bet · H301TU14 · 2016-04-27 00:00:00 — Med hänvisning till pågående arbete och insatser inom EU och finner utskottet inte skäl att ta något initiativ. Jämför reservationerna 12 (M, C, L) och 13 (KD). Den vanligaste benämningen på obemannade luftfartyg som kan flyga av sig själva eller fjärrstyras av en förare på en annan plats är drönare. Andra benämningar för obemannade luftfartyg är t.ex. modellflyg, obemannade luftfartyg, obemannade luftfartygssystem och fjärrstyrda luftfartygssystem. Den som flyger en drönare är skyldig att följa de lagar och föreskrifter som gäller för all luftfart. Vilka regler som gäller och om det krävs tillstånd beror främst på vad drönaren ska användas till. I enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2009:88) om obemannade luftfartyg (UAS) krävs tillstånd vid all flygning utom synhåll. Tillstånd krävs även för den som tjänar pengar på flygningen eller flyger på uppdrag. Enligt gällande regler måste den som vill flyga inom en kontrollzon ansöka om detta hos flygtrafikledningen, dvs. eller annan leverantör av flygtrafiktjänst. En flygplats kontrollzon kan i vissa fall sträcka sig flera mil från flygplatsen. På anges att en drönare som flyger inom kontrollzonen för en flygplats utsätter flyget för stora risker och att flygtrafiken har fått stängas av på största flygplatser för att drönare flugits inom kontrollzonen. Det finns också restriktionsområden i där det är förbjudet att flyga, t.ex. över fängelser, kärnkraftverk och nationalparker. (M) pekar i motion 2015/16:766 på att användningen av drönare ökar och att med detta uppkommer behovet av en tydlig lagstiftning och förenklad tillståndsgivning. Motionären pekar vidare på att användandet av drönare kräver tillstånd och att detta tillstånd främst ges av , men att tillstånd även kan behöva sökas från bl.a. Transportstyrelsen om operatören av en drönare inte har direkt uppsikt över farkosten, Försvarsmakten om bilder ska publiceras eller spridas samt om drönaren används i närheten av flygplatser. Motionären menar att en samordning av såväl regelverk som tillståndsgivande myndighet bör eftersträvas eftersom det annars finns risk att drönare används utan tillstånd till stort men för allmänheten. I motionen efterfrågas följaktligen en samordning av tillståndsgivningen för användandet av s.k. drönare (yrkande 2). (M) anför i motion 2015/16:806 att det är sannolikt att drönarna inom bara kommer att bli vanligt förekommande inom såväl areella näringar som logistik och andra områden. Att kunna leverera en s.k. hjärtstartare till en otillgänglig plats innan ambulansen hinner fram eller medicin till en patient med en allvarlig allergisk reaktion kan komma att rädda liv. Möjligheten att leverera post med drönare till avlägsna platser skulle kunna spara både pengar och miljö. Mot denna bakgrund framhåller motionären att samhällsservice kan utföras på nya och effektivare sätt med drönare (yrkande 1). Vidare framhålls att anspråken på svenskt luftrum blir många. Motionären pekar på att man tvingats stoppa trafiken på olika flygplatser på grund av drönare. Detta är enligt motionären något som måste förhindras om det ska vara ordning och reda i luftrummet. Motionären framhåller att det är bra att och Transportstyrelsen redan har gjort insatser för att informera ytterligare om var man får och inte får flyga med drönare. I motionen framhålls vikten av att skapa ordning och reda i luftrummet (yrkande 2). I motionen anförs vidare att nästa steg måste tas för att se över reglerna som finns på området. som internationella ansträngningar redan görs i den riktningen inom ramen för bl.a. finns det enligt motionären skäl för att ligga i framkant vad gäller att skapa bra förutsättningar för drönare och annat flyg att samsas i luftrummet. Enligt motionären finns det en risk att internationella förhandlingar drar ut , vilket inte är bra om man ska skapa ordning i luftrummet som ska ligga i framkant i den tekniska utvecklingen och digitaliseringen. Mot denna bakgrund föreslår motionären att berörda myndigheter ges ett uppdrag så att arbetet med att anpassa regelverket och kontrollzonerna kan komma till stånd redan innan de internationella överenskommelserna finns på plats (yrkande 3). Motionären anser att ansvariga myndigheter och regeringen bör agera för att få bättre fungerande lagstiftning och regelverk på plats så att stoppen på flygplatserna blir färre och drönarna kan fortsätta bli fler utan att utgöra en säkerhetsrisk. Enligt motionären finns det möjlighet att skapa ett modernare regelverk i ännu snabbare än det är möjligt internationellt och därmed också se till så att som land blir en av de bästa och säkraste platserna att flyga drönare på. Motionären påtalar behovet av förnyad lagstiftning med syfte att skapa bättre och säkrare förutsättningar för drönartrafik i svenskt luftrum (yrkande 4). Motionären konstaterar vidare att en drönare lätt kan kollidera med en person, någon annans egendom eller en annan flygfarkost och att detta kan medföra omfattande skador. Det är därför viktigt att ligger i framkant för att främja ett systematiskt säkerhetsarbete vad gäller drönare i luftrummet för såväl privat som kommersiellt bruk. På samma sätt som det finns olika sorters certifikat för att flyga andra flygfartyg bör man enligt motionären se över vilka kompetenskrav som ska finnas för drönare. Motionären konstaterar att det redan nu finns vissa sådana regler som syftar till att främja god säkerhet i luftrummet men att dessa regler dock kommer att behöva ses över. Enligt motionären är vikt, räckvidd, teknisk utformning av farkosten och hastigheter exempel på sådant som bör kunna ligga till grund för ett modernare regelverk. Motionären framhåller mot denna bakgrund behovet av ett fortsatt målmedvetet säkerhetsarbete kring drönartrafik i luftrummet (yrkande 6). (M) pekar i motion 2015/16:1692 på att användningen av drönare har ökat kraftigt i . Motionären framhåller att drönare har många viktiga användningsområden som den ökade användningen även väcker många frågor. Det finns enligt motionären anledning att tro att lagar och regler inte har hunnit utvecklas i samma snabba takt som drönartekniken. För att säkerställa att den tekniska utvecklingen främjas och nyttjas väl samt att centrala säkerhetsaspekter kring användningen beaktas efterfrågar motionären en översyn av lagar och regler kopplade till användningen av drönare. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2015/16:3058 att antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster i det svenska luftrummet ökar som tekniken kring drönare fortsätter att utvecklas i rask takt. Detta kan enligt motionärerna innebära utmaningar, vilket noterats vid svenska flygplatser, när reguljär trafik och drönarna ska samsas om utrymmet i luften. är den potentiella nyttan med drönare enligt motionärerna mycket stor eftersom de t.ex. kan användas för att transportera varor och post och erbjuda mobiltäckning. För att säkerställa att samhället inte riskerar att gå miste om de positiva sidor tekniken för med sig som andra viktiga aspekter av exempelvis säkerhet beaktas efterfrågar motionärerna en moderniserad lagstiftning för drönare som inte har en negativ påverkan på flygsäkerheten (yrkande 13), samt en översyn av möjligheten att införa en testverksamhet för drönare (yrkande 14). m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2015/16:3148 på att det har rapporterats ungefär 15 allvarliga incidenter med drönare i skyddade luftrum i och att trenden visar på fler drönarincidenter jämfört . Motionärerna konstaterar att en kollision mellan en drönare och ett flygplan med största sannolikhet skulle få ödesdigra konsekvenser och riskera många människors liv. De rapporterade incidenterna har enligt motionärerna även orsakat kostsamma utgifter när flygplatser tvingats stänga och flyg ställts in. För att motverka denna allvarliga utveckling och förhindra potentiella trafiksäkerhetsrisker i luftrummet föreslår motionärerna att Transportstyrelsen ges i uppdrag att se över och föreslå skärpta regler vid användning av drönare för att säkra flygsäkerheten (yrkande 13). I motionen föreslås vidare att den som styr drönaren ska straffbeläggas med böter när trafiksäkerheten hotas (yrkande 14). Pågående internationellt arbete kring drönare Utskottet kan inledningsvis konstatera att det saknas gemensamma regler om drönare inom EU och att länderna i stället har olika nationella regler. Inom EU har dock ett arbete inletts för att ändra på detta och öka säkerheten inom området. I en rapport från kommissionen om genomförandet och utvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet –2014 som publicerades (KOM(2015) 663 slutlig) konstateras att fjärrstyrda luftfartygssystem (remotely piloted aircraft system, RPAS) är ett nytt fenomen inom flygledningstjänsten. Vidare anges att efter ett samråd om framtiden för RPAS som kommissionen genomförde föreslog ERSG () en färdplan för säker integrering av civila RPAS i det europeiska luftfartssystemet. Enligt kommissionen är det meningen att färdplanen ska börja införlivas i systemet . I ett senare kommissionsinitiativ har olika åtgärder fastställts, bl.a. möjligheten att anta ett europeiskt regelverk som omfattar alla relevanta områden för att göra driften av RPAS säker och trygg. På uppdrag av öppnade den europeiska luftfartssäkerhetsmyndigheten ett samråd kring ett förslag som syftar till gemensamma EU-regler för alla obemannade luftfarkoster (drönare) för alla viktklasser oavsett om de används för kommersiellt eller privat bruk. lämnade ett svar på samrådet, och har därefter sammanställt svaren och lämnat ett underlag till , som presenterade ett s.k. luftfartspaket. I kommissionens meddelande En luftfartsstrategi för (KOM(2015) 598 slutlig) som presenterades pekar kommissionen på att drönare är en teknik som redan åstadkommer radikala förändringar genom att skapa möjligheter för nya tjänster och tillämpningar, liksom nya utmaningar. Kommissionen anser att drönare är en fantastisk möjlighet för luftfartygstillverkningsindustrin, särskilt för små och medelstora företag, och för de många företag inom och utanför luftfartssektorn som kommer att kunna integrera drönare i sin verksamhet och öka sin effektivitet och konkurrenskraft. konstateras att dagens regler för luftfartssäkerheten inte är anpassade till drönare, och kommissionen bedömer därför att de många olika typer av drönare som används under mycket olika driftsförhållanden innebär att en riskbaserad ram måste införas snabbt för att garantera att drönare används på ett säkert sätt i det civila luftrummet och skapa rättssäkerhet för branschen. I detta sammanhang kommer frågor som rör integritet och skydd av personuppgifter, säkerhet, ansvar, försäkringar och miljö också att beaktas. Enligt kommissionen inrättas ramen på EU-nivå för att säkerställa ett säkert samspel med befintliga användare av luftrummet som omfattas av EU-regler och för att skapa en stor inre marknad, som är av särskild betydelse för små och medelstora företag och nystartade företag. Av säkerhetsskäl måste alla drönare omfattas, även små sådana, och bestämmelserna måste enligt kommissionen stå i proportion till risken så att man säkerställer att ny utveckling inte hindras av onödigt betungande och kostsamma regler och förfaranden. Kommissionen kommer också att försöka förlita sig på branschnormer så långt som möjligt. Kommissionen föreslår därmed att en grundläggande rättslig ram för en säker utveckling av drönaranvändningen i EU ska ingå som en del av den nya grundförordningen om luftfartssäkerhet som ersätter förordning (EG) nr 216/2008. Kommissionen kommer att ge i uppdrag att utarbeta mer detaljerade regler som kommer att möjliggöra drönaranvändning och utveckling av branschnormer. Utskottet noterar i sammanhanget att förhandlingar om det nya drönarregelverket har påbörjats . Det pågår även ett arbete kring drönare inom den internationella civila luftfartsorganisationen () som har en panel för drönare i form av arbetsgruppen Panel (RPASP). medverkar i arbetsgruppen genom Transportstyrelsen. RPASP jobbar med att anpassa Chicagokonventionens bilaga och övriga dokument från för att möjliggöra internationell obemannad luftfart. De första årens arbete i RPASP resulterade i en manual för introduktion av RPAS i det nuvarande luftfartssystemet (internationell flygning enligt instrumentflygregler). RPASP diskuterar bl.a. möjligheterna och svårigheterna med att introducera obemannad luftfart i det befintliga luftsystemet. Enligt uppgift från väntas drönare vara en av de frågor som tas upp i . Utskottet noterar i detta sammanhang även att kommer att arrangera ett ICAO-symposium i på temat drönare och fjärrstyrd flygtrafikledning där bl.a. den svenska infrastrukturministern kommer att medverka. Utvecklingsarbete kring drönare i Luftfartslagen är tillämplig på alla slags luftfartyg inklusive drönare, och har även föreskrifter som reglerar bl.a. konstruktion av och verksamhet med obemannade luftfartyg under . Det finns ett regelverk samt områden i svenskt luftrum som är lämpliga för testverksamhet. Det är enligt nuvarande regler däremot inte möjligt att utnyttja luftrum över tättbebyggda områden för testverksamhet eller att testa verksamhet som är kommersiell. När det gäller överträdelser som hotar trafiksäkerheten och påföljder för detta finns det regler om olovlig luftfart samt straff för sådana överträdelser enligt luftfartslagen. Det krävs tillstånd från Transportstyrelsen för all flygverksamhet som inte är för rent privata syften och hobbyflyg, som modellflyg, vilket innebär att tillståndskrav även finns om man ska flyga inom synhåll. Enligt uppgift från Transportstyrelsen pågår det ett projekt med att se över ansökningsprocessen och möjligheten att införa någon form av e-ansökan. När det gäller frågan om samordning av tillståndsgivningen för användningen av drönare noterar utskottet att det finns information på Transportstyrelsens webbplats om vilka andra tillstånd som kan behöva sökas från andra myndigheter. När det gäller utvecklingen och användningen av drönare pekar Trafikanalys i den rapport som myndigheten presenterade inför framtagandet av en flygstrategi bl.a. på att kapaciteten kring flygplatser kan påverkas av drönare (rapport 2016:4). Trafikanalys konstaterar att antalet drönare förväntas öka starkt och att detta innebär att det finns ett behov av att se över deras reglering så att de inte inverkar menligt på luftfartens utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att det är betydelsefullt att främja den tekniska utvecklingen och användningen av obemannade luftfartyg (drönare) men att det inte får innebära att luftfartssäkerheten påverkas på ett negativt sätt. Utskottet ser därför positivt på att Transportstyrelsen tog fram en intern strategi för arbetet med obemannade luftfarkoster i syfte att samla resurser och åstadkomma en helhetssyn för att kunna tillhandahålla en effektiv och rättvis behandling av dessa så att de kan integreras på ett säkert och ordnat sätt inom luftfarten. Det är enligt utskottets uppfattning vidare positivt att Transportstyrelsen har inlett ett arbete med att ta fram en ny föreskrift som komplement till föreskrifterna om trafikregler och om flygtrafikledningstjänst i närheten av flygplatser. Syftet med arbetet är – att möjliggöra användning av drönare på låg höjd (<50 meter) inom en flygplats kontrollzon eller trafikinformationszon utan kontakt med flygtrafikledningen om avståndet till flygplatsen är tillräckligt säkert – en minskning av kravet på separation mellan vanliga luftfartyg och en tillfällig sektor med drönarverksamhet i en kontrollzon. Enligt Transportstyrelsen planerar myndigheten att skicka ut en extern remiss , och avsikten är att den nya föreskriften ska börja gälla . Dagens innehåller krav på kompetens för de större drönarna eftersom de förväntas kunna orsaka större skada. Enligt vad utskottet har fått veta av Transportstyrelsen anser myndigheten att den nuvarande föreskriften om obemannade luftfartyg (TSFS 2009:88) inte är ett så pass stort hinder för teknikutveckling att det finns skäl att revidera den innan Easa-reglerna träder i kraft. När det gäller möjligheten att utföra viss samhällsservice med hjälp av drönare har utskottet fått information från Transportstyrelsen om att myndigheten har ett regelverk som möjliggör flygning med drönare bortom synhåll, men att det ännu inte finns någon sökande som har klarat de krav som ställs. Transportstyrelsen kommer att genomföra dialoger med luftfartsbranschen för att se om det finns möjlighet att underlätta utveckling av olika typer av samhällstjänster med drönare. När det gäller obemannade luftfartyg som är certifierade för att kunna flygas och kontrolleras utom synhåll för piloten gäller i princip samma villkor som för annan luftfart, och enligt Transportstyrelsen har myndigheten ännu inte gett något sådant tillstånd. Transportstyrelsen menar att detta främst hör samman med att det ännu inte finns något godkänt system för att upptäcka annan luftfart (detect and avoid) och att luftfartygssystemet ska ha någon form av certifiering för att undvika kollision med tredje män på marken. Enligt Transportstyrelsen har dock myndigheten utfärdat särskilda tillstånd för flygning utom synhåll, men då med specifika begränsningar och villkor. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att infrastrukturministern svarade på en interpellation om drönarnas inverkan på flygsäkerheten och vilka åtgärder ministern avser att vidta för för att förhindra att det inträffar en flygolycka som orsakas av en drönare (ip. 2015/16:369). Infrastrukturministern betonade vikten av att användare av drönare känner till och följer de regelverk som finns och att Transportstyrelsen på olika sätt sprider information om vad som gäller och för dialog bl.a. med operatörsföreningen . Ministern konstaterade att den tekniska utvecklingen tillsammans med den ökade användningen av drönare och de incidenter som inträffat i närheten av flygplatser gör att det finns anledning att se över regelverken. Ministern meddelade att regeringen därför ser positivt på att ett EU-gemensamt regelverk för drönare tas fram, och att det är angeläget att ett sådant kommer på plats . Utskottet delar denna uppfattning och välkomnar därför uppgifterna från Transportstyrelsen om att myndigheten överväger om och hur deras nuvarande föreskrifter för drönare behöver moderniseras och anpassas till framtida EU-regler och att det som en del i detta pågår en dialog med leverantörer av flygtrafiktjänster i , bl.a. , om flygning med drönare i kontrollzoner. Utskottet kan även konstatera att utvecklingen kring drönare går snabbt och att den ökade försäljningen medfört att många av dem som använder drönare saknar eller endast har begränsad kunskap om vilka regler som gäller för hur de får användas. Utskottet välkomnar därför de informationsinsatser som Transportstyrelsen gör till allmänheten genom bl.a. brev till tillståndshavare, inlägg på Facebook, informationsblad och pressmeddelanden om bl.a. var man får och inte får flyga med drönare. Utskottet förutsätter i detta sammanhang att dessa insatser kommer att fortgå samt att Transportstyrelsen kommer att göra ytterligare informationsinsatser i samband med nya regleringar inom området. Utvecklad användning av drönare Utskottet vill framhålla att den utveckling som sker kring drönare är viktig och att den erbjuder stor potential för framtida nya användningsområden inom olika samhällstjänster. Utskottet vill därför även understryka betydelsen av fortsatt forskning och utveckling inom området. Enligt uppgifter som utskottet har fått från () pågår det mycket forskning om drönare, och det finns ett stort tekniskt kunnande i om drönartekniken i sig, t.ex. när det gäller automation, autonomi och flygteknik. Som exempel kan nämnas att det pågår forskning om drönare vid (LiU), () och (). har ett stort projekt om automation där flera lärosäten har finansiering, bl.a. LiU, LU och (). Enligt FOI finns mycket att göra när det gäller frågan om hur drönarna ska fungera i luftrummet och hur drönarna ska behandlas inom ramen för befintliga regelverk. Det saknas bl.a. forskning om hur drönarna i praktiken ska samsas med andra farkoster. Enligt FOI försöker de i sina pågående projekt ta ett bredare grepp om användarfrågor, där bl.a. tekniska aspekter och frågor om interaktionen mellan människa och maskin diskuteras. När det gäller att öka användningsområdena för drönare noterar utskottet även att med , , och har initierat ett projekt där hjärtstartare har skickats med drönare till fingerade hjärtstopp i för att pröva tekniken. Utskottet har även noterat att har initierat ett arbete med inriktning på att använda drönare för att underlätta sjöräddning. Vidare kan nämnas att också medverkar i gemensamma EU-projekt om drönare, bl.a. (Midcas). Utskottet kan avslutningsvis konstatera att det även finns exempel på myndigheter som arbetar med att utveckla de möjligheter som finns för olika användningsområden för drönare och integrerar arbetet i den egna verksamheten. Här kan nämnas att och har genomfört en upphandling av drönare som ska användas i den operativa verksamheten. Inom har ett arbete inletts med att utbilda ett antal poliser i hur tekniken kan användas. Det kan även nämnas att i och använder drönare i sitt arbete. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla vikten av en fortsatt utveckling där nya användningsområden för drönare främjas, som denna utveckling måste följas av ett systematiskt säkerhetsarbete för att motverka ökade olycksrisker och tillbud. Utskottet anser att den nuvarande situationen med olika nationella regler inom EU inte är tillfredsställande och vill därför understryka betydelsen av att och berörda myndigheter fortsätter att driva ett aktivt arbete kring drönare, inte minst i det pågående framtagandet av ett nytt europeiskt flygsäkerhetsregelverk. Utskottet framhåller att det är angeläget att ett EU-gemensamt regelverk för drönare tas fram och kommer på plats . Mot bakgrund av vad som anförts ovan om pågående arbete och insatser inom EU och finner utskottet inte skäl att ta något initiativ med anledning av de motioner som behandlas här. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:766 (M) yrkande 2, 2015/16:806 (M) yrkandena 1–4 och 6, 2015/16:1692 (M), 2015/16:3058 (M) yrkandena 13 och 14 och 2015/16:3148 (KD) yrkandena 13 och 14. En strategi för luftfarten, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12, 2015/16:1697 av (M) och 2015/16:1524 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Vi vill inledningsvis framhålla att flyget är av stor vikt för att dels binda samman , dels göra lättillgängligt för övriga världen. Genom att erbjuda svenskt flyg goda villkor och förutsättningar får flygbolagen förutsättningar att kunna investera i framtidens teknik, vilket i sin tur kan minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart resande. Vi vill i sammanhanget påminna om det arbete som den dåvarande alliansregeringen initierade med att ta fram en flygstrategi. Syftet var att ta fram en sammanhållen och långsiktig strategi för framtiden för såväl inrikes- som utrikesflyget och att därmed stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Vi anser även att den flygstrategi som den nuvarande regeringen aviserar bör fortsätta under dessa former. Dessvärre är det tydligt att det förslag som regeringen har presenterat när det gäller flyget inte har som syfte att stärka flygets konkurrenskraft. Den inriktning som regeringen har haft med en nedläggning av och att regeringen inte har uttalat en tydlig ståndpunkt för hur man ser på den fortsatta utvecklingen anser vi vara mycket oroande. Vi vänder oss även kraftigt mot regeringens uttalade vilja att införa en flygskatt.