bet · H301MJU7 · 2016-03-02 00:00:00 — Som anförts i allmänmotiveringen måste frågan om en gärning ska bedömas som ringa och därmed straffri emellertid göras utifrån gärningens förhållande till den aktuella straffbestämmelsens skyddssyfte. Det förhållande att en handling varit en del av en allvarlig kollektiv nedskräpning är en omständighet som det behöver tas hänsyn till inom ramen för denna bedömning. Det straffbara området är oförändrat. För straffansvar krävs, liksom är fallet i fråga om 7 §, uppsåt eller oaktsamhet. har inom ramen för ett regeringsuppdrag om en särskild satsning för minskad nedskräpning tillsammans med Håll Rent tagit fram en vägledning om strategiskt arbete i nedskräpningsfrågor (6551, Strategiskt arbete för minskad nedskräpning, Vägledning för kommuner, ). Vägledningen är avsedd att stötta kommunernas strategiska arbete för att minska nedskräpningen och sprida kunskap om metoder, verktyg och arbetssätt. Regeringen har i regleringsbrev gett ett uppdrag om åtgärder för minskad nedskräpning. • utvärdera nedskräpningsbotens styreffekt för att minska nedskräpningen och vid behov lämna förslag på nödvändiga förändringar • utreda och föreslå hur det nationella förebyggandearbetet mot nedskräpning kan säkerställas • utreda om kompletterande finansieringsformer och/eller åtgärder för omhändertagande av marint skräp på stränder behövs, och i så fall föreslå olika alternativ • utreda och föreslå hur lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning kan ändras så att kommunerna får ansvar för att beakta miljöaspekter i naturmiljöer och utföra renhållning även inom sådana områden. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . I regleringsbrev fastställs att ska gå till stiftelsen . Utskottet är mot bakgrund av redovisningen ovan inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2015/16:1158 (M) och 2015/16:1959 (C) som därmed avstyrks. Utskottet anser att det behöver göras mer för att motverka nedskräpningen i naturen. Som redovisas ovan har inom ramen för ett regeringsuppdrag om en särskild satsning för minskad nedskräpning tillsammans med Håll Rent tagit fram en vägledning om strategiskt arbete i nedskräpningsfrågor. Vidare noterar utskottet att i sitt regleringsbrev getts ett uppdrag om åtgärder för minskad nedskräpning samt att stiftelsen i samma regleringsbrev anvisats särskilda medel. Med det anförda anser utskottet att motion 2015/16:1573 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gemensamma pantsystem för burkar och petflaskor inom EU respektive och om bilaterala avtal eller andra lösningar för pant på burkar och petflaskor. I motion 2015/16:443 av m.fl. (S) anförs att det bör införas ett gemensamt pantsystem i EU för aluminiumburkar och petflaskor. Enligt motion 2015/16:3102 av (SD) bör regeringen arbeta för att införa ett gemensamt pantsystem för petflaskor och burkar i hela . Enligt motion 2015/16:2596 av m.fl. (M) bör regeringen återkomma och redovisa åtgärder och initiativ som har vidtagit för att åstadkomma ett avtal eller någon annan bilateral lösning för pant på burkar och petflaskor mellan –, –och ––. En sådan redovisning bör också omfatta burkar när det gäller –. behandling och kompletterande uppgifter I betänkande 2014/15:MJU8 anförde utskottet bl.a. följande när det gäller frågan om pantsystem för olika dryckesförpackningar: Utskottet har tidigare behandlat frågan om ett gemensamt nordiskt pantsystem för dryckesförpackningar (bet. 2010/11:MJU17). Utskottet ansåg att initiativ var vällovligt och kunde vara ett steg mot ett gränsöverskridande samarbete när det gäller pantsystem, men att resultatet från kommissionens då pågående arbete med ett eventuellt EU-gemensamt system borde avvaktas. Enligt Miljö- och pågår inget arbete i när det gäller nordisk pant eller EU-pant. Utskottet noterar att de övriga nordiska regeringarna inte har varit aktiva när det gäller frågan om nordisk pant. Klimat- och miljöminister svarade på en fråga (2014/15:533) om pant på burkar och petflaskor. Hon anförde då i huvudsak att det är angeläget att förpackningarna samlas in och återvinns och att det är viktigt att systemen är enkla att förstå och lättillgängliga för konsumenterna. I svaret konstaterade ministern vidare att har uttalat sig i frågan och framfört att det är regeringarnas uppfattning att man för att lösa problemen med den gränsöverskridande handeln bör inrikta sig på att sluta bilaterala avtal mellan de länder där handeln är störst, dvs. mellan och , vilket har skett. Hon framhöll vidare att det i likhet med vad tidigare regeringar har konstaterat är viktigast att se till att burkarna samlas in och återvinns, vilket sker i nationella pantsystem i de nordiska länderna. Det svenska pantsystemet som drivs av tar enligt svaret också emot och materialåtervinner burkar från andra länder, men då betalas ingen pant ut, därutöver finns särskilda system för insamling av förpackningar generellt som också materialåtervinner förpackningarna. Enligt information från Miljö- och skickade regeringarna i , och ett gemensamt svar till efter rådets rekommendationer om att ingå avtal om ömsesidiga pantsystem för aluminiumburkar och petflaskor. I svaret angav länderna bl.a. att de redan som svar på en rekommendation 2010 konstaterat att de anser att pantsystemen i fungerar bra och att returgraden är hög i alla länder. I svaret angavs vidare att vid ett flertal tillfällen har framfört att det är regeringarnas uppfattning att man för att lösa problemen med den gränsöverskridande handeln bör inrikta sig på att sluta bilaterala avtal mellan de länder där handeln är störst, nämligen mellan och och delvis också mellan och . Regeringarna konstaterade vidare att och har tecknat ett avtal om dansk och tysk pant och att det innebär att den största strömmen av gränshandel av burkar och flaskor omfattas av ett avtal. Regeringarna angav slutligen att de mot denna bakgrund anser att det inte finns några skäl att överväga särskilda avtal om ömsesidiga pantsystem för aluminiumburkar och petflaskor. Vid miljörådets möte lade fram ett förslag om möjligheterna att utveckla ett EU-system för pant för förpackningar. Den svenska ståndpunkten var i huvudsak att har positiva erfarenheter av ett nationellt retur- och pantsystem för flaskor och burkar och att kommissionen, om ett gemensamt system ska införas på EU-nivå, behöver utreda och analysera hur ett sådant system skulle administreras och vilka konsekvenser detta skulle få i sin helhet, särskilt för de redan etablerade nationella systemen. Det är angeläget att förpackningar samlas in och återvinns och att systemen är enkla att förstå och lättillgängliga för konsumenterna. Utskottet anser, i likhet med vad som redovisats ovan (Miljö- och ), att man för att lösa problemen med den gränsöverskridande handeln bör inrikta sig på att sluta bilaterala avtal mellan de länder där handeln är störst. Det finns därför inte något skäl att överväga särskilda avtal om ömsesidiga pantsystem för aluminiumburkar och petflaskor. Motionerna 2015/16:443 (S), 2015/16:2596 (M) och 2015/16:3102 (SD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om biltvättar, tillståndskrav för kompostering, krav på rötning av matavfall för produktion av biogas och förbränning av döda djur och slaktavfall. Jämför reservation 7 (M) och 8 (SD). I kommittémotion 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att den nuvarande lagstiftningen för biltvättar bör ses över. Enligt motionen är många kommuner osäkra på hur nuvarande lagstiftning ska tolkas när det gäller biltvätt där rening saknas, så som på garageuppfarter och parkeringsplatser. Motionärerna menar att det bör tydliggöras att det inte är tillåtet med biltvätt utan adekvat rening. Vidare bör kommunernas möjligheter att utöva tillsyn och besluta om sanktioner ses över. I motion 2015/16:936 av (C) anförs att tillståndskravet i avfallsförordningen för varmkompost bör strykas. Motionären hänvisar till regeln i 45 § avfallsförordningen som säger att den som äger en fastighet där avfall finns och avser att på fastigheten kompostera eller på annat sätt återvinna eller bortskaffa annat hushållsavfall än trädgårdsavfall, ska anmäla detta till kommunen. Motionären menar att denna anmälningsplikt är ett onödigt regelkrångel, att de flesta antagligen inte känner till regeln och att de som känner till regeln får betala för att de gör en insats för miljön. Även i motion 2015/16:3077 av (SD) anförs att tillståndskravet för kompostering bör strykas. Motionären anför att kompostering är ett exempel där man som fastighetsägare kan nyttja hushållsavfall i sin trädgård, och göra någonting positivt av det avfall som annars skulle behöva transporteras bort, men att det finns en onödig regel i avfallsförordningen (§45) som tvingar fastighetsägare att anmäla kompostering till kommunen. Enligt motionären bör det inte finnas något hinder för en fastighetsägare att kompostera sitt hushållsavfall så länge det görs på ett sätt som inte skadar naturen eller på annat sätt stör omgivningen. Enligt motion 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 2 bör det införas ett krav om att av allt matavfall i kommuner med mer än 10 000 invånare samlas in separat och rötas för produktion av biogas. I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 26 anförs att regeringen bör verka för att fler djurslag och slaktavfall ska kunna brännas i gårdspannor och värmeverk. Av de allmänna hänsynsreglerna i framgår att alla som avser att vidta en åtgärd måste skaffa sig tillräcklig kunskap för att åtgärden inte ska medföra skada eller olägenhet för miljön eller människors hälsa (2 kap. 2 § ). Den som utför åtgärden måste även vidta de försiktighetsmått som behövs för att förhindra sådan skada eller olägenhet. Vid yrkesmässig verksamhet ska bästa möjliga teknik användas. Försiktighetsmåtten ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön (2 kap. 3 § ). Enligt information från bedömer verket att det inte finns lagstöd för en kommun att utfärda ett generellt förbud mot biltvätt på gatan enligt . Däremot får en tillsynsmyndighet i det enskilda fallet besluta om de förelägganden och förbud som behövs för att samt föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken ska följas. En myndighet får dock inte ta till mer ingripande åtgärder än vad som behövs i det enskilda fallet. Enligt har många kommuner infört förbud mot biltvätt på gatan i sina lokala hälsoskyddsföreskrifter. Kommunerna stöder sig då på 40 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som ger kommunerna möjlighet att utfärda föreskrifter om skydd för ytvattentäkter och grundvattentäkter om det behövs för att förhindra olägenheter för människors hälsa. Enligt är det dock högst tveksamt att en kommun i sina föreskrifter skulle kunna behandla hela kommunen som ett område för skydd för ytvattentäkter och grundvattentäkter. förespråkar informationsinsatser som motiverar bilägarna att välja ett mindre miljöskadligt alternativ. Kompostering, mat- och slaktavfall m.m. Av 45 § avfallsförordningen (2011:927) framgår att den som äger eller har nyttjanderätt till en fastighet där avfall finns och avser att på fastigheten kompostera eller på annat sätt återvinna eller bortskaffa annat hushållsavfall än trädgårdsavfall ska anmäla detta till kommunen. Bestämmelsen har sin bakgrund i EU:s avfallsdirektiv. Enligt miljömålssystemets etappmål Ökad resurshushållning i livsmedelskedjan ska åtgärder vidtas så att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara och av matavfallet behandlas så att även energi tas till vara. Detta ska vara uppnått . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anges när det gäller etappmålet om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan att den biologiska återvinningen av matavfall ökar. Enligt propositionen ökade den mängd matavfall som återvinns genom biologisk behandling där näringsämnen tas till vara från 2013. anförs att takten behöver ökas och att mängden matavfall som rötas nästan behöver fördubblas för att ska klara återvinningsmålet på . Ett av de prioriterade områdena i kommissionen föreslagna paket om cirkulär ekonomi är matavfall (se även avsnittet Cirkulär ekonomi m.m.). Enligt förslaget kommer kommissionen bl.a. att utveckla en gemensam EU-metod för att mäta matavfall, skapa en plattform för att utbyta bästa praxis och vidta åtgärder för att förtydliga EU:s lagstiftning om avfall, livsmedel och foder. Av regeringens faktapromemoria om förslaget framgår att matavfall och matsvinn är en prioriterad fråga för regeringen. Den centrala regleringen om hur animaliska biprodukter ska omhändertas finns i EU:s lagstiftning om animaliska biprodukter (ABP-lagstiftningen). [2] I ABP-lagstiftningen finns folk- och djurhälsobestämmelser om insamling, transport, lagring, bearbetning och användning eller bortskaffande av animaliska biprodukter och framställda produkter, så att dessa produkter inte innebär några risker för människors eller djurs hälsa. Hela djurkroppar får förbrännas i t.ex. gårdspannor som har godkänt med stöd av ABP-lagstiftningen. När det gäller större anläggningar får alla typer av animaliska biprodukter förbrännas i anläggningar godkända enligt miljölagstiftningen för förbränning av avfall och med miljötillstånd att ta emot den aktuella typen av material. ABP-lagstiftningen kräver dessutom att anläggningen är registrerad och följer vissa krav i fråga om smittskydd och spårbarhet. Som framgår av redovisningen ovan finns det inte lagstöd för att en kommun skulle kunna införa ett generellt förbud mot att tvätta bilar på gatan. Det är även högst tveksamt att en kommun i sina föreskrifter skulle kunna behandla hela kommunen som ett område för skydd för ytvattentäkter och grundvattentäkter och därigenom förhindra biltvätt på gatan. Av framgår att alla som avser att vidta en åtgärd, även en privatperson som tänker tvätta sin bil, måste agera på ett sådant sätt att det inte finns risk för skada på miljön. Utskottet förordar mot denna bakgrund, i likhet med , informationsinsatser som motiverar bilägarna att välja ett mindre miljöskadligt alternativ. Därmed avstyrks motion 2015/16:2602 (M) yrkande 8. En fastighetsägare som vill ha en kompost för annat hushållsavfall än trädgårdsavfall måste enligt avfallsförordningen göra en anmälan om detta till kommunen. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslag om att stryka detta krav som har sin bakgrund i EU:s avfallsdirektiv. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:936 (C) och 2015/16:3077 (SD). När det gäller hanteringen av matavfall erinrar utskottet om etappmålet i miljömålssystemet Ökad resurshushållning i livsmedelskedjan. Åtgärder ska vidtas så att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara och av matavfallet behandlas så att även energi tas till vara. Detta ska vara uppnått . Vidare noteras den positiva utveckling som redovisas i budgetpropositionen när det gäller den biologiska återvinningen av matavfall. Utskottet konstaterar avslutningsvis att regeringen i sitt fortsatta arbete med anledning av kommissionens meddelande om den cirkulära ekonomin prioriterar frågan om matavfall och matsvinn. Motion 2015/16:2124 (MP) yrkande 2 kan med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Med hänvisning till de krav som redovisats ovan när det gäller omhändertagande av animaliska biprodukter avstyrks motion 2015/16:2078 (SD) yrkande 26. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, SD och C) om sanering av vattentäkter, avveckling av vindkraftverk, producentansvar för textilier, uttjänta och övergivna båtar samt ägarlösa bilar som rör samma frågor som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare i utskottets betänkande 2014/15:MJU8 Avfall och kretslopp och i trafikutskottets betänkande 2014/15:TU10 Fordons- och vägtrafikfrågor. avslog i enlighet med utskottens förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Efterbehandling av förorenade områden m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2909 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2015/16:861 av (KD) och 2015/16:910 av och (båda M) yrkande 1. Arbetet med att kartlägga och åtgärda förorenade områden måste ges ökad prioritet och bostadsbyggande ska vid sidan av miljönytta kunna vara styrande vid prioritering av sanering av mark. Vidare bör det utredas hur sanering av mark kan ske mer effektivt. För att möjliggöra ökad effektivitet i arbetet med att sanera förorenade områden bör dessutom regler om förorenarens ansvar ses över. Det är grundläggande att den som har orsakat en skada ska bekosta saneringen men eftersom det ofta är omöjligt att identifiera någon som kan betala faller ett stort ansvar på staten. Enskilda aktörer som kommer in som ägare av mark i ett skede långt efter att en förorening har ägt rum, och som saknar koppling till tidigare ägare, ska inte tvingas ta ansvar för tidigare föroreningar. Staten bör ta ett större ansvar på detta område, både av miljöskäl och för att inte näringslivet ska drabbas på ett orimligt sätt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Insamlingsansvar för förpackningar m.m., punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 17, 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:2719 av (M). Som regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) bör en giftfri, resurseffektiv cirkulär ekonomi eftersträvas. Målet måste vara att styra avfallet bort från deponering och mot ett resursutnyttjande genom förebyggande av avfall, återanvändning, materialåtervinning och förbränning med energiutvinning. I likhet med regeringen anser vi därför att det är nödvändigt att åstadkomma en ambitionshöjning i fråga om enkelhet och tillgänglighet för hushåll och andra för insamling av det dagliga avfallet och framhåller att möjligheten att källsortera avfall måste förenklas genom att samla ansvaret för insamlingen hos kommunerna med bibehållet producentansvar. fick en utredare inom i uppdrag att föreslå hur en förändring av ansvaret för den fysiska insamlingen av förpackningsavfall och returpapper från hushållen skulle kunna utformas. Utredaren ska bl.a. lämna förslag på hur en ansvarsförändring, där kommunerna tar över detta ansvar, ska fungera i alla delar och hur en övergångslösning ska utformas. Uppdraget ska redovisas . Vi föreslår därför att motionerna 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 17, 2015/16:1935 (KD) yrkande 15 och 2015/16:2719 (M) yrkande 17 avslås. Återvinning för hushåll, punkt 6 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 18. Vi behöver bättre ta till vara på avfall och öka möjligheterna till återvinning och det behöver vara enkelt för hushåll och företag att bidra till detta. och återvinning av avfall leder till att miljöfarliga ämnen kan tas om hand och kretsloppen avgiftas, inte minst är det önskvärt att insamling och återvinning av textilier, kläder och elektronik ökar. Under Alliansens regeringstid fattades beslut om ett sammanhållet paket för hållbara kretslopp med syfte att skapa långsiktiga och förutsägbara spelregler för alla inblandade aktörer. Paketet med förslag syftade till att främja utveckling av ny teknik och innovationer, möjliggöra en effektiv tillsyn och tydliggöra ansvarsfördelningen. Det måste bli ännu enklare för hushållen att lämna in material till återvinning, återanvändning och insamling, inte minst vad gäller textilier, kläder och elektronik. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Incitament för cirkulär ekonomi, punkt 7 (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 11. behöver bli mer resurseffektivt. Det som förr ansågs värdelöst är en resurs. Dagens regelverk är inte utformat för den moderna teknikens möjligheter. För att stärka en cirkulär ekonomi bör incitament skapas och regler förenklas för att tillvarata tidigare avfall från exempelvis gruvor och nedlagda deponier. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Plast i miljöer m.m., punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2015/16:818 av och (båda S) yrkande 1 och 2015/16:2162 av och (båda S). Förekomsten av plast i marin miljö och andra ekosystem är ett tilltagande problem. nedskräpning utgör ett större problem eftersom materialet sprids, bryts ned och tenderar att tas upp av vattenlevande djur i miljöer. Det krävs en helhetsstrategi i arbetet för att reducera dessa problem. Ökade resurser bör därför avsättas för att kartlägga flödena av plast, både mikroplast och makroplast, i samhället. Vidare bör arbetet med att lyfta problematiken i internationella forum intensifieras. Det är uppenbart att har en möjlighet att göra skillnad i synnerhet i där är det land som har den längsta kusten. Åtgärder behövs också för att minska den totala användningen av plastprodukter. Makroplast, påsar och andra föremål sönderdelas och bildar med tiden (sekundär) mikroplast. Så kallad primär mikroplast förekommer i t.ex. kroppsvårdsprodukter. Plasterna kan ätas av vattenlevande djur varefter de förflyttas uppåt i näringskedjan. Det inerta materialet kan vara skadligt i sig, men plasterna kan också transportera miljögifter. Makroplast i naturen är dessutom helt enkelt missprydande till lands, till havs eller utmed stränder. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strandstädning m.m., punkt 9 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2015/16:937 av (C) och 2015/16:1554 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Staten bör långsiktigt ta en större del av ansvaret för att städa våra stränder. Det är kustkommunerna som drabbas av skräpet men det är till stor del inte invånarna i kustkommunerna som är skyldiga till nedskräpningen. Havs- och vattenmyndigheten bör därför få i uppdrag att till kommuner fortsatt fördela statliga medel för städning av stränder. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biltvättar, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 8. Många kommuner är osäkra på hur den nuvarande lagstiftningen ska tolkas när det gäller biltvätt där rening saknas, såsom på garageuppfarter och parkeringsplatser. Enligt ska man som enskild vidta de försiktighetsåtgärder som krävs för att inte orsaka skada på människors hälsa eller miljön.