bli både godtycklig och svår. Trots detta är det min slutsats att självmord där det finns misstanke om att dödsfallet föregåtts av hot och påtryckningar av hedersrelaterad karaktär ska utredas. Dödsfall som skett utomlands får enligt nuvarande regler utredas om personen vid dödsfallet var svensk medborgare eller hade hemvist i . Frivillighet bör inte vara huvudregel när det gäller utredningar av dödsfall som skett utomlands. Jag anser därför att regeringen ska ta fram förslag till lagstiftning som innebär att dödsfall som skett utomlands bör omfattas av utredningsförfarandet. Jag anser också att även fall där offret överlevt försök till dråp eller mord ska utredas. Detta ger utredande myndighet ett bredare underlag för att komma med förslag på åtgärder för att bekämpa våld mellan närstående. Eftersom mäns våld mot kvinnor är ett så omfattande och allvarligt samhällsproblem är det extra viktigt att lyssna på de kvinnor som faktiskt utsatts för det grövsta våldet. Regeringen bör därför även i denna del ta fram förslag till lagstiftning som innebär att försök till dråp och mord ska omfattas av brottsutredningsförfarandet. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Kvinnojourernas finansiering, punkt 13 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (L), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1152 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1742 av (M), 2015/16:2334 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2015/16:1860 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer framhåller i sitt betänkande (SOU 2014:49) att kvinnojourer och andra idéburna organisationer är mycket viktiga komplement till kommunernas ansvar för stöd till våldsutsatta personer. Dagens system för statsbidrag till dessa organisationer beskrivs vara alltför byråkratiskt. Enligt samordnaren medför detta problem eftersom systemet leder till kortsiktiga insatser och krav på uppföljning som inte är rimliga att ställa på ideellt arbete. Mot denna bakgrund föreslår samordnaren att finansieringen till kvinnojourer förstärks genom att den nuvarande statliga bidragsformen ändras till ett långsiktigt organisationsbidrag. Det finns fler exempel på hur finansieringen skulle kunna bli mer långsiktig. Vi är angelägna om att finansieringsformerna för dessa viktiga verksamheter förbättras och tycker att det bör göras en översyn av om det går att skapa en alternativ och mer effektiv finansieringsform. Viktigt i sammanhanget är också att säkerställa att kvinnojourer och andra idéburna organisationer erbjuder god kvalitet i sin verksamhet för att kunna uppbära finansiering från det allmänna. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Hedersrelaterat våld, punkt 14 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 26 samt 2015/16:779 av (FP) yrkandena 4–6. Vi konstaterar att de som lyckas bryta sig loss från hederskulturens förtryck ofta hamnar i en särskilt utsatt situation eftersom de tvingats bryta med sitt tidigare liv. Offren har ofta förlorat kontakten inte enbart med sin familj utan även med merparten av sitt sociala kontaktnät. Vi anser därför att det är av största vikt att samhället kan erbjuda en noggrann uppföljning även efter den akuta fasen. Personer som lyckats bryta sig loss från ett liv under hedersrelaterat förtryck bör därför tilldelas kontaktpersoner av som ska ge fortsatt stöd och följa upp etablerandet i majoritetssamhället. Många föräldrar med bakgrund i hederskulturer vill gärna ge sina barn en god start och trygg uppväxt men väljer att uppfostra dem i enlighet med de normer de själva växt upp i eftersom de inte vet hur de ska agera för att vara bra föräldrar i . Därför menar vi att samhället i ännu högre grad måste uppmuntra och utveckla stödverksamhet, utbildningar och diskussionsforum gällande föräldraskap som kan erbjudas dessa personer. Vi anser att regeringen bör ta fram förslag till utvecklat föräldrastöd med särskild inriktning på att lära föräldrar med bakgrund i hederskulturer hur de bör agera för att vara goda föräldrar i enlighet med svenska värderingar. Regeringen bör utreda detta och återkomma med förslag. Hedersrelaterat våld, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:779 av (FP) yrkandena 4–6 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 26. som det finns ett stort behov av en ny kartläggning av fenomenet hedersrelaterat våld och förtryck anser jag att vi måste agera för att de personer som är utsatta får det bemötande och stöd som behövs för att kunna leva ett liv i frihet. Det behövs därför ett nationellt kunskapslyft genom spetsutbildningar och kompetensutveckling inom alla yrken som kommer i kontakt med hedersrelaterat våld. Detta för att de yrkesverksamma inom dessa arbeten på ett mer professionellt sätt ska kunna jobba med drabbade individer; det gäller t.ex. sjuksköterskor, kuratorer och socionomer. Jag anser att det är av yttersta vikt att de personer som arbetar med ungdomar som är i behov av skyddat boende på grund av hedersrelaterat våld och förtryck möts av en professionell, utbildad personal och får lämpliga hjälpinsatser. Sådana ungdomar bör därför inte placeras i behandlingshem där det saknas specialistkunskaper på området hedersrelaterat våld och förtryck. Jag har noterat att många socialsekreterare har erfarenheter av föräldrar som vägrar delta i samtal när det kommer till fall som har inslag av hedersrelaterat våld och förtryck. Det behövs därför enligt min mening en utredning för att se över behovet av en skärpning av socialtjänstlagen genom att införa ett mellantvång som innebär att föräldrar inte kan tacka nej till samarbete med . Ett sådant mellantvång är nödvändigt för att skydda ungdomar från hedersförtryck men också för att underlätta för att kunna ingripa om man misstänker att ett barn far illa. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Våldsbejakande extremism, punkt 15 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:780 av (FP) yrkande 1 och 2015/16:780 av (FP) yrkande 2 och 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi anser att kommuner har samma ansvar som staten att motverka våldsbejakande extremism. Det är emellertid vår uppfattning att inte bara kan ha det sociala i fokus och därigenom inte bry sig om vilka handlingar de här personerna har begått; det är polisens och rättsväsendets sak att utreda brott. Personer som vill göra den svåra resan ur en extrem miljö anser vi ska få samhällets stöd på vägen. Vi bedömer att kommunerna och staten kan göra mer än . Inte heller här kan man dock bortse från de brott som eventuellt har begåtts. Jag anser därför att återvändande terrorister inte utan att ta ansvar för sina brott ska beredas förtur till bostäder genom s.k. sociala kontrakt. Regeringen bör se över detta och återkomma till med förslag. samarbete med andra EU-länder, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkandena 5, 6 och 11, 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 12 och 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 33. Jag anser att bör samarbeta direkt med länder som och för att ge stöd och expertutbyte när det gäller utveckling av skola, socialtjänst och jobbskapande åtgärder. Svenska tjänstemän bör kunna hjälpa till så att EU-medel för att bekämpa fattigdom som inte används tas i bruk. Den långsiktiga lösningen finns i länder som och . Det är dessa som ansvarar för att förbättra situationen för alla sina medborgare inklusive romer. måste problemet upp på EU-nivå. Jag anser att måste öka kontrollen och bidra med expertis så att beviljade EU-medel utnyttjas fullt ut och används för att bekämpa fattigdom och utanförskap. När det gäller barns rätt till utbildning anser jag att lösningen måste vara att skolan fungerar bättre i hemländerna. Lösningen är inte att fler barn kommer hit för att leva under miserabla förhållanden och gå i skola här. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till med förslag. Initiativ på EU-nivå, punkt 20 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (L), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2304 av m.fl. (M) yrkande 5. Den nationella samordnaren har haft i uppdrag att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner och landsting samt organisationer som möter utsatta EU-medborgare som vistas tillfälligt i . Detta tycker vi är bra. Utöver detta krävs emellertid enligt vår mening att regeringen tar initiativ på EU-nivå. måste agera och sätta press på andra medlemsstater och på EU:s institutioner. Situationen vad gäller hälsa, bostäder, utbildning och arbete måste förbättras i de av EU:s medlemsstater det handlar om. Ansvaret för detta ligger på de lokala och nationella myndigheterna, men såväl som EU kommer att behöva bistå i det arbetet framöver. Regeringen bör se över frågan och återkomma med förslag. Hjälp genom EU-finansierade samarbetsprojekt, punkt 21 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (L), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 12. Vi menar att det är viktigt att EU kan sätta press på berörda länder att ta ansvar för utsatta och fattiga. Vid allvarliga underlåtelser och i de fall då det råder strukturell diskriminering av minoritetsgrupper finns behov av sanktionsmöjligheter. är det viktigt att EU och medlemsländerna kan bidra till att stötta fattiga EU-medborgare på plats i deras hemländer. Vi ser också behov av att i samarbetsprojekt som är stöttade av EU hjälpa de länder som är berörda med att bygga upp en fungerande socialtjänst. På så sätt kan t.ex. svenska kommuner dela med sig av kunskap och erfarenheter för att bygga upp system och institutioner där sådana saknas. För att detta ska vara möjligt måste regelverken i EU anpassas så att inte bara stater kan ta del av de medel som avsätts. Regeringen bör se över detta och återkomma till med förslag. Sanktioner för EU:s medlemsstater, punkt 22 (M, C, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 13. Vi anser att det är viktigt att finna lösningar inom EU som kan leda till att sociala skyddsnät finns och fungerar i hela EU. Vi vill dock att det utarbetas möjligheter till sanktioner inom EU för att sätta press på länder som gör sig skyldiga till grova underlåtelser i förhållande till utbredd fattigdom eller genom strukturell diskriminering. Regeringen bör utreda frågan och återkomma till med förslag. Föräldrautbildning, punkt 23 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkandena 77 och 82, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 4. levde drygt vart fjortonde barn i ett hushåll som tagit emot ekonomiskt bistånd. Ett barn av 37 lever i hushåll som tar emot långvarigt ekonomiskt bistånd. Det finns därmed ungefär 140 000 barn i som lever i hushåll med utsatta ekonomiska förutsättningar. För att kunna stärka dessa barns uppväxtvillkor anser vi att dessa barnfamiljer ska ges utökat stöd. Vi föreslår därför att föräldrar ska erbjudas att delta i minst ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt. Regeringen bör se över denna fråga och återkomma till med ett förslag. Föräldrautbildning, punkt 23 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 27, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkandena 77 och 82 samt 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30. Runt om i erbjuds kurser och föräldrautbildningar, både kostnadsfritt via och via privata alternativ. Trots att möjligheten finns är det många som inte deltar i någon utbildning. Särskilt vanligt är detta bland exempelvis utrikes födda, lågutbildade, arbetslösa samt förlossningsrädda. Det finns inget enkelt svar på hur man ska få fler föräldrar att delta i föräldrautbildning, men vi vet att förberedda föräldrar minskar de risker som kan uppkomma vid förlossningen och det är därför angeläget att de som behöver denna typ av förberedande stöd också får det. Frågan om att skjuta till extra resurser till för att undersöka hur andelen förstagångsföräldrar som genomgår föräldrautbildning kan öka bör därför utredas. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Föräldrautbildning, punkt 23 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkandena 77 och 82 samt 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30 och 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 4. Genom att erbjuda alla föräldrar ett samarbetssamtal vid separation är det min övertygelse att fler föräldrar kan få hjälp att hitta konstruktiva lösningar och se till barnets bästa i stället för att ta frågan till domstol. En annan viktig fråga är avgifterna till familjerådgivningen. Avgiften har sannolikt en inverkan på efterfrågan och därmed tillgängligheten, i synnerhet för familjer med lägre inkomster. För att sänka trösklarna till familjerådgivningen föreslår jag därför att kommunerna maximalt ska ta ut en avgift om för ett besök hos familjerådgivningen. Jag konstaterar att föreslagit ett försöksprojekt med separationsteam i tio kommuner. Jag vill nu att detta försöksprojekt genomförs och att erfarenheterna sprids till samtliga kommuner om utvärderingarna av projektet kan visa på minskat antal vårdnadstvister och förbättrat samarbete mellan föräldrar. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till med förslag. Familjecentraler och familjens roll, punkt 24 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 83, 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Jag konstaterar att allt fler familjecentraler byggs upp i . Ofta sker det i ett samarbete mellan kommuner och landsting med personal från mödravård, barnavård, öppen förskola och socialtjänst. Syftet är att arbeta förebyggande bland barn och familjer för att erbjuda en mötesplats, främja en god hälsa och stärka det sociala nätverket runt barn och föräldrar. Jag ser mycket positivt på familjecentralsverksamheten och ser gärna att minst en central med god tillgänglighet finns i varje kommun. Jag anser att familjens betydelse för upplevelse av gemenskap, trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld inte nog kan betonas. Detta gäller särskilt för frågan om barns och ungas uppväxtvillkor. Politiken borde därför främst inriktas på att stärka och stödja familjerna. Även ur ett integrationsperspektiv anser jag att familjens roll är helt central. Därför bör det finnas ett tydligare familjeperspektiv i mottagandet av flyktingfamiljer. Jag vill också framhålla vikten av att familjesäkra politiken. Regeringen bör utreda dessa frågor och återkomma till med förslag. Huvudmannaskap för missbruksvården, punkt 25 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2430 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:3327 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2015/16:2430 av m.fl. (C) yrkande 2. Ett av förslag var att överföra ansvaret för missbruksvården till landstingen. Vi instämmer i den bedömningen. Som det är nu är behandlingsorganisationen otydlig och splittrad och människor riskerar att hamna mellan stolarna. Vi anser att ett samlat huvudmannaskap är att föredra där tar över hela ansvaret för missbruksvården. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Huvudmannaskap för missbruksvården, punkt 25 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2430 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3327 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 10. Jag anser att missbruksvården i större utsträckning måste utgå från vetenskap och beprövad erfarenhet. Eftersom majoriteten av narkotikamissbrukarna har en bakomliggande psykisk eller somatisk sjukdom, anser jag att ansvaret för missbruksvården bör föras över till hälso- och sjukvården. Tillgången till assisterad läkemedelsbehandling för opiatmissbrukare i är internationellt sett låg, och köerna till metadonprogrammen är i regel mycket långa. Jag anser att tillgängligheten vad gäller vård och behandling för personer med missbruksproblem därför måste öka. fattas beslut om eventuell behandling av kommunens tjänstemän genom socialtjänstlagen. Det är en orimlig ordning som gör att många människor tvingas vänta alltför länge på att få den behandling de behöver. Genom att i stället låta hälso- och sjukvårdslagen bli styrande även inom missbruksvården, kan också tillgängligheten till vård och behandling säkras. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma till med förslag. Huvudmannaskap för missbruksvården, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2015/16:2430 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3327 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1. Jag anser att sjukvårdens och insatser för narkotikaberoende personer måste samordnas på ett bättre sätt utifrån individens behov, dels för att effektivisera vården, dels för att göra vården mer likvärdig över landet. är missbruksvården varken tillräckligt prioriterad eller likvärdig och det finns brister i tillgängligheten liksom stora regionala skillnader. Tidig och mer kunskapsbaserad vård tillsammans med en tydligare styrning av resurserna för att öka tillgängligheten anser jag är viktiga komponenter i en framgångsrik missbruksvård. Detta skulle skapa vinster för individen och dess familj men också för samhället i stort. Regeringen bör därför utreda frågan om ökad statlig styrning för att få en jämlik vård med jämn kvalitet och återkomma till med ett förslag. Kvalitetssäkring av HVB-hem, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 5. Jag konstaterar att kommunerna betalar stora och i många fall orimliga summor till privata HVB-hem som inte förmår leverera önskat resultat och vars verksamhet är svår att följa upp och utvärdera. innebär det att många unga och vuxna skickas till HVB-hem som man inte har kontroll över. Regeringen bör därför utreda hur kvaliteten på HVB-hemmen ska kunna säkerställas samt hur en långsiktig förändring av HVB-hemmens ansvar, struktur och tillsyn ska kunna genomföras och därefter återkomma till med ett förslag. Missbrukande kvinnor och deras behandling, punkt 28 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 15. Jag anser att våldsutsatta kvinnor inte ska behöva genomgå behandling i samma grupp som sin förövare. Det är därför viktigt att kunna erbjuda behandling mot missbruk för kvinnor i könsuppdelade grupper.