bet · H301UbU9 · 2016-02-12 00:00:00 — avslår två motioner om europeiska principer för kvalitetssäkring, internationella bedömare, sanktioner m.m. och ett motionsyrkande om tidpunkt för införande av det nya systemet. Jämför reservation 1 (M) och 2 (M, C, L, KD) och särskilt yttrande (SD). Europeiska principer för kvalitetssäkring Regeringen avser att ge UKÄ i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra ett nytt system med utgångspunkt i bl.a. de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. Av skrivelsen framgår följande om dessa principer (skr. 2015/16:76 s. 7). är med i det europeiska samarbete som kallas Bolognaprocessen och som bl.a. syftar till att öka studenters och arbetstagares rörlighet mellan länderna. För att åstadkomma det har fokus för samarbetet varit att bygga upp ett ömsesidigt förtroende för varandras utbildningssystem, bl.a. genom att öka transparensen i de olika ländernas utbildningssystem och genom att länderna erkänner kvaliteten i varandras utbildningar och utbildningsinstitutioner. Kvalitetssäkringens roll är således central inom Bolognaprocessen, och som en del i samarbetet har bl.a. gemensamma principer för kvalitetssäkring tagits fram. Dessa principer benämns Standards and in Higher Education Area och förkortas ESG. Principerna har antagits av ministrarna för högre utbildning i de länder som ingår i samarbetet men är inte juridiskt bindande. Principerna antogs och reviderades av ministrarna . Principerna är framtagna för att kunna tillämpas i alla länder oavsett regelverk, utbildningssystem och andra förutsättningar. De ska därmed kunna genomföras på olika sätt av skilda länder, lärosäten och kvalitetssäkringsorgan. Principerna är uppdelade i tre delar. Den första delen handlar om hur universitet och högskolor bör kvalitetssäkra högskoleutbildning, den andra delen om hur kvalitetssäkringsorgan bör arbeta med extern granskning och den tredje delen om hur dessa organ bör kvalitetssäkra den egna verksamheten. bildades organisationen in Higher Education (ENQA) för att främja samarbete och erfarenhetsutbyte om kvalitetssäkring av högre utbildning mellan länderna i Bolognasamarbetet. ENQA är en medlemsorganisation för kvalitetssäkringsorgan som UKÄ, och för medlemskap krävs att organisationen uppfyller principerna för kvalitetssäkring. UKÄ (tidigare ) har varit medlem, men bedömdes efter en utvärdering av ENQA 2012 inte längre uppfylla principerna och fick därför inte behålla sitt medlemskap. De brister som framfördes av ENQA var bl.a. att det nationella systemet för kvalitetssäkring inte beaktade lärosätenas interna kvalitetssäkringsarbete och inte i tillräcklig utsträckning bidrog till lärosätenas kvalitetsutveckling. ENQA medverkar i Bolognasamarbetet och har deltagit i det avslutade arbetet med revidering av principerna för kvalitetssäkring. Internationella principer för kvalitetssäkring ska beaktas Av skrivelsen framgår följande (skr. 2015/16:76 s. 21–22). För att skapa legitimitet för svensk högre utbildning utomlands är det viktigt att beakta internationella principer för kvalitetssäkring. Utbildningsmarknaden har blivit alltmer internationell med ett ökat antal studenter som genomför hela eller delar av sin utbildning utomlands. Ökad internationell rörlighet bland studenter och lärare har länge varit en prioriterad fråga både inom Bolognasamarbetet och i andra regioner. Det sker också en utveckling mot ett ökat antal gemensamma program mellan svenska och utländska lärosäten. Därmed växer också behovet av att erkänna respektive lands kvalitetssäkring och av att utveckla gemensamma principer för kvalitetssäkring. De principer för kvalitetssäkring som har utarbetats inom Bologna-samarbetet har därför beaktats i de bedömningar om ett nationellt kvalitetssäkringssystem som regeringen gör i skrivelsen. Principerna behandlar både intern och extern kvalitetssäkring samt kvalitetssäkringsorganen, vilket innebär ett ansvar för såväl universitet och högskolor som UKÄ att säkerställa att principerna beaktas. Det är vidare enligt regeringen betydelsefullt att både lärosätena och UKÄ följer och deltar i internationellt utvecklingsarbete som rör kvalitetssäkring av högre utbildning. UKÄ bör enligt regeringen ansvara för att vidareutveckla kvalitetssäkringssystemet i förhållande till den internationella utvecklingen. Av skrivelsen framgår följande (skr. 2015/16:76 s. 22–23). Utöver att öka kunskapen om svensk högskoleutbildning i andra länder kan ett ökat antal utländska bedömare bidra med kunskaper och kompetenser som verkar kvalitetsdrivande för svensk högre utbildning. Dessutom minskar risken för jäv, särskilt inom små utbildningsområden. Därför föreslås att bedömargrupperna i ökad utsträckning ska innehålla externa sakkunniga som är verksamma i andra länder. En avvägning av bedömargruppens sammansättning bör dock göras och beslutas av UKÄ för respektive granskning. Det kan vara så att utländska sakkunniga passar bättre för utvärdering av vissa utbildningar eller vissa typer av granskningar än andra. Men även behovet av att bedömargrupper med utländska sakkunniga också har sakkunniga som är verksamma i eller på annat sätt är väl förtrogna med svensk högre utbildning bör beaktas. Av främst språkskäl har UKÄ mest anlitat utländska bedömare från övriga nordiska länder. Fler utomnordiska utländska bedömare skulle betyda att granskningarna i ökad utsträckning än skulle bedrivas med främst engelska som arbetsspråk. I de fall icke svensktalande bedömare anlitas kan hela eller delar av det underlag som ligger till grund för bedömningarna behöva finnas tillgängligt på engelska. UKÄ:s bedömargrupper kan även behöva skriva sina rapporter på engelska om utländska bedömare ingår. Vid en ökad användning av engelska inom ramen för UKÄ:s granskningar ska de krav som följer av språklagen (2009:600) om användning av svenska i myndigheternas verksamhet följas. Det är t.ex. krav på att alla beslut som myndigheten fattar skrivs på svenska och att kommunikation med myndigheten ska kunna ske på svenska. Det finns dock enligt regeringen ingenting som hindrar att beslut och dylikt översätts till ett annat språk. Att underlag för myndighetens beslut på andra språk tas fram eller inhämtas, i det här fallet t.ex. engelskspråkiga självvärderingar och bedömarrapporter, torde vara förenligt med språklagens krav. I ärenden som har prövats av om bl.a. ansökningar om anställning, befordran och forskningsanslag inom högskolan har exempelvis bedömningen varit att det inte finns hinder mot att sakkunnigutlåtanden och dylika underlag för sådana beslut inhämtas på engelska. Det är dock enligt regeringen viktigt att poängtera att UKÄ inte kan kräva att lärosätena ska översätta underlag för bedömningen till exempelvis engelska, utan det blir i så fall UKÄ:s ansvar. Vid behov är det enligt regeringen även myndigheten som har till uppgift att översätta material på utländska språk till svenska. När det gäller sanktionsmöjligheter vid granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete framgår det av skrivelsen att regeringen anser att det är viktigt att ett bristande kvalitetssäkringsarbete får konsekvenser för lärosätet. Regeringen anser därför att kvaliteten på lärosätenas kvalitetssäkringsarbete bör påverka UKÄ:s urval av vilka utbildningar som ska granskas inom ramen för komponenten utbildningsutvärderingar. Regeringen bedömer att ett ökat antal utbildningsutvärderingar, tillsammans med att ett bristande kvalitetssäkringsarbete kommer att stå under fortsatt granskning av UKÄ, är tillräckligt för att universitet och högskolor ska vidta de åtgärder som krävs. För att säkra en verkningsfull granskning avser regeringen dock att ge myndigheten i uppdrag att utreda om ytterligare sanktionsmöjligheter behövs (skr. 2015/16:76 s. 15). När det gäller sanktionsmöjligheter vid utbildningsutvärderingar framgår det av skrivelsen att regeringen anser att samma rutin som bör gälla om en utbildning bedöms ha bristande kvalitet. Det innebär att lärosätet får på sig att rätta till bristerna. Därefter följer UKÄ upp om bristerna har åtgärdats. Om utbildningen vid uppföljningen fortfarande visar sig ha bristande kvalitet bör UKÄ besluta om att examen inte längre får utfärdas i enlighet med gällande regelverk (skr. 2015/16:76 s. 18). Genomförande – uppdrag till UKÄ Av skrivelsen framgår att UKÄ bör få i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och implementera systemet för kvalitetssäkring med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar och de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. Detta arbete bör enligt regeringen bedrivas i samråd med universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Det är viktigt att ge tid för en sådan process, och möjligheten bör därför finnas att påbörja granskningarna inom respektive komponent i den takt som utvecklingsarbetet är avslutat. Regeringen bedömer därför att det nya kvalitetssäkringssystemet inte kan vara genomfört förrän (skr. 2015/16:76 s. 24). Europeiska principer för kvalitetssäkring, internationella bedömare, sanktioner m.m. I kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 4 vill motionärerna att ett nytt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning bl.a. uppfyller de krav som ENQA ställer upp och att UKÄ ska kunna rekrytera internationella ämnessakkunniga till bedömargrupperna. I yrkande 6 vill motionärerna se över hur mer data om utbildningars kvalitet kan samlas in och offentliggöras av Universitets- och högskolerådet (UHR). Även antalet timmar lärarledd undervisning bör redovisas, anser motionärerna. I motion 2015/16:3300 av och (båda SD) vill motionärerna bl.a. att det ska vara tydligare sanktioner för lärosäten som inte uppfyller kraven vid UKÄ:s kontroller. Tidpunkt för införande av det nya systemet I kommittémotion 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4 vill motionärerna att det nya kvalitetssäkringssystemet införs med tanke på att den senaste kvalitetsuppföljningen gjordes 2014. Uppföljning av det nya systemet I kommittémotion 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 vill motionärerna att det nya kvalitetssäkringssystemet ska utvärderas och följas upp efter införandet. Motionärerna anser att utvärderingen bör fokusera på att säkerställa om det nya systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosäten som deras utbildningar. Enligt motionärerna bör uppföljningen också belysa om och på vilket sätt studenternas och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. I samma motion yrkande 3 vill motionärerna att UKÄ får i uppdrag att sammanställa årliga rapporter om hur väl kvalitetssäkringssystemet fungerar när det gäller att säkerställa utbildningars kvalitet och i vilken grad systemet har verkat kvalitetsutvecklande för lärosätena och deras utbildningar. Europeiska principer för kvalitetssäkring, internationella bedömare, sanktioner m.m. När det gäller frågan om att ett nytt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning ska följa europeiska principer för kvalitetssäkring ser utskottet med tillfredsställelse att regeringen har beaktat de principer för kvalitetssäkring som har utarbetats inom Bolognasamarbetet i utformningen av det nya systemet. Utskottet noterar även att UKÄ enligt regeringen bör ansvara för att vidareutveckla kvalitetssäkringssystemet i förhållande till den internationella utvecklingen. När det gäller frågan om bedömargruppernas sammansättning vill utskottet peka på att ett ökat antal utländska bedömare kan bidra med kunskaper och kompetenser som verkar kvalitetsdrivande för svensk högre utbildning. Det minskar också risken för jäv, särskilt inom små utbildningsområden, och kan öka kunskapen om svensk högskoleutbildning i andra länder. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att bedömargrupperna enligt regeringen i ökad utsträckning bör innehålla externa sakkunniga som är verksamma i andra länder. UHR har i uppgift att informera om högskoleutbildning för att enskilda individer ska kunna göra välavvägda val i fråga om sådan utbildning enligt förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet. Utskottet ser inte något skäl att närmare ange vilken information om högskoleutbildning som myndigheten ska publicera. När det gäller UKÄ:s sanktionsmöjligheter anser utskottet att det är viktigt att eventuella brister i kvaliteten på en utbildning eller på kvalitetssäkringsarbetet får konsekvenser för lärosätet i fråga. Utskottet kan konstatera att samma rutin som kommer att gälla om en utbildning bedöms ha bristande kvalitet. När det gäller brister i lärosätenas kvalitetssäkringsarbete avser regeringen att ge UKÄ i uppdrag att utreda om ytterligare sanktionsmöjligheter behövs utöver en fortsatt granskning av UKÄ och ett ökat antal utbildningsutvärderingar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2770 (M) yrkandena 4 och 6 och 2015/16:3300 (SD). Tidpunkt för införande av det nya systemet När det gäller tidpunkten för införande av det nya kvalitetssäkringssystemet ser utskottet inte något skäl att göra en annan bedömning än regeringen. Utskottet noterar att regeringen bedömer att det kan vara genomfört . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att ge tid för det utvecklingsarbete som regeringen avser att ge UKÄ i uppdrag att ansvara för i samråd med universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör vara möjligt att påbörja granskningarna i den takt som utvecklingsarbetet är avslutat. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3310 (L, M, C, KD) yrkande 4. Uppföljning av det nya systemet Utskottet anser att regeringen ska ge UKÄ i uppdrag att sammanställa årliga rapporter om hur väl det nya kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning fungerar när det gäller att säkerställa utbildningars kvalitet och i vilken grad systemet har verkat kvalitetsutvecklande för lärosätena och deras utbildningar. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:3310 (L, M, C, KD) yrkande 3. Utskottet anser också att det nya kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning ska utvärderas och följas upp efter införandet. Utvärderingen ska fokusera på att säkerställa om det nya systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosäten som deras utbildningar. Uppföljningen ska också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:3310 (L, M, C, KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten. avslår fyra motionsyrkanden om utbildningsutvärderingarnas omfattning och innehåll. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). Jämförelser av utbildningars kvalitet Av skrivelsen framgår att ett uttalat syfte med det kvalitetssäkringssystem som var i bruk 2011–2014 var att det skulle tillgodose studenters och andra intressenters behov av information om utbildningarnas kvalitet (skr. 2015/16:76 s. 18–19). Resultaten av alla UKÄ:s utbildningsutvärderingar har därför redovisats både på UKÄ:s webbplats och på webbplatsen studera.nu, som UHR har ansvar för. De bedömningar som regeringen gör i den nu aktuella skrivelsen innebär att denna typ av information, med nationella jämförelser av utbildningar, inte kommer att kunna ges eftersom det inte längre kommer att genomföras utbildningsutvärderingar i samma omfattning. Regeringen bedömer dock att de fördelar det nya systemet medför överväger förlusten av möjligheter till jämförelser. Regeringen vill lyfta fram att nationella jämförelser bedöms bli möjliga av de utbildningar som utvärderas vid samtliga lärosäten och efter tematiska utvärderingar. Enligt regeringen bör UKÄ även fortsättningsvis informera om resultaten av alla sina granskningar och publicera dem på sin webbplats. Även lärosätena bör enligt regeringen ansvara för att resultaten av kvalitetsgranskningar offentliggörs. Av skrivelsen framgår följande (skr. 2015/16:76 s. 16). Utbildningsutvärderingar bör i första hand initieras av UKÄ, men de bör även kunna genomföras av ämbetet på uppdrag av regeringen. Regeringen kan t.ex. ha behov av att en viss utbildning utvärderas nationellt som beslutsunderlag eller som uppföljning av en viss examen eller utbildning. Därutöver anser regeringen att det för några yrkesexamina finns ett fortsatt behov av att få en nationell bild av kvaliteten och att det därför är viktigt att vissa utbildningsutvärderingar även fortsättningsvis utförs med regelbundenhet. Det gäller främst vissa legitimationsgrundande examina, t.ex. lärarexamina, där det är av särskilt intresse att utbildningarna håller hög kvalitet och är likvärdiga ur ett nationellt perspektiv och därför bör granskas . I det system för utbildningsutvärderingar som UKÄ arbetade med 2011–2014 utvärderades drygt hälften av alla utbildningar på grundnivå och avancerad nivå som kan leda till en examen. Utbildning på forskarnivå har av resursskäl inte inkluderats. En anledning till att många utbildningar på grundnivå och avancerad nivå inte utvärderades var att det var för få studenter som hade skrivit ett självständigt arbete och att bedömningsunderlaget därför bedömdes vara för litet. Ett annat skäl till att många utbildningar på grundnivå och avancerad nivå inte har utvärderats är att utbildningar som inte leder till en examen inte har omfattats av systemet för utbildningsutvärderingar. Därför har myndigheten också haft i uppdrag att utvärdera ett urval av de utbildningar som inte har omfattats av fyraårscykeln med utbildningsutvärderingar. Trots detta uppdrag är det totalt sett många utbildningar som inte har omfattats av det nationella kvalitetssäkringssystemet. Regeringens utgångspunkt är att alla utbildningar ska omfattas av kvalitetssäkring, såväl på grundnivå och avancerad nivå som på forskarnivå. Det bör åstadkommas dels genom lärosätenas arbete med kvalitetssäkring av utbildningar, vilket UKÄ bör granska, dels genom det urval av utbildningsutvärderingar som UKÄ bör genomföra. Myndigheten bör ha en god kommunikation med lärosätena om vilka utbildningsutvärderingar som ska genomföras för att i så stor utsträckning som möjligt försöka undvika dubbelarbete och i stället hitta synergier i arbetet. Utbildningens användbarhet och förberedelse för arbetslivet bör beaktas inom systemets alla komponenter Av skrivelsen framgår följande (skr. 2015/16:76 s. 19–21). Det är viktigt att arbetslivets perspektiv beaktas i granskningarna, främst i fråga om kraven på högskoleutbildning i lag och förordning och genom arbetslivsföreträdares medverkan i granskningarna. I högskolelagen (1992:1434) anges att utbildning på grundnivå ska utveckla bl.a. studenternas beredskap att möta förändringar i arbetslivet (1 kap. 8 §). Vidare anges bl.a. att utbildning på avancerad nivå ska innebära fördjupning av kunskaper, färdigheter och förmågor i förhållande till utbildning på grundnivå och utveckla studenternas förutsättningar för yrkesverksamheter som ställer stora krav på självständighet eller för forsknings- och utvecklingsarbete (1 kap. 9 §). I bl.a. examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen, finns mål för generella och konstnärliga examina och för yrkesexamina som anknyter till utbildningarnas användbarhet på arbetsmarknaden. Kraven på utbildningens användbarhet och förberedelser för arbetslivet ligger till grund för de bedömningsaspekter och kriterier som bör användas vid granskningarna inom alla fyra komponenter. Vid granskningen av en ansökan om examenstillstånd bedöms utbildningens användbarhet och förberedelser för arbetslivet eftersom det för att få examenstillstånd krävs att utbildningen uppfyller ovannämnda krav i 1 kap. högskolelagen och de särskilda krav som finns i förordning. Hur kraven uppfylls granskas också genom UKÄ:s utbildningsutvärderingar och genom granskning av att lärosätena i sitt kvalitetssäkringsarbete ansvarar för att utbildningarna uppfyller kraven. De tematiska utvärderingar som presenteras i denna skrivelse bör utgå från uppgifter som lärosätena ansvarar för enligt lag och förordning och som bedöms väsentliga för kvaliteten i högre utbildning. Utbildningens användbarhet och förberedelser för arbetslivet kan således bli föremål för en sådan utvärdering. I utbildningsutvärderingarna som genomfördes –2014 skulle utbildningens användbarhet på arbetsmarknaden bedömas genom enkäter till tidigare studenter. På grund av metodproblem, framför allt med svarsfrekvensen, kunde detta dock inte genomföras. Flera remissinstanser påtalar att tidigare studenters erfarenheter är angelägna att följa upp och beakta vid bedömningen av utbildningens användbarhet. Regeringen bedömer att det är angeläget att UKÄ vidareutvecklar hur bedömningen av utbildningarnas användbarhet på arbetsmarknaden ska göras mot bakgrund av gällande regelverk. (senare UKÄ) anlitade företrädare för arbetslivet i sina bedömargrupper. Det har dock visat sig vara svårt att rekrytera arbetslivsföreträdare som bedömare, trots stöd från arbetslivsorganisationer. Regeringen anser att det är särskilt angeläget att UKÄ ansvarar för att hitta arbetsformer som möjliggör medverkan och påverkan för arbetslivsföreträdare. En betydelsefull förutsättning kan enligt regeringen vara flexibla arbetsformer som ger arbetslivsföreträdarna förutsättningar att ingå i bedömargrupperna och att arbetslivsföreträdarnas roll och uppgift i bedömargrupperna förtydligas. Enligt regeringen bör arbetslivsföreträdare, liksom studenter och övriga bedömare, få god vägledning och utbildning i vad deras uppgift är, vilka förväntningar som finns på dem och vilka lagar och förordningar de har att förhålla sig till i rollen som bedömare. Jämförelser av utbildningars kvalitet I kommittémotion 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 6 vill motionärerna att regeringen ser över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten. Motionärerna menar att jämförbarheten ger incitament för lärosätena att förbättra och utveckla sina utbildningar och studenterna möjlighet att fatta informerade beslut om sina utbildningsval. Utbildningsutvärderingarnas omfattning och innehåll I kommittémotion 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 vill motionärerna att det nya kvalitetsutvärderingssystemet ska utformas så att det görs nationella utvärderingar av resultaten för alla utbildningar som leder till en examen. I yrkande 5 vill motionärerna att synpunkter från alumner ska vägas in i utbildningsutvärderingarna. I motion 2014/15:545 av och (båda C) yrkande 2 vill motionärerna att kommande utvärderingar av universitet och högskolor som UKÄ får i uppdrag att genomföra tar fasta på att se hur frågan om anställningsbarhet hanteras. Yrkande 2 i motion 2015/16:3008 av och (båda C) har samma lydelse. Jämförelser av utbildningars kvalitet I det nya kvalitetssäkringssystemet lyfter regeringen fram att nationella jämförelser bedöms bli möjliga av de utbildningar som utvärderas vid samtliga lärosäten och efter tematiska utvärderingar. Enligt regeringen bör UKÄ även fortsättningsvis informera om resultaten av alla sina granskningar och publicera dem på sin webbplats. Även lärosätena bör enligt regeringen ansvara för att resultaten av kvalitetsgranskningar offentliggörs. Utskottet vill understryka att bristande jämförbarhet får konsekvenser för såväl lärosätena som studenterna. För lärosätena finns det inte längre samma incitament att förbättra och utveckla utbildningarna. Studenterna har inte möjlighet att göra informerade utbildningsval, utan kan komma att fatta beslut på andra grunder än kvalitet. Det kan vara till nackdel för mindre lärosäten och till fördel för större etablerade lärosäten.