bet · H401FiU2 · 2016-12-09 00:00:00 — Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. Vi prioriterar också det militära försvaret. Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap både vad gäller det nationella försvar och våra samarbeten med andra. behöver snabbt rusta upp och gå med i Nato. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 2. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 2. Om Liberalernas förslag hade vunnit hade det inneburit ett ökat effektiviseringstryck och besparingsmöjligheter hos myndigheterna genom en reduktion av den s.k. rikthyran för myndigheter inom och en begränsning av pris- och löneomräkningen . hade fått ett utvidgat uppdrag och ökade anslag, och mot bakgrund av statsfinansernas tillstånd hade anslag minskats. Den verksamhet som bedrivs för att stärka konsumenternas ställning är för generöst tilltagen. Ytterligare besparingar av statens lönekostnader hade också varit möjliga genom de förslag Liberalerna fört fram i sitt budgetalternativ och som redovisats inom utgiftsområde 2. Anslag inom utgiftsområde 2 (KD) (KD) anför: ställde sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag bör ses som en sammanhållen helhet. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av rambeslutsprocessen har gett politiken en helt annan inriktning än den vi i önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 2, och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområdet. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2016/17:3354. För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. De statliga myndigheterna bör i sin verksamhet utgöra föredömen för andra organisationer när det kommer till exempelvis frågor om hållbarhetsfrågor, integration mm. Därför tycker vi att de myndigheter som lokaliseras i , vilket är flertalet, bör välja lägen utanför . Ytterstadsområden bör i en sådan bedömning vara förstahandsalternativet eftersom hyresnivån är lägre, men också för att det bidrar till jobb och en mer dynamisk stadsmiljö, inte minst på grund av den kringservice som då kan växa fram. På så sätt kan en flytt av offentlig förvaltning bidra till fler arbetstillfällen och till att höja statusen på stadsdelar som präglas av utanförskap. Även lokalisering av myndigheter i andra delar av landet än storstadsområdena kan ha en regionalpolitiskt positiv effekt och bör därför prövas i större omfattning . Vi bedömer att det finns möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Därför vill vi reducera rikthyran. Detta skapar både en besparing i statsbudgeten och ökar drivkrafterna för myndigheter att lokalisera sin verksamhet till andra delar av eller andra delar av . Därtill bedömer vi att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden (avsnitt 3.6.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven (avsnitt 3.6.3). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 4.5.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet (avsnitt 4.5.2). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 5.5.2). 6.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (avsnitt 9.5.1). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar (avsnitt 9.5.1). 8.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 9.5.3). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 13 för investeringar i fastigheter och markanläggningar (avsnitt 9.5.3). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för grundkapitalet i investeringsbanken som inklusive tidigare gjorda åtaganden uppgår till högst 1 (avsnitt 12.1). 11.Riksdagen godkänner ändringen av Nordiska investeringsbankens stadgar, som dels innebär att andel av garantierna för bankens projektinvesteringslån anges till och att andelen av garantierna för dess miljöinvesteringslån anges till , dels syftar till att vinstfördelningen ska baseras på medlemsländernas andelar av bankensgrundkapital och inte på det inbetalade kapitalet (avsnitt 12.1). 12.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1. 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 14.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 11.4.1). 15.Riksdagen anvisar för ett ramanslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:2232 av och (båda SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3321 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabellen i motionen. 2016/17:3354 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om justering av pris- och löneomräkningen för myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3428 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3445 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Nedsatt rikthyra för myndigheter i 1 Förslaget till anslaget 1:15 lämnas av . Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden förslag överensstämmer med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 punkt 13). Oppositionen har inte lämnat några motförslag. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Jag ska tala om något som inte är särskilt sexigt inom politiken, nämligen finansmarknadstillsyn, förvaltningspolitik, arbetsgivarpolitik och lite annat smått och gott. Jag tycker att det finns anledning att ibland nämna dessa områden. Utgiftsområde 2 handlar om samhällsekonomi och finansförvaltning. Finansmarknadsområdet är något som i allra högsta grad har varit i ropet och . Det började med att det knakade rejält i banksektorn, inte minst i ett antal Medelhavsländer. Man fick gå in med ganska betydande belopp, med de konsekvenser detta har fått för och delvis och . Detta gjorde att vi skapade ett gemensamt regelverk som bland annat innebar en stabilare situation på den europeiska bankmarknaden. Eventuellt behöver vi ta till de medel som finns i det så kallade krishanteringsdirektivet. Vi får se hur det går för de italienska bankerna. Jag vill peka på att det finns många viktiga områden, där inte minst tillsynen är ett. Under detta område finns , och finansmarknadsforskning, som ju är något som vi från tid till annan diskuterar mycket. Denna forskning behöver också ha stöd framöver. Den ryms inte under det som vi i vanliga fall diskuterar när vi behandlar forskning och utveckling. Finansmarknadsforskningen har alltså ett anslag här. Låt mig även säga något om ! Detta är den myndighet som har fått ansvaret att vara vår resolutionsmyndighet. När bankerna får problem är det dit de ska vända sig. Inom detta område kommer regeringen att vidta några åtgärder, varav några kontroversiella medan andra är mindre kontroversiella. Det mesta kommer att gå till så att herr talmannen under voteringen meddelar att det bara finns ett yrkande och att det är utskottets förslag. Sedan kommer detta att klubbas igenom. Så här kommer det att gå till vid ett antal tillfällen. Men ett par kontroversiella åtgärder kommer som sagt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Samhällsekonomi och finansförvaltning Det så kallade Mifid I och Mifir, som bland annat innehåller ett förbud att ta ut provision vid rådgivning av värdepapper, är kontroversiellt då sparbankerna kanske kommer att förlora på det. En annan sak jag vill nämna är att man ska se över sparbankernas möjligheter att ta in kapital för att öka den egna finansiella styrkan. Och slutligen: En parlamentarisk utredning om det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen kommer att tillsättas. Detta område är alltså viktigt. Det andra området jag till ta upp handlar om statlig finanspolitik, vilket inte är jättesexigt men viktigt. diskuterar utflyttning av myndigheter är det inom detta område sådant hamnar. Tro inte att det ligger inom regionalpolitik! Det ligger alltså under den ganska tråkiga förvaltningspolitiken. Där finns Statskontoret som utreder och tar fram effektivare myndigheter. Även , som ansvarar för redovisning, ligger här liksom Statens servicecenter, som samordnar vissa tjänster såsom lönehantering för olika myndigheter. Nästa område är offentlig upphandling. Man har inrättat en offentlig upphandlingsmyndighet för att underlätta för statliga myndigheter och kommuner och landsting att göra så bra upphandlingar som möjligt och även bistå dem med råd. hade denna uppgift tidigare och fick då en dubbel roll. Dels skulle det ge råd om hur man gör så bra upphandlingar som möjligt, dels skulle det kunna kritisera genomförda upphandlingar. Det är bra med en ny myndighet. Jag vill även nämna statistiken och SCB, som är en viktig myndighet för att få fram underlag för oss så att vi kan fatta rimliga politiska beslut. Vi har en prognos- och uppföljningsverksamhet som ibland dyker upp i debatten. Det är och som står för den. De är viktiga för att vi ska få en bra statlig förvaltning. Dessutom har vi statens roll som arbetsgivare. Någon kanske undrar varför ska lägga sig i detta. Är det inte parterna som sköter det här? Jo, så är det, men i detta fall representerar vi staten och måste se till att vara en god arbetsgivare precis som företagen måste se till att genom sina arbetsgivarorganisationer vara goda arbetsgivare. Sedan har vi fastighetsförvaltningen. Den är viktig för att den hanterar statens fastigheter, allt från slott och kojor till vanliga kontorsfastigheter. Slutligen, herr talman, vill jag också nämna den goda redovisningsseden för företag och företagare. För den finns en liten myndighet som heter . Lita på mig - ibland behöver man den, och då är den viktig. Sedan har vi också , men där handlar det bara om pengarna. Regelverket för detta har ju diskuterats vida omkring detta år. Jag yrkar bifall till utskottets förslag, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.)