bet · H401NU3 · 2016-11-28 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 21 Energi som totalt uppgår till ca . Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften och det regeringen i övrigt har föreslagit om de olika anslagen. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden –2020, dels till finansiella befogenheter . Utskottet föreslår även att ska avslå motionsyrkanden som gäller målen för utgiftsområdet och ett yrkande som gäller Svenska kraftnäts ekonomiska mål. Utskottet har därtill följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. I betänkandet finns tre reservationer (SD, C, V). I en reservation (SD) finns ett alternativt förslag när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. Företrädarna i utskottet för , , och har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. Proposition 2016/17:1, utgiftsområde 21 Energi. Tolv motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Målen för utgiftsområde 21 Anslag inom utgiftsområde 21 Svenska kraftnäts ekonomiska mål 1.Målen för utgiftsområde 21, punkt 1 (C) 2.Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (SD) 3.Svenska kraftnäts ekonomiska mål, punkt 3 (V) 1.Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (V) 4.Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 7 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Målen för utgiftsområde 21 2016/17:1558 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 1 (C) Anslag inom utgiftsområde 21 anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 17, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 37, 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3127 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3438 av m.fl. (C) och 2016/17:3459 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2020 som riktlinje för svenska kraftnäts investeringar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 2. d) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 3. e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Reservation 2 (SD) Svenska kraftnäts ekonomiska mål 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD), (M)*, (S), (MP), (M)*, (S), (SD), (V), (KD)*, (S), (S), (L)* och (C)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 21 Energi och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut samt de motioner som behandlas i detta betänkande finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som företrädarna för , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. Utskottets förslag till anslagsfördelning och till beställningsbemyndiganden finns i bilagorna 4 och 5. I bilaga 6 redovisas den anslagsfördelning som föreslås i en reservation (SD). Därutöver innehåller betänkandet ytterligare två bilagor som gäller bemyndiganden för några av anslagen (bilagorna 3 och 7). Budgetprocessen innebär bl.a. att i processens första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 2 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslagen inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen), vilket motsvarar det andra och avslutande steget i budgetprocessen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottets överväganden inleds i det nästföljande avsnittet med en redovisning av utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Därefter behandlar utskottet två motioner som gäller målen för energipolitiken. I därpå följande avsnitt behandlas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet samt de anslagsrelaterade motförslag som finns i ett antal motioner. I samband med behandlingen av anslagsförslagen tar utskottet också ställning till regeringens förslag som gäller elberedskapsavgiften och svenska kraftnäts investeringsplanering och finansiella befogenheter. Avslutningsvis behandlas en motion om avkastningskraven på . Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som hade använts inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). grupp för uppföljning och utvärdering (Nuguu) har följt upp i vilken utsträckning regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet framförde i förra årets budgetbetänkanden. Energipolitiken präglas av mål som är beslutade på flera olika nivåer, allt från EU-nivå och ned till myndighetsnivå. Flera av dessa mål redovisas i budgetpropositionen, om än inte under den inledande rubriken . Av budgetpropositionen framgår att det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på villkor som är konkurrenskraftiga jämfört med omvärlden. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Regeringen anger att detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Vilka dessa ”övriga relevanta mål” är redovisas dock inte närmare. Av budgetpropositionen framgår vidare att det i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har beslutats om ett antal energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Därefter redovisas emellertid endast följande tre mål: – Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . – Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Vidare anges det att och har en gemensam elcertifikatsmarknad med det gemensamma målet att öka den förnybara elproduktionen med (TWh) . Det gemensamma målet delas mellan länderna. har satt upp ett nationellt finansieringsmål som ligger i linje med det gemensamma målet. Det nationella målet är att finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6). Det nya nationella finansieringsmålet ersätter det mål som har fastställt för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . Därefter anges att i enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6) ska insatser för forskning och innovation på energiområdet inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. Avslutningsvis anger regeringen att dess målsättning är att elproduktion ska vara förnybar. Här hänvisar regeringen till den energiöverenskommelse mellan , , , och som presenterades där det slås fast att målet är förnybar elproduktion 2040. Övriga mål och prioriteringar De mål som har redovisats ovan återfinns alltså under rubriken utgiftsområdet i budgetpropositionen , utgiftsområde 21 Energi. Under den övergripande rubriken redovisas dessutom löpande flera ytterligare mål som andra än har beslutat om. Det kan exempelvis handla om mål som regeringen eller någon myndighet har ställt upp eller mål som gäller för någon särskild satsning. Utöver det som uttryckligen betecknas mål förekommer även målliknande begrepp som exempelvis visioner, prioriteringar, riktlinjer eller att en insats har ett särskilt angivet syfte. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Avsnittet 2.5 Resultatredovisning sträcker sig över sidorna 16–53 i budgetpropositionen, utgiftsområde 21 Energi. Redovisningen inleds i avsnitt 2.5.1 med en beskrivning av det som betecknas resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. I två tabeller redovisas dels det som betecknas tre centrala resultatindikatorer, dels övriga resultatindikatorer. Indikatorerna i den förstnämnda tabellen uppges syfta till att följa upp de energipolitiska mål som ska vara uppfyllda till 2020. I tabellen redovisas utfallet för följande tre indikatorer: – Total andel förnybar energi – Andel förnybar energi i transportsektorn För de två förstnämnda indikatorerna omfattar tabellen värden för tidsperioden –2015. För indikatorn Energiintensitet redovisas värden för perioden –2015. I den andra tabellen redovisas värden för 16 s.k. övriga resultatindikatorer, och det hänvisas till efterföljande delavsnitt i resultatredovisningen. Det anges även att utvecklingen inom olika delområden redovisas i de efterföljande avsnitten. Resterande del av avsnittet Indikatorer och andra bedömningsgrunder (s. 18–24) torde därmed omfatta det som regeringen anser vara andra bedömningsgrunder. Dessa redovisas under följande underrubriker: – Jämställdhet inom energisektorn – Internationellt och EU. Resterande del av resultatredovisningen är tematiskt indelad i följande avsnitt: – Energiforskning och innovation – Resultatredovisning för . I samtliga avsnitt utom det sistnämnda använder regeringen underrubrikerna Mål, Resultat samt Analys och slutsatser. Flera av de underavsnitt som rubriceras resultat delas i sin tur in i ytterligare undernivåer. Liksom i förra årets budgetbetänkanden vill utskottet inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen, och som bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . genomförde utskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Dessutom undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till utskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). Utskottet har i samband med budgetberedningen följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). På ett allmänt plan konstaterade utskottet att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet bereder utan också är giltiga för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte ansågs vara specifika budgetproposition. Vidare noterade utskottet att resultatredovisningens struktur skilde sig åt mellan de tre utgiftsområdena. Utskottet ansåg det därför vara berättigat att reflektera över om detta främst avspeglar de tre utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig att använda för att öka läs- och jämförbarheten. Denna reflektion kvarstår även detta år. När det gäller resultatredovisningen i budgetpropositionen konstaterar utskottet inledningsvis att regeringen i utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv inte refererar till utskottets ställningstaganden om resultatredovisningen i förra årets budgetbetänkanden. Inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt hänvisar regeringen endast till utskottets ställningstagande när det gäller hur vissa av indikatorerna kan kopplas till det mål för politikområdet som har fastställt (prop. 2016/17:1, utg.omr. 19 s. 14). Vidare är det inom samtliga tre utgiftsområden möjligt för regeringen att ytterligare tydliggöra sambanden mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Generellt har det inom utgiftsområdenas resultatredovisning genomförts vissa förändringar och tillägg jämfört med förra årets budgetproposition, vad gäller både mål, indikatorer och resultatredovisning. Iakttagelser om utgiftsområde 21 Energi Regeringens redovisning av målen för utgiftsområde 21 Energi sammanfaller i huvudsak med den struktur som användes i budgetpropositionen . konstaterade utskottet att energipolitiken präglas av mål som är beslutade på flera olika nivåer. Vidare redovisade utskottet uppfattningen att det ofta är svårt att utläsa hur övergripande mål förhåller sig till övergripande EU-mål och till mål som anges på lägre nivåer i målhierarkin. Utskottet påpekade att tydligheten kunde öka om regeringen i budgetpropositionen gör mer direkta och frekventa referenser till de riksdagsbundna målen för att på så sätt göra det lättare för läsaren att återknyta till de överväganden som regeringen och gör i samband med att mål föreslås och beslutas. Utskottet kan konstatera att det inte har gjorts några nämnvärda förändringar i denna riktning i budgetpropositionen , vilket motiverar utskottet att återupprepa betydelsen av att det berörda avsnittet ses över när det gäller detta. I likhet med vad som anfördes i budgetpropositionen framhåller regeringen även i budgetpropositionen att det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken. Mot den bakgrunden framförde utskottet att det hade varit klargörande om de energipolitiska EU-målen hade redovisats redan under det inledande målavsnittet. Någon anpassning i linje med utskottets förslag har inte gjorts i årets budgetproposition, utan de EU-relaterade energipolitiska målen redovisas fortfarande först i resultatredovisningens underavsnitt Internationellt och EU. Utskottet står fast vid uppfattningen att det finns beaktansvärda skäl att tydliggöra EU-målen i målavsnittet. Indikatorer och andra bedömningsgrunder ställde sig utskottet positivt till att regeringen hade redovisat ett antal resultatindikatorer som syftade till att underlätta bedömningen av det resultat som har uppnåtts inom utgiftsområdet. Utskottet ansåg även att det var bra att indikatorernas utveckling redovisades . I budgetpropositionen har redovisningen förtydligats genom att tabellen med indikatorer har delats i två: centrala resultatindikatorer och övriga resultatindikatorer. I den förstnämnda tabellen redovisas ett betydligt längre tidsintervall (2006–2015) än i budgetpropositionen , vilket gör det lättare att följa utvecklingen . Möjligen hade denna utveckling kunnat ha visualiserats på något annat sätt och därmed blivit ännu tydligare. I likhet med vad utskottet anförde är återkopplingen i årets resultatredovisning till de indikatorer som redovisas i de båda tabellerna fortfarande begränsad. I tabellen över övriga resultatindikatorer görs visserligen vissa hänvisningar till avsnitt längre fram i propositionen, men i dessa avsnitt görs inga direkta återkopplingar till det som redovisas i tabellen. Här anser utskottet att det finns potential för regeringen att med relativt enkla medel länka ihop olika delar av budgetpropositionen på ett sätt som tydliggör sambanden mellan mål och resultat och som gör det lättare att bedöma resultatutvecklingen. Den ovannämnda uppdelningen av resultatindikatorerna kan i någon utsträckning anses tillgodose det som utskottet efterlyste om att det tydligare bör framgå vilken funktion indikatorerna har haft när det gäller regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Det är dock ännu oklart hur resultatindikatorerna förhåller sig till det som betecknas andra bedömningsgrunder. Dessa andra bedömningsgrunder redovisas under samma underrubriker som i budgetpropositionen med undantag för rubriken inom energisektorn som är ny. efterfrågade utskottet ett klargörande av vad regeringen anser vara en annan bedömningsgrund och hur bedömningsgrunder av detta slag används för att värdera det energipolitiska resultatet. Önskemålet har inte fått någon synbar effekt i budgetpropositionen . Därmed kvarstår utskottets uppfattning att kopplingen mellan målen och det som regeringen anser vara andra bedömningsgrunder är otydlig, vilket gör det svårt att bedöma det resultat som redovisas och hur regeringen värderar resultatet i förhållande till relevanta mål. konstaterade utskottet att resultatredovisningsavsnittet i budgetpropositionen i fråga om utgiftsområde 21 Energi var omfattande och att det i inte obetydlig utsträckning bestod av utförliga beskrivningar som egentligen inte rörde verksamhetens resultat utan som mer kunde betraktas som olika insatser eller omvärldsfaktorer. Utskottet ansåg att det därför var svårt att få en överblick och förståelse för vad regeringen anser vara det resultat som har uppnåtts inom utgiftsområdet och hur detta resultat förhåller sig till de mål som har beslutat om. Enligt utskottets uppfattning gjorde resultatredovisningens omfattning och mindre stringenta karaktär att den information som behöver för sina beslut framträdde mindre tydligt. Resultatredovisningen i budgetpropositionen följer samma indelning som motsvarande avsnitt i budgetpropositionen . Utskottet finner inte att regeringen i budgetpropositionen har vidtagit några åtgärder som på ett påtagligt sätt bidrar till att göra det lättare för eller andra att ta till sig resultatredovisningen. Utskottets önskemål om en tydligare åtskillnad mellan å ena sidan beskrivningar av det allmänna tillståndet och utvecklingen på det energipolitiska området och å andra sidan de faktiskt uppnådda resultaten av statens insatser kan alltjämt betraktas som ett utvecklingsområde. Utskottet ser sig därför nödsakat att upprepa det som anfördes i förra årets budgetbetänkande, nämligen att resultatredovisningen i första hand bör vara en beskrivning av de faktiskt uppnådda resultaten av genomförda statliga insatser och en bedömning av resultatets förhållande till de riksdagsbundna målen. Vidare påpekade utskottet att det kunde finnas skäl att på ett samlat och mer renodlat sätt redovisa det som skulle kunna betecknas som energipolitikens medel. Utskottet konstaterade att resultatredovisningsavsnittet blir oöverskådligt och att länken energipolitikens medel försvinner när regeringen väljer att redovisa så gott som alla energipolitiska medel under rubriken resultatredovisning. I detta avseende har regeringen inte gjort några anpassningar som bidrar till att komma till rätta med detta problem i årets budgetproposition. När det gäller energipolitiska styrmedel efterlyste utskottet i förra årets budgetbetänkande även någon form av resonemang från regeringens sida om olika skatters betydelse som ett medel för att uppnå energipolitiska mål. Utskottet konstaterade då att energi- och klimatskatter samt andra skatter påverkar energiproduktionen/energianvändningen och att det därför kunde vara motiverat att beröra detta inom utgiftsområde 21 även om statsbudgetens inkomstsida främst behandlas på annan plats i budgetpropositionen. Utskottets iakttagelse på detta område har inte gett något avtryck i budgetpropositionen . förordade utskottet att regeringen skulle se över de avsnitt i resultatredovisningen som betecknas Analys och slutsatser. Utskottet påpekade bl.a. att det i dessa avsnitt genomgående bör föras resonemang om i vilken utsträckning graden av måluppfyllelse har ett samband med statliga insatser eller är ett utfall av andra faktorer. Vidare efterfrågade utskottet en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen.