bet · H301MJU14 · 2016-04-18 00:00:00 — Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2015/16:884 (KD) och 2015/16:2602 (M) yrkandena 5 och 6 lämnas utan vidare åtgärd. Alla fritidsbåtshamnar med antingen hemmahörande eller gästande båtar som har toalett och som behöver kunna tömma toaletten i den hamnen måste kunna ta emot avfallet på ett ändamålsenligt sätt (jfr 2 kap. 1 § föreskrifter om mottagning av avfall från fritidsbåtar, SJÖFS 2001:13). Utskottet noterar att drygt 250 av hamnarna har anordningar för mottagning av toalettavfall från fritidsbåtar och att båtägarna har möjlighet att rapportera till Transportstyrelsen om det saknas möjligheter i en hamn att lämna toalettavfallet. När en sådan rapport kommer in kan Transportstyrelsen starta ett tillsynsärende och begära in hamnens avfallsplan. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att motionerna 2015/16:501 (M) och 2015/16:3127 (SD) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller avloppsutsläpp från fartyg ska ett fartyg innan det avgår från en svensk hamn enligt 3 kap. 12 § förordningen (1980:789) om åtgärder mot förorening från fartyg till en mottagningsanordning avlämna allt sådant avfall som härrör från eller i övrigt står i samband med fartygets drift och som det är förbjudet att släppa ut. Utskottet konstaterar att har varit det drivande landet och varit mycket aktivt i arbetet inom Helcom med införandet av ett förbud mot utsläpp av toalettavfall från passagerarfartyg i . Det noteras vidare att inriktningen är att även fortsättningsvis kommer att verka aktivt för införandet av ett förbud, särskilt inför och på det kommande . Utöver beslutet om ett förbud har dessutom () enligt uppgift från tagit initiativ till ett fortsatt arbete inom Helcom i syfte att säkerställa genomförandet av ett förbud, bl.a. inriktat mot att säkerställa väl fungerande mottagningsanläggningar i hamnarna runt och etablera erfarenhetsutbyten. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2015/16:2602 (M) yrkande 7 och 2015/16:2699 (KD) kan lämnas utan vidare åtgärd. LOVA-bidragets syfte är bl.a. att vid hantering av fritidsbåtsbottnar minska spridning av miljögifter till vattenmiljön. Utskottet konstaterar att enligt om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt kan anläggningar för tvätt av bottnar på fritidsbåtar få bidrag och att även uppföljning och utvärdering kan finansieras som en stödberättigad kostnad inom projektet, eftersom det är angeläget att ta vara på och sprida de kunskaper och erfarenheter som kommer fram i de olika projekten. Vidare noteras att Havs- och vattenmyndigheten tog fram reviderade riktlinjer för båtbottentvätt för att stödja kommunerna i tillsynsmyndigheternas arbete vid småbåtshamnar. Syftet har varit att få en bred förankring av riktlinjerna och därigenom få hjälp med att sprida budskapet om miljövänliga båttvättmetoder till kommuner, verksamhetsutövare och fritidsbåtfolket. Med det anförda avstyrks motion 2015/16:3127 (SD) yrkande 1. Levande sjöar och vattendrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om behovet av en strategisk plan för att skydda från miljögifter och om att det måste föras en dialog vid skapandet av vattenskyddsområden. Jämför reservation 11 (C). I motion 2015/16:1114 av (FP) framhålls behovet av en strategisk plan för att skydda från miljögifter. En av våra viktigaste sjöar vad gäller yrkes- och fritidsfisket är . är även färskvattentäkt för boende runt hela sjön. gör en alltför hög dioxinhalt att gösfisket i är stoppat, vilket är ett slag mot fiskerinäringen, men är det en varningsklocka för miljögifter i dricksvatten och övrigt fiske. En strategisk plan för skyddande och bevarande av fiskenäringen i liksom kvaliteten på vattnet behövs för att långsiktigt bevara denna naturtillgång. Enligt partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 17 måste det föras en dialog vid skapandet av vattenskyddsområden. Skydd av vattentäkter är en viktig framtidsfråga och en grund för en trygg och säker dricksvattenförsörjning. Skapandet av vattenskyddsområden påverkar dock markägarna i hög utsträckning. Därför är det viktigt att finna fungerande dialogmodeller för att inkludera markägarna i processen. Här behöver regeringen ta ansvar för att se till så att förutsättningarna till dialog stärks. Det är också viktigt att de ekonomiska kostnaderna för vattenskyddet kan fördelas på ett rimligt sätt. behandling och kompletterande uppgifter Miljökvalitetsmålet för Levande sjöar och vattendrag är att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Miljökvalitetsmålet för Grundvatten av god kvalitet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) redovisas att det inte går att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Många av Sveriges sjöar och vattendrag når inte målen i EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Havs- och vattenmyndigheten arbetade med att förbättra kvaliteten i åtgärdsarbetet. tog geologiska undersökning (SGU) fram en vägledning till genomförandet av vattenförvaltning av grundvatten samt en ny föreskrift om övervakning av grundvatten som riktar sig till de fem regionala vattenmyndigheterna. var nya förvaltningsplaner samt åtgärdsplaner för ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) ute på samråd. Dessa omfattar även grundvatten. Förvaltningsplanerna inklusive åtgärdsplanerna kommer enligt regeringen att spela en betydande roll för grundvattnet . För att stärka arbetet med dricksvattenkvalitet och dricksvattensäkerhet är vidare regionala och kommunala vattenförsörjningsplaner ett viktigt verktyg enligt regeringen. Det är viktigt att förhindra spridning av föroreningar – exempelvis kväve – till grundvattnet. Förebyggande arbete kan bl.a. bedrivas genom landsbygdsprogrammet och kompetensutveckling och rådgivning inom Greppa näringen samt utökat vattenskydd. Det gäller befintliga vattentäkter men också grundvatten-tillgångar som är viktiga som framtida dricksvattenresurser. har genomfört EU:s ramdirektiv för vatten genom förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. De 21 länsstyrelserna i har fått det gemensamma ansvaret för att förvalta kvaliteten på vattenmiljön i hela landet. Men utifrån tanken att det är vattnets avrinningsområden som styr områdesindelningen har delats in i fem vattendistrikt. i varje distrikt är utsedd till vattenmyndighet och ansvarar för beslut och samordning. i : Norra vattendistrikt län: Södra vattendistrikt Inom Västerhavets vattendistrikt ligger bl.a. . Vattenmyndigheternas roll är framför allt samordnande inom det egna vattendistriktet. Ett nationellt samarbete mellan vattenmyndigheternas kanslier och med Havs- och vattenmyndigheten ska se till så att samtliga intressenter arbetar mot samma mål. inom vattenmyndigheterna bedrivs i sexårscykler. Enligt vattenmyndigheterna analyseras och beskrivs tillståndet i vattenförekomsterna i varje cykel. Till grund för beskrivningarna ligger bl.a. data från övervakning och olika typer av analyser. Baserat på tillståndet i vattenmiljöerna och den påverkan som vattnet utsätts för arbetas ett åtgärdsprogram fram. För varje vattenförekomst fastställs vilket kvalitetskrav som ska gälla, dvs. vilken miljökvalitetsnorm vattnet ska ha. I slutet av varje cykel fastställer vattendelegationen åtgärdsprogram, förvaltningsplan och miljökvalitetsnormer, som blir utgångspunkt för arbetet under kommande cykel. Den första förvaltningscykeln avslutades . inleddes den andra förvaltningscykeln som sträckte sig . har tagit fram utkast till åtgärdsprogram och förvaltningsplan –2021. I dessa ingår bl.a. förslag till åtgärder för att minska problemet med miljögifter i . Åtgärdsprogrammen –2021 ska emellertid prövas av regeringen. Tills dessa förslag har omprövats ska åtgärdsprogram som avser perioden –2015 fortsätta att gälla i de delar som åtgärderna ännu är aktuella. Under förvaltningscykeln 2009–2015 genomfördes ett antal åtgärder för att minska problemet med miljögifter inom och dess närområdes åtgärdsområde. Efterbehandling av miljögifter har skett på ca 45 platser, och ca 155 odlingsinsatser utan bekämpningsmedel har genomförts inom landsbygdsprogrammets miljöstöd. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) redovisas att av ytvattentäkterna har ett vattenskyddsområde som har fastställts med stöd av . Regeringen anser att fler vattenskyddsområden för ytvattentäkter behöver inrättas. Som ett stöd för tillämpningen av 7 kap. , som innehåller bestämmelser om vattenskyddsområden, finns allmänna råd (NFS 2003:16) och om vattenskyddsområde (2010:5). De ger stöd för eller kommunen när de ska besluta om vattenskyddsområden och för dem som ska utföra det praktiska arbetet, främst vattenverksinnehavarna. tidigare ansvar inom området är överfört till Havs- och vattenmyndigheten. I handboken anförs bl.a. följande. För att arbetet med vattenskyddsområden ska bli framgångsrikt är det angeläget att arbetet inriktas mot öppenhet och dialog med medborgarna samt att god information ges t.ex. i samband med inledande samtal, remisser, kungörelser och andra skeden där markägare, närboende, organisationer m.fl. kan göra sina röster hörda. Kontakterna bör genomföras med respekt för vars och ens särintressen. Särskilt viktig är naturligtvis kontakten med markägaren. För den enskilda markägaren kan föreskrifterna innebära ett stort ingrepp i äganderätten eller rådigheten över egendomen. Det är viktigt att ha en öppen dialog utan att behöva ge avkall på syftet med vattenskyddsområdet. Det formella krav som finns på kommunikation mellan beslutande myndighet och berörda fastighetsägare och rättighetsinnehavare i en process att fastställa ett vattenskyddsområde återfinns i 24 § förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. För att åstadkomma ett ändamålsenligt skydd som är lätt att efterleva bör emellertid kommunikationen med dem som kommer att beröras av vattenskyddsområdet och dess bestämmelser påbörjas tidigare än så. Ett inledande informationsmöte genomförs av vattentäktsinnehavaren och hålls under framtagandet av det förslag till skyddsområde och skyddsföreskrifter som senare skickas in för fastställande till kommunen eller . Som redovisats ovan har tagit fram utkast till åtgärdsprogram och förvaltningsplan –2021. Utskottet konstaterar att i dessa ingår bl.a. förslag till åtgärder för att minska problemet med miljögifter i . Utskottet noterar vidare att det under förvaltningscykeln 2009–2015 vidtogs ett antal åtgärder för att minska problemet med miljögifter inom och dess närområdes åtgärdsområde. Med det anförda avstyrks motion 2015/16:1114 (FP). I om vattenskyddsområde (2010:5) framhålls att för att arbetet med vattenskyddsområden ska bli framgångsrikt är det angeläget att arbetet inriktas mot öppenhet och dialog med medborgarna samt att god information ges t.ex. i samband med inledande samtal, remisser, kungörelser och andra skeden där markägare, närboende, organisationer m.fl. kan göra sina röster hörda. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2015/16:2370 (C) yrkande 17 lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik, om att regeringen bör lyfta fram och exportera goda exempel i arbetet med minskat kväveläckage, om att arbetet med att återställa bör intensifieras, om att regeringen inom ramen för Helcom bör arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa det regionala samarbetet i och om behovet av en ny vattenreningsteknik för att minska utsläppen av läkemedelsrester. Jämför särskilda yttrandena 1 (SD) och 2 (C). De motionsförslag som tas upp i förslagspunkt 15 rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare i utskottets betänkande 2014/15:MJU4 Vattenvård. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Havsmiljöarbetet, punkt 1 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 15. Miljösituationen i våra hav är kritisk och kräver långtgående insatser och stort engagemang för att minska utsläpp och miljöpåverkan. bör fortsätta vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet, mot övergödning, mot giftiga utsläpp och mot nedskräpning, både regionalt och internationellt. Mätning och uppföljning av miljötillståndet i svenska hav och vatten är nödvändigt för att man ska få tillräcklig kunskap om halterna av skadliga ämnen i fisk och dricksvatten. En bra miljö i våra hav är också viktigt för flera näringar, som turismen och fisket. För att nå ett långsiktigt resultat kräver arbetet med generationsmålen och miljökvalitetsmålen en effektiv myndighetsstruktur och styrning. Vi är angelägna om åtgärder för att myndigheter med ansvar för tillståndsgivning, prövning och vägledning enligt ska effektivisera resurser och sätta medborgare och företag i centrum. Styrningen behöver dessutom förbättras genom tydligare rollfördelning och bättre dialog mellan regeringen och myndigheterna. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Havsplanering, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 3. Den statliga havsplaneringen bör komma på plats så skyndsamt som möjligt. Det är avgörande att hänsyn tas till havet och dess ekosystem och att olika intressen noggrant vägs mot varandra. pågår arbetet med havsplaneringen, i enlighet med den statliga havsplaneringsförordningen. Syftet med havsplanerna är att de ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling av våra hav. Det är nödvändigt att den statliga havsplaneringen kommer på plats så skyndsamt som möjligt och att den kopplas samman med den kommunala planeringen av kustvattnet. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Internationellt samarbete, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 1. Internationellt samarbete är viktigt i många frågor, inte minst vad gäller havsmiljön. Regeringen bör vara drivande i det internationella samarbetet för att förbättra miljön i våra hav. Det krävs ett långsiktigt, målmedvetet och intensivt samarbete bland länderna runt för att vända utvecklingen i vårt gemensamma hav. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övervakning, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 1. Miljöövervakningen av våra hav och vattendrag är en central del av miljöarbetet. Liberalerna vill därför förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen genom att tillföra Havs- och vattenmyndigheten ytterligare resurser för detta ändamål. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ingen övergödning, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4. Länderna inom Helcom (Helsingforskonventionen) har kommit överens om en gemensam aktionsplan för miljö, Baltic Sea Action Plan (BSAP). Målet är att ska ha en god ekologisk status 2021. En stor utmaning i BSAP är att minska närsaltsbelastningen av . Övergödning är ett gränsöverskridande miljöproblem som kräver både nationella och internationella insatser. bör vara drivande för att se till att kraven i planen efterlevs, samt trycka på och bidra till att andra minskar utsläppen av gifter och övergödande ämnen. Vidare bör arbetet med att minska näringsläckaget från jordbruket intensifieras. ser en stor potential för vattenbruket i . Ett hållbart vattenbruk kan bidra till att minska miljöproblemen i våra hav, och som exempel kan musselodling nämnas. Musslor är ett ”naturligt reningsverk” i haven då de renar vattnet från näringsämnen. Vi vill därför skapa bättre förutsättningar för musselodling i . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Syresättning av , punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkande 4. Övergödning, i synnerhet tillförsel av kväve och fosfor, orsakar syrebrist, bottendöd och algblomning i en omfattning som beskrivs som alarmerande. Vetenskapen tillhandahåller flera förklaringsmodeller till varför är övergödd, vilket i nästa steg utmynnar i olika teorier om vilka åtgärder som är mest effektiva för att motverka övergödningen. Förvisso förordar en fortsatt restriktiv hållning vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor till lands, och vi ställer oss t.ex. positiva till fortsatta försök med strukturkalkning som kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Arbetet med att minimera näringsutsläpp från jordbruk och andra källor bör i princip också fortgå. bör man utreda möjligheten till åtgärder till sjöss för att minska övergödningen, t.ex. syresättning och bortförsel av slam och/eller biomassa. Medel bör avsättas som kan användas för ett flertal större pilotprojekt i syfte att minska övergödningen. Exakt hur dessa medel ska fördelas bör avgöras av ett råd med stark vetenskaplig förankring. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strandstädning, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 3. vill fortsatt driva på för en kraftfull och effektiv havsmiljöpolitik. Mellan 4 skräp flyter i land på . Detta orsakar stora kostnader för berörda kommuner och är ett stort problem för såväl boende som det lokala näringslivet. Att ta hand om det skräpet är ett kommunalt ansvar, men vi anser att berörda kommuner bättre bör stödjas liksom de många frivilliga initiativ som tas i arbetet mot det skräpet. vill därför att LOVA-stödet breddas så att det även blir möjligt att få stöd för åtgärder som syftar till att minska problemen med marint skräp samt mikroskräp. Havet är vår gemensamma angelägenhet; varken en kommun eller ett land kan på egen hand hantera problemen som marint skräp ger upphov till. Kommunerna behöver ges stöd från regeringen och myndigheterna i hanteringen av marint skräp, och bör vara pådrivande inom EU för att lyfta frågan på den internationella dagordningen. Regeringen bör även ta vara på möjligheterna att påverka och sprida information till andra länder om avfallshantering, för att åtminstone begränsa det skräpet. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vattendirektivet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2015/16:2398 av m.fl. (C) yrkandena 1–4. Vattenmyndigheterna har inom ramen för vattendirektivet tagit fram utkast till åtgärdsprogram och förvaltningsplan –2021. Åtgärdsprogrammen –2021 ska prövas av regeringen, och målsättningen är att regeringen ska fatta sitt beslut . Vidare har (M 2012:01) sett över dagens regler om vattenverksamheter. Utredningens förslag har remitterats, och förslagen bereds inom . I likhet med regeringen anser jag att god vattenmiljö inte står i kontrast till ett hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Med det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet föreslår jag därför att motionerna 2015/16:2078 (SD) yrkande 28 och 2015/16:2398 (C) yrkandena 1–4 avslås. Rening av avlopp, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2015/16:884 av (KD). Arbetet med att förbättra metoderna vid landets reningsverk bör fortsätta. Dagens reningsverk tar emot höga halter av läkemedelsrester och andra kemikalier, liksom näringsämnen. Däribland finns ofta föroreningar som reningsverken inte är kapabla att ta hand om. Det innebär att många kemikalier och läkemedelsrester går rakt ut i våra vattendrag där de orsakar stora problem. Därför behöver reningsverken utrustas med metoder som reducerar läkemedelsrester och andra föroreningar. Motionärerna ser ett stort behov av att påskynda utvecklingen av avancerad avloppsrening. Detta är en stor utmaning för svenska reningsverk, och mer forskning på området behövs. Det pågår också forskning på en rad ställen runt om i med syfte att undersöka hur reningsgraden av kväve och fosfor kan öka. Bland annat tittar forskare på algbaserad avloppsrening. Sådana forskningsprojekt bör fortsatt stödjas och uppmuntras. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avloppsutsläpp från kryssningsfartyg, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2699 av Skånberg (KD). Regeringen bör säkerställa att svart- och gråvatten från fartyg tas om hand på ett miljöriktigt sätt. Bara 1 av 33 kryssningsoperatörer som trafikerar garanterar att de tar hand om sitt avloppsvatten på ett tillfredsställande sätt, och cirka hälften av färjelinjerna tar ansvar för sitt avloppsvatten. har goda möjligheter att påverka och uppmuntra rederierna att tömma sitt avloppsvatten i hamn. Regeringen bör vidare lyfta frågan med andra och inom EU-samarbetet. Det är bl.a. centralt att regeringen driver på för att beslutet, som är taget i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) miljöskyddskommitté, om förbud mot utsläpp av orenat avloppsvatten från passagerarfartyg och kryssningsfartyg i , verkställs. arbetar med att ta fram en ny avgiftsmodell för konkurrenskraft och miljö. Det är viktigt att regeringen säkerställer att t.ex. farledsavgifter utformas så att de får en bra miljöstyrande effekt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Levande sjöar och vattendrag m.m., punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2015/16:1114 av (FP). Skydd av vattentäkter är en viktig framtidsfråga och en grund för en trygg och säker dricksvattenförsörjning. Skapandet av vattenskyddsområden påverkar dock markägarna i hög utsträckning. Därför är det viktigt att finna fungerande dialogmodeller för att inkludera markägarna i processen. Här behöver regeringen ta ansvar för att se till så att förutsättningarna till dialog stärks. Det är också viktigt att de ekonomiska kostnaderna för vattenskyddet kan fördelas på ett rimligt sätt.