bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — När politiken lades om var det också många som var kritiska mot flyktingpolitiken men stod kvar vid sina partisympatier. Själva flyktingkrisen innebar en förhållandevis liten inverkan på samhällsförtroendet, tycker forskarna sig kunna se i sina studier. Man märker dock att också hos dem som har varit positiva till den rådande invandringspolitiken växer det fram ett visst minskat samhällsförtroende. Det är ändå rätt marginella förskjutningar, men vi kan konstatera att flyktingpolitiken sammantaget leder till helt olika reaktioner i sak men också till ett problematiserande av samhällsfunktionerna och demokratin. Den här forskargruppen håller nu på med sin forskning, och vi får se vilka slutsatser de kommer fram till längre fram. Men det är intressant att se att de arbetar kring det som är demokratins och samhällets kanske själva kärnfrågor. Det handlar om avvägningen, förtroendet för och i demokratin och balansen mellan konflikter och samförstånd. Båda behövs för demokratins legitimitet. Konflikterna kan driva fram en vitalitet, men samverkan betyder, kan man säga, att samhällsfördraget upprätthålls i stället för att människor tar till hot och hat och kanske ytterst också faktiskt våld. Jag tror, och vi tror från vårt partis håll, att det kommer att vara möjligt att bryta de sjunkande förtroendesiffrorna för demokrati och samhälle. Men det är en stor uppgift. Vi tror att både invandringen och integrationen och den demokratiska hållningen i de hänseendena blir slutligt avgörande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vi ser med optimism på möjligheterna framåt, men vi vet att det är en stor utmaning vi står inför. Jag ber att få yrka bifall till förslaget i betänkande nr 1. talade mycket om demokratipolitik, och det är något som ligger även mig varmt om hjärtat. Jag tycker att det är angelägna och viktiga frågor, framför allt utifrån de utmaningar som vi står inför - det som lyfte upp här med våldsbejakande extremism och andra saker. Det som förvånar mig lite grann är att när man läser i det budgetdokument som vi har framför oss kan man se att regeringen gör en rätt kraftig ökning av anslaget på den här budgetposten för att sedan sänka det drastiskt . Jag vill fråga om kan klargöra varför man gör den sänkningen. Enligt min tolkning sammanhänger det med att frågan om hur organiseringen och politiken i det hänseendet ska ske framåt är föremål för en utredning. Det pågår en utredning som man snart ska slutrapportera, och då blir det möjligt för oss att lägga fast riktlinjer om politik på . Det är den bild som jag har av situationen. Någon avsikt att i reella termer minska insatserna finns inte. Det var bra att vi fick ett klargörande. När man läser budgetdokumenten får man uppfattningen utifrån siffrorna att regeringen gör en prioritering för att sedan kraftigt sänka anslagen. Men om jag tolkar rätt har man en ambition om att det här är någonting som måste ske långsiktigt och som man ska satsa på i reella siffror. Jag hoppas att regeringen vidhåller att man om ändå har ett högt anslag, då de här frågorna är högst aktuella att fortsätta jobba med. Det är den utgångspunkt som gäller. Vi behandlar budgeten och utgiftsområde 1 som omfattar totalt , varav drygt 10 miljarder går till och länsstyrelserna. Ungefär 1,5 miljarder går till . Pressen får ca 600 miljoner, och de politiska partierna får tillsammans 172 miljoner. Kungahuset får ca 140 miljoner. Sedan omfattar de här 13 miljarderna övriga myndigheter som , , , , Sieps och pengar till allmänna val och nationella minoriteter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det finns en hel del intressanta texter inom vårt område. Framför allt var inne på regeringens intressanta funderingar om demokrati och det vi ser framför oss i och med den stora förändringen. Det verkar inte bara handla om att vi får nya svenskar till landet utan också om konflikten mellan stad och land. I städerna ser vi en starkt växande befolkning, och på landet är det kanske inte en krympande befolkning men ofta en åldrande befolkning. Det leder till ökande klyftor. Det är ofta på landet som närheten till de statliga myndigheterna, till det offentliga livet, inte finns i särskilt stor utsträckning. Om den enda person som man träffar som företrädare för statens myndigheter är en för dagen tjurig tjänsteman på någon myndighet - , eller Arbetsförmedlingen - är det klart att det på något sätt blir bilden av det offentliga samhället. Det ska vi komma ihåg. I har förtroendet för demokratin ökat under ett flertal år. Men har vi sett att det har gått ned, från till . Parallellt med det ser vi, precis som var inne på, att det är många grupper - inte bara politiker utan också journalister - som är utsatta för hot och hat i mycket större utsträckning. Det är bekymmersamt. Regeringen jobbar med de här frågorna på en rad olika områden. Det kan handla om att man får till lokala resurscenter i de mest utsatta områdena och om bättre medborgardialoger. Det handlar om många av förslagen som presenterade 2014. Jag tror också på mycket av det som presenterades i . kommer vi alla att behöva granska det vi läser på ett mycket bättre sätt, både när vi ibland läser det som journalister har skrivit och ibland det som någon annan, som vi inte riktigt vet vem det är, har skrivit. Jag tror att det är fler pr-människor än journalister som är anställda i - bara en sådan sak! När det gäller tillkännagivandena om våldsbejakande extremism är det otroligt bra att vi har fått mycket texter om det. Det händer nämligen mycket. Och det kommer att fortsätta hända mycket. Jag upplever att vi och Alliansen kan gå hand i hand i det arbetet. Det är ett viktigt arbete. Vi har haft ett bra samarbete när det gäller arbetet mot våldsbejakande extremism. Det finns just nu en samordnare som ska sitta fram . Vi hoppas få besked om en ny samordnare . Jag tror att frågan kommer att återkomma framöver, inte minst i skrivelse 75. Då ska vi diskutera det mycket mer. Jag har i några repliker lyft upp länsstyrelsernas arbete. Det som vi nu ser när det gäller ett starkt ökat byggande i beror naturligtvis inte bara på att länsstyrelserna har fått mer resurser eller på att vi har fått en ny regering. Jag tror att ett handslag mellan alla om att lägga manken till ligger bakom. Regeringen gör sitt. Länsstyrelserna får extra resurser. Och kommunerna gör sitt för att det ska bli regelförenklingar. Jag tror att det är viktigt. Och därför tror jag att just pengarna till länsstyrelserna är viktiga. Jag vill inleda med att yrka bifall till alla punkter i utskottets förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT I det här anförandet tänker jag uppehålla mig vid samepolitiken. Det samiska folket har, som urfolk, en särställning. Genom historien har samerna utsatts för strukturell rasism och diskriminering. Samerna möter fortfarande rasism. Det samiska språket och kulturen har försvunnit helt eller delvis på många platser i och i Sápmi. Samernas rättigheter måste säkerställas och respekteras. Jag är därför glad att regeringen tar de samepolitiska frågorna på allvar och att den har vidtagit flera åtgärder för att driva utvecklingen åt rätt håll. En viktig del i detta arbete är arbetet med en nordisk samekonvention, vars syfte är att bekräfta och stärka det samiska folkets rättigheter att bevara, utöva och utveckla sin kultur, sina språk och sitt samhällsliv. Regeringen arbetar med att slutföra förhandlingarna. I arbetet har såklart också deltagit, på samma villkor som de inblandade staterna. För att förbereda arbetet med konventionen har regeringen också gett i uppdrag att utreda vad en ratificering av den nordiska samekonventionen skulle innebära för svensk del. Jag ser fram emot framgång i det arbetet. Regeringen bedriver även ett arbete för att lösa den gränsöverskridande problematiken med renskötseln. En annan viktig del i att stärka det samiska självbestämmandet och det samiska inflytandet är att regeringen fortsätter arbetet med att införa en konsultationsordning. Vi känner alla till att den psykosociala ohälsan finns hos en större andel av den samiska befolkningen än befolkning i stort. Detta är förstås oroväckande. Därför är det bra och nödvändigt att regeringen fortsätter att arbeta med en höjd ambitionsnivå för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv, sin rätt till självbestämmande och ett samiskt samhällsliv med framtidstro. Regeringen kommer också, i enlighet med vad har meddelat för mänskliga rättigheter, att fortsätta arbeta i riktning mot en ratificering av 169. Slutligen blir det också en fråga för riksdag. är det val till . Regeringen avser därför att tillföra särskilda medel för genomförandet av det valet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)