bet · H301KrU8 · 2016-03-31 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om folkbildning och spelfrågor. Några av motionsyrkandena bereds förenklat. I betänkandet finns 7 reservationer (M, SD, C, KD). Cirka 25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vikten av att utvärdera folkbildningens roll Folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och att bekämpa utanförskapet Krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel Samla aktörer inom spelområdet Motioner som bereds förenklat 1.Vikten av att utvärdera folkbildningens roll, punkt 1 (M) 2.Folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och att bekämpa utanförskapet, punkt 2 (M) 3.Studieförbund och integrationsfrågor, punkt 3 (C) 4.Studieförbund och integrationsfrågor, punkt 3 – motiveringen (SD) 5.Krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel, punkt 4 (C) 6.Reglering av spelmarknaden, punkt 5 (SD) 7.Reglering av spelmarknaden, punkt 5 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vikten av att utvärdera folkbildningens roll 2015/16:2134 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M) Folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och att bekämpa utanförskapet 2015/16:2134 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (M) 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 3 (C) Reservation 4 (SD) – motiveringen Krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 5 (C) 2015/16:757 av (M), 2015/16:1737 av (M), 2015/16:1883 av (S), 2015/16:2152 av m.fl. (S), 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2015/16:2546 av m.fl. (SD), 2015/16:2657 av (M) yrkande 1, 2015/16:2761 av (SD), 2015/16:2921 av m.fl. (M) och 2015/16:2996 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) 2015/16:2200 av (S). 2015/16:924 av (C) yrkande 1, 2015/16:976 av (M) och 2015/16:2216 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Samla aktörer inom spelområdet 2015/16:2216 av och (båda MP) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat 2015/16:180 av (M), 2015/16:1104 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1849 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (L), (S), (M), (MP), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 27 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om folkbildning och spelfrågor. Några av motionsyrkandena bereds förenklat. Liberalerna (FP) bytte , efter den allmänna motionstiden /16, namn till Liberalerna (L). Målet för folkbildningspolitiken är: Folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Av förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen framgår att syftet med statens stöd till folkbildningen är att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen (utg.omr. 17) uppgår 2016 till . Regeringen uppdrog åt Statskontoret att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syften med statsbidraget till folkbildningen som har fastställt. Av beslutet framgår följande: överlämnades propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172) till . I propositionen lämnades förslaget att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. Som skäl angavs bl.a. att utvärderingen bör utföras av aktörer som har en oberoende ställning i förhållande till den verksamhet och de aktörer som ska utvärderas. I propositionen presenteras de fyra syften med statsbidraget som har fastställt och som ska ligga till grund för utvärderingen: stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället, samt bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen (2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Med hänsyn till såväl det omfattande statliga stödet till folkbildningen som folkbildningens viktiga roll i samhället bedömer regeringen att det är angeläget att mer regelbundet än tidigare utvärdera den verksamhet som anordnas av folkhögskolor och studieförbund med stöd av statsbidraget. Utvärderingarna syftar till att ge svar på i vilken utsträckning syftena med statens stöd till folkbildningen uppnås. Det finns därför behov av att pröva en modell för en mer regelbunden och systematisk utvärdering av folkbildningen med hänsyn till de fyra syften med statsbidraget som har fastställt. Utvärderingen bör bl.a. grundas på den uppföljning av statsbidraget till folkbildningen som svarar för. Folkbildningens verksamheter bedrivs i stor utsträckning inom utbildningsområdet, både i studieförbund och i folkhögskolor. Regeringen bedömer därför att myndigheter med specialistkompetens inom dessa områden kan behöva förse Statskontoret med relevant underlag för utvärderingen, däribland utvärdering (IFAU). Underlag för utvärderingen kan också behöva lämnas av andra aktörer, främst . Statskontoret lämnade en arbetsplan för utvärderingen av folkbildningen. I den uppger Statskontoret att utvärderingen i grova drag kommer att innehålla följande aktiviteter: • Vi bryter ned statens syften med bidraget till folkbildningen i delar som är relevanta för att följa utvecklingen. • Vi kartlägger kunskaper som redan finns om hur folkbildningen uppfyller statens syften. • Vi kartlägger befintliga data. • Vi undersöker vilka möjligheter som finns att samla in kompletterande data. • Vi genomför pilotstudier, bl.a. för att undersöka hur statens syften kan operationaliseras och följas. • Med utgångspunkt i ovanstående presenterar vi en eller flera alternativa kostnadssatta modeller för en regelbunden utvärdering av folkbildningen. • Vi drar slutsatser om vilken modell som bör väljas. Statskontoret ska delrapportera sitt uppdrag till regeringen respektive 2017. Uppdraget ska slutredovisas . Vikten av att utvärdera folkbildningens roll Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att den kommande utvärderingen av folkbildningen bör ligga till grund för den framtida utformningen av politiken för folkbildningen, med hänvisning till att Statskontorets utredningsarbete inte bör föregripas. Jämför reservation 1 (M). m.fl. (M) anför i motion 2015/16:2134 att alliansregeringen lade fram propositionen Allas kunskap – allas bildning, där en ny modell för utvärdering av folkbildningen och dess effekter presenterades. Statskontoret har sedan fått i uppdrag att hålla samman utvärderingen av folkbildningen med stöd av underlag från utvärdering och Myndigheten för kulturanalys. Motionärerna anser att denna utvärdering bör ligga till grund när den framtida politiken för folkbildningen i stort utformas (yrkande 3). Regeringen har, som framgått ovan, gett Statskontoret i uppgift att genomföra en samlad utvärdering av folkbildningen utifrån de fyra syften med statsbidraget till folkbildningen som har fastställt. Av beslutet framgår att Statskontoret för uppdragets genomförande ska bilda en samverkansgrupp för samordning med berörda myndigheter och andra aktörer. Statskontoret ska även etablera en referensgrupp där företrädare för folkbildningen erbjuds att delta. Syftet är att ge representanterna möjlighet att redovisa sina erfarenheter av utvärderingssystem samt att inhämta aktörernas synpunkter på utvärderingsarbetet. Till referensgruppsmötena ska även myndigheter som är representerade i samverkansgruppen bjudas in. Därutöver ska Statskontoret föra en dialog med riksdagsledamöter i syfte att informera om arbetet. Som framgår ovan har Statskontoret fått i uppdrag att genomföra en utvärdering som ska syfta till att ge svar på i vilken utsträckning syftena med statens stöd till folkbildningen uppnås. Statskontoret ska delrapportera sitt uppdrag till regeringen respektive 2017. Uppdraget ska slutligt redovisas . Utskottet förutsätter att slutsatserna från rapporteringarna kommer att ligga till grund när den framtida politiken för folkbildningen i stort utformas. Statskontorets utredningsarbete bör dock inte föregripas. Motion 2015/16:2134 (M) yrkande 3 avstyrks därmed. Folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och att bekämpa utanförskapet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och bekämpa utanförskapet med hänvisning till att Statskontorets utredningsarbete inte bör föregripas. Jämför reservation 2 (M). m.fl. (M) poängterar i motion 2015/16:2134 folkbildningens roll för det livslånga lärandet på en modern arbetsmarknad. Motionärerna påtalar att om folkbildningen ska kunna motsvara den nya tidens krav, som innebär att vi måste förkovra oss via utbildningar genom hela yrkeslivet, måste hela sektorn förändras med sin tid. Dessutom framhåller motionärerna att utvecklings- och kvalitetsarbete stärker förtroendet för folkbildningen och bidrar till att fler människor söker sig till det som folkhögskolor och studieförbund erbjuder (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 framhåller motionärerna folkbildningens roll för att bekämpa utanförskapet. Motionärerna påtalar att vägen ut ur arbetslöshet, utanförskap och fattigdom går via utbildning och kompetensutveckling. Här har enligt motionärerna folkbildningen i bred bemärkelse en unik kompetens som måste tillvaratas. Som framgår ovan pågår en utvärdering av folkbildningen. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 17) att det statliga stödet till folkbildningen bör bidra till en verksamhet som kontinuerligt arbetar med att nå nya deltagargrupper, samt framhåller att folkhögskolans utbildning är flexibel och kan anpassas till deltagarnas olika behov och förutsättningar. Regeringen lyfter dock också fram de utmaningar som finns, bl.a. att studieförbunden skulle kunna rikta sin verksamhet för att nå ut till fler, t.ex. medelålders män, unga kvinnor, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning, samt att det finns behov av ny kompetens hos folkhögskolelärarna. Enligt Studieförbunden[1] kommer man att särskilt lyfta fram vad folkbildningen bidrar med för nyanlända till och för ungdomar som varken arbetar eller studerar. För att stärka det livslånga lärandet och bekämpa utanförskapet kan nämnas att det, förutom den ordinarie verksamheten, pågår en arbetsmarknadspolitisk insats på folkhögskolorna som vänder sig till arbetssökande som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Syftet är att underlätta för deltagaren att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Vidare genomförs det etableringskurser för nyanlända. I det system för statsbidrag till studieförbund som fastställde ska, enligt , en betydligt större del av statsbidraget än tidigare fördelas efter unika deltagare. Nämnas kan att såväl anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen som det nya anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen har fått avsevärt ökade anslag . Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål ligger väl i linje med det andra och tredje syftet med statens stöd till folkbildningen, dvs. att ”bidra till att göra det möjligt för en mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen”, samt att ”bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället”. Utskottet vill vidare betona, i likhet med vad regeringen konstaterar i budgetpropositionen , att det statliga bidraget till folkbildningen bör användas för just det som motionärerna efterlyser, dvs. att bl.a. nå nya deltagargrupper och bekämpa utanförskapet. Folkhögskolorna arbetar med detta, bl.a. genom arbetsmarknadspolitiska insatser; dels genom studiemotiverande folkhögskolekurser som vänder sig till dem som saknar grundläggande gymnasieexamen eller grundläggande högskole-kompetens, dels genom etableringskurser för nyanlända. Även studieförbunden kommer att särskilt lyfta fram vad folkbildningen bidrar med för nyanlända till och för ungdomar som varken arbetar eller studerar. Som framgår ovan genomför Statskontoret en utvärdering av folkbildningen som berör dessa frågor, och utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas, varför motion 2015/16:2134 (M) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökade möjligheter för bl.a. studieförbund att arbeta proaktivt med integrationsfrågor med hänvisning till all den verksamhet som pågår. Jämför reservationerna 3 (C) och 4 (SD). m.fl. (C) efterlyser i motion 2015/16:3245 en översyn av frågan om hur studieförbund och andra aktörer i civilsamhället kan ges ökade möjligheter att arbete proaktivt med integrationsfrågor, och då i större utsträckning hitta sätt att involvera och höja kunskapsnivån hos infödda svenskar (yrkande 3). beslutade med anledning av förslag i propositionen Vårändringsbudget att föra upp ett nytt anslag 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen på statens budget med (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Anslaget får användas för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska och om samhället samt främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. fördelar statsbidrag till verksamhet enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Med anledning av den rådande flyktingsituationen bedömde regeringen att ytterligare behövde tillföras anslaget 2015 för att studieförbunden skulle kunna stärka sina insatser för asylsökande och boende på anläggningsboenden (prop. 2015/16:47 Extra ändringsbudget ). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:96). beslutade med anledning av budgetpropositionen att anslaget skulle anvisas 2016 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:83). Enligt Studieförbunden kommer man som ovan nämnts att särskilt lyfta fram vad folkbildningen bidrar med för nyanlända till . Det finns mycket verksamhet inom studieförbunden som inriktar sig på integration och möten mellan människor. Bland annat kan nämnas att ABF Kultur- och bildningscenter i startade ett projekt med en kör där nyanlända och etablerade svenskar kan sjunga ihop. Syftet med kören är främst att sjunga, men också att skapa glädje, samhörighet, språkinlärning, nätverksbygge och utbyte av erfarenheter och vänskap. har startat flera kortcirklar där deltagare med olika bakgrunder, även sådana som har svenska som modersmål, och kunskapsnivåer möts i samtal och utbyte av erfarenheter med syftet att lära av varandra och bryta segregationen. Ett projekt som startats är Prata svenska i cirkel – folkbildning för integration, som har till syfte att bygga broar mellan människor och världar som sällan möts. Vidare pågår inom Sensus mycket verksamhet på lokal nivå där svenska språket och samhällsinformation står i fokus. Ett annat exempel där studieförbunden är aktörer inom integrationsfrågor är Rådrum, som är en plats dit människor som behöver hjälp att hitta rätt i det svenska samhället är välkomna. Besöken är gratis, konfidentiella, neutrala och opartiska. Rådrum startades och bedrivs bl.a. i . Rådrummen bemannas av frivilliga. Målsättningen är att hälften av rådgivarna ska komma från majoritetssamhället och andra hälften ska komma från ett utomeuropeiskt land. Alla som vill engagera sig får gå en utbildning. Bland annat omfattar utbildningen områdena bemötande, migration, privatekonomi, samhällskunskap, arbete, bostad och diskrimineringslagen. Rådrum är ett projekt som utvecklas i samarbete mellan Hållbar utveckling , , , och Individuell människohjälp. Vidare kan nämnas Forums som är ett nätverk bestående av 16 frivilligorganisationer som tillsammans arbetar för att på olika sätt förbättra förutsättningarna för nyanlända i och där bl.a. studieförbunden Ibn Rushd och Sensus är med. Beslutet att bilda nätverket togs , och är ett sätt att försöka koordinera de ideella krafter som är verksamma i det svenska asylmottagandet. Mer konkret innebär det att nätverket arbetar med att samla och sprida erfarenheter och kunskaper om förutsättningar och omvärldsfrågor, bidra med råd och stöd till lokala och regionala aktiviteter samt vara samtalspart till myndigheter och policynivå inom området för asylmottagande. Som framgår ovan pågår en rad aktiviteter för att proaktivt arbeta med integrationsfrågor. Utskottet ser mycket positivt på detta, som ligger väl i linje med syftena med statsbidraget till folkbildningen, och väl i linje med det som motionärerna efterfrågar. Utskottet vill också lyfta fram det nya anslaget som 2015 fördes upp på statsbudgeten till folkbildningen för att studieförbunden ska kunna genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska och om samhället samt främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. Som redovisas ovan har anslaget hitintills tilldelats sammanlagt . Med hänsyn till all den verksamhet som pågår anser utskottet att motion 2015/16:3245 (C) yrkande 3 inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. Krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om borttagande av krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel. Motionärerna lyfter bl.a. fram dem som bor på flyktingförläggningar. Jämför reservation 5 (C). Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2015/16:3029 att det krävs personnummer på deltagarna i en studiecirkel för att studieförbunden ska få bidrag. Motionärerna vill att denna fråga ska ses över så att fler människor får tillgång till det studieförbunden kan erbjuda, bl.a. de på flyktingförläggningar som inte har personnummer (yrkande 3). Verksamhet för asylsökande kan inte genomföras på det ordinarie folkbildningsanslaget 14:1. Av villkor och fördelningskriterier för statsbidrag till studieförbund framgår att det krävs personnummer för deltagande i studiecirkel. Studieförbunden har fr.o.m. i uppdrag att arbeta med särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande (anslaget 14:3, utg.omr. anvisades och 2016 anvisades till denna verksamhet. För denna målgrupp registreras LMA-nummer i stället för personnummer. LMA betyder lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Studieförbunden har som framgår ovan i uppdrag att arbeta med särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande. De medel som anslagits uppgår till sammanlagt . För denna målgrupp registreras LMA-nummer i stället för personnummer. Utskottet anser inte att motion 2015/16:3029 (C) yrkande 3 bör leda till någon åtgärd från sida, varför motionsyrkandet avstyrks. Regeringen lämnade i uppdrag åt en särskild utredare att lämna förslag till en ny spelreglering, som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden (dir. 2015:95). Regleringen ska bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. En utgångspunkt är vidare att de negativa konsekvenserna av spelandet ska begränsas. Ett högt konsumentskydd förutsätter också en reglering som tar sociala hänsyn, med krav på bl.a. måttfull marknadsföring. Vid utformningen av den nya regleringen ska förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmännyttiga ändamål bevaras i så hög utsträckning som möjligt. Utredaren ska vidare bl.a. beakta den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen, folkhälsopolitiska mål samt . I uppdraget ingår även att analysera vilken roll staten bör ha på en omreglerad spelmarknad. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har i promemorian Tydligare tillståndsgivning i lotterilagen (Ds 2015:46) föreslagit ändringar i lotterilagen (1994:1000). Förslagen innebär bl.a. följande: För att åstadkomma en mer transparent handläggning av regeringens ärenden om tillstånd att anordna lotteri enligt 45 § lotterilagen tydliggörs att det endast är spelföretag som ägs av staten och spelföretag där staten har det rättsligt bestämmande inflytandet, och vars överskott går till hästsporten, som kan beviljas tillstånd enligt denna lag. Dessutom föreslås att ett generellt krav införs i lotterilagen om att den som anordnar lotteri ska säkerställa att sociala och hälsomässiga skyddshänsyn tas. Vidare föreslås att krav införs på att särskild måttfullhet ska iakttas vid marknadsföring av lotterier till konsumenter och att sådan marknadsföring inte särskilt ska rikta sig till barn och ungdomar . Promemorian innehåller även ett förslag om en åldersgräns för att delta i tillståndsgivet lotteri. Promemorian har varit ute på remiss och regeringen avser att lämna en proposition . Regeringen har vidare i promemorian Förebyggande och behandling av spelmissbruk (Ds 2015:48) lämnat förslag och överväganden som ska motverka spelmissbruk och minska de skadliga effekterna av överdrivet spelande. Promemorian är avgränsad till att gälla spel om pengar. Promemorian har varit ute på remiss och regeringen avser att lämna en proposition . Rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi lämnade rapporten ny giv? En om regleringen av spelmarknaden (2015:1). I rapporten anges bl.a. följande: För att kunna upprätthålla en traditionell reglering, där endast inhemskt reglerade spelbolag har tillstånd att erbjuda spel till svenska konsumenter, är det ett krav att den internationella handeln av spel kan kontrolleras och förhindras. Det är troligtvis mycket svårt att återta kontrollen, eller förhindra att kontrollen fortsatt minskar, genom att införa ytterligare juridiska styrmedel med syftet att begränsa den internationella handeln med spel. IPblockering, betalningsförmedlingsförbud och stärkta marknadsföringsregler har troligtvis en effekt. Hur pass effektiva de är, vilka brister och följder de har i form av kostnader, är emellertid inte klarlagt. Utan möjligheter att förhindra internationell konkurrens på marknaden är därför en traditionell reglering av spelmarknaden mycket svår att upprätthålla i längden oavsett detaljerna i det övriga regelverket. En omreglering av den svenska spelmarknaden där de internationella spelbolagen med licens kan erbjuda spel till svenska konsumenter motsvarar i stora drag att ta bort pris- och utbudsregleringen i den traditionella regleringen. Den stora skillnaden är att de internationella spelbolagen med licenser hamnar under svensk statlig kontroll och bidrar med skatteintäkter. På detta sätt kan kontrollen över den svenska spelmarknaden förbättras avsevärt. Den ökade kontrollen över spelmarknaden kommer visserligen med en kostnad i form av lägre skatteintäkter till staten, men kostnaden är relativt liten i jämförelse med de lägre intäkter som en fortsatt traditionell reglering riskerar medföra.