bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Jag tänkte att det skulle bli en härlig, flashig upplevelse. Vi skulle åka från och söderut till , om jag inte missminner mig. Vi fick komma till den härliga stationsbyggnaden som de hade byggt upp, med enorma köpcentrum och fastigheter. Vi satte oss på tåget, i bekväma fåtöljer, lutade oss tillbaka och fick upp fotstöden. funderade jag på när tåget skulle börja åka. Jag tittade ut, och vi var redan i full fart. Först när jag fick syn på hastighetsmätaren förstod jag hur fort vi körde, för när jag tittade ut såg det ganska normalt ut, ungefär som när man åker bil i normalhastighet. Det var inte en unik, fräck upplevelse att åka höghastighetsjärnväg. Däremot var det en väldigt behaglig upplevelse. Detta, att kunna åka bekvämt, är någonting som man kan tycka att vi borde kunna ha i också. När jag sätter mig på X 2000 är det en helt annan upplevelse. Då känner man till och med när tåget drar iväg. När man ska gå till bistron sätter man sig troligtvis i åtminstone någons knä. Det är med denna teknik, som vi har i , som regeringen vill bygga höghastighetståg. Vi i har följt byggandet, eller planen på byggandet, . Vi har funnit att de har ändrat lite grann och vill bygga på slab track. Men detta innebär egentligen att man bygger en mur rakt igenom - från , via , ned till . Detta skulle vara en mur som tar enorm plats och gör enorm åverkan på natur och mark. Vi förespråkar därför att man inte bygger höghastighetsjärnvägen. Vi har också hört att det inte finns något slutdatum, vilket kan vara klokt. Men det finns i alla fall en byggstart, i och med Ostlänken. Men precis som från var inne på behövs sträckan i alla fall, och sträckan kan man bygga med konventionell järnväg där man kan trafikera i 250 eller kanske till och med . Jag tänkte säga något om OPS. Vi har sett att har granskat bland annat . Vi kommer att behöva alternativa finansieringsåtgärder, för hur mycket pengar man än satsar på infrastruktur saknas det alltid pengar. Vi är nu inne på den sjunde timmen av infrastrukturdebatt . Detta berör allt och alla. Infrastruktur berör allt man gör, allt gods som finns - infrastruktur berör precis allt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden var en OPS-lösning, det vill säga en offentlig-privat samverkan. Jag tycker att det är ganska intressant att följa OPS. Vi har inte något särskilt emot OPS, men man måste följa upp avtalen och se hur man kan göra förändringar . Vad gäller vet vi att biljettpriserna är väldigt höga, men det har också varit en stor risk i och med att detta var en ganska tidig OPS-lösning. har ett konkurrensskydd som gör att det är svårt att konkurrera om man hade velat utveckla trafiken mellan och . Med detta konkurrensskydd är det ändå förvånande att Express enbart har av trafiken, lika mycket som taxi ut till . Bilanvändandet ut till sträcker sig till . För bussarna är det . Jag tycker att Express borde kunna ha en större andel, men jag anser också att det är alldeles för dyrt. har jag sett att de har mer fördelaktiga biljettpriser, vilket vi välkomnar. Vad gäller OPS och andra finansieringslösningar vill jag nämna något annat vi gjorde när vi ändå var i . Vi passade på att åka till , där vi fick träffa MTR. De hade ganska sluga och bra lösningar på just alternativ finansiering, så vi i utskottet diskuterade med MTR hur de gjorde och hur deras infrastruktur fungerade. De berättade att när de bygger infrastruktur sluter de avtal om marken runt stationsbyggnaderna. De bygger fastigheter, kontor och köpcentrum, och med hjälp av de vinster de gör vid byggandet av köpcentrum och fastigheter samt kontorslokaler bygger de ännu mer infrastruktur. De sa att de alltid behåller köpcentrum, för de går jättebra. En viss del av fastighetsbeståndet sålde de ut och använde då naturligtvis pengarna till att bygga ännu mer spår. De använde även en del av pengarna för att hålla nere biljettpriserna, så att fler människor valde att åka, vilket innebär att de får än högre fyllnadsgrad och även tjänar pengar därför att fler åker tunnelbana. Detta är ett suveränt sätt att bygga infrastruktur, att låta staten slippa betala för allting och låta även privata aktörer vara med och finansiera framtidens infrastruktur. I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). Jag förstår om folk börjar bli lite matta nu av att höra allting om infrastruktur. Jag står naturligtvis bakom allt som min kollega i Liberalerna, , har framfört här tidigare. Vad jag skulle vilja ta upp som en central utgångspunkt i utvecklingen av infrastruktur och transporter under den kommande planperioden är det förslag som finns från miljömålsberedningen om att vi ska minska klimateffekten genom att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter . Det är alltså en enorm utmaning, och det är mycket mångfasetterade lösningar som krävs för detta. Elektrifieringen har nämnts här tidigare. Det är klart att tågtrafiken är elektrifierad, men även personbilsflottan ligger väldigt nära till hands att elektrifiera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Hur som helst är det viktigt att vi tänker transportslagsövergripande, optimerar de transportslag vi har och tänker enligt fyrstegprincipen, för det handlar som sagt om att optimera. Med detta sagt kommer jag att fokusera på det som står i propositionen om landsbygdsperspektivet, behovet av gränsöverskridande infrastruktur i och utvecklingen av inre sjöfart. Jag passar då på att yrka bifall till reservation nr 7, som handlar om just gränsöverskridande trafik. När det först gäller landsbygdsperspektivet handlar det ofta om mindre åtgärder som ger ganska stora effekter och effektiviseringar. Det är inte alltid de stora projekten som gynnar landsbygden. Halva befolkning bor i ett drygt femtiotal kommuner. Stora delar av landet utgörs av ganska glesbefolkad landsbygd och mindre orter. I Liberalernas trafikpolitik tar vi höjd för detta och tar hänsyn till landsbygdens förutsättningar, som är väldigt annorlunda än städers och tätorters förutsättningar, enligt devisen, som är ganska sliten , hela landet ska leva. Vägstandarden på landsbygden spelar en central roll. Vi kan prata om vägar och järnvägar och sätta dem mot varandra, men på större delen av landsbygden är vägarna det enda alternativet, och bilen är naturligtvis helt nödvändig för det dagliga livet. Från Liberalernas sida har vi förslag om bland annat differentierade reseavdrag som sätter tummen på att där alternativen saknas bör man rimligtvis ha rätt till större reseavdrag än där det finns särskilt goda förutsättningar för kollektivtrafikalternativet. Vi har pratat här om alternativa finansieringsformer, offentlig och privat samverkan och så vidare. Jag tror inte att det ska begränsas till storstadsregionerna, utan detta är någonting som kan förekomma var som helst i landet. Det kan också gälla broar och annat i glesbygd, där det har en väldigt stor betydelse och där man är beredd att betala brukaravgifter. Inte minst finns det en del färjeleder där färjetrafikens kostnader och brukaravgifter i kombination kan vara en alternativ finansiering. Både landsbygd och storstäder är beroende av att de stora järnvägsstråken fungerar. Det kanske är tur att de, vilket är min personliga upplevelse, fungerar bättre i verkligheten än vad det låter som här från talarstolen. Egentligen är väl inte svensk järnväg så jättedålig, även om den har sina brister. När det gäller de stora stråken pratar vi om både person- och godstrafik. nämnde lågtrafikerade banor och deras roll i systemet. Det är lätt att säga att där åker inte så många, så det har inte så stor betydelse. Men det har naturligtvis en enorm betydelse för de människor som åker på dem, och de utgör ändå en ganska stor del av järnvägssystemet. Vi liberaler tycker att det är viktigt att det tas fram en strategi för att passa in de lågtrafikerade banorna i det övriga järnvägssystemet. När det gäller lågtrafikerade banor handlar det kanske ännu mer om att med små åtgärder få stora effekter. På vissa lågtrafikerade banor kör man inte när det blåser därför att man inte har trädsäkrat. Den typen av tillgänglighet är ju inte så himmelens dyr att skapa, så vi hoppas att det kommer att finnas utrymme i åtgärdsplanen för sådana saker. Generellt sett är vi i väldigt beroende av internationella transporter och speciellt den gränsöverskridande infrastrukturen i . Det var ett möte här mellan de nordiska infrastrukturministrarna. Jag tycker att det var ett positivt steg att man började prata med varandra. För att man ska kunna gå vidare med detta måste det bli kontinuitet i samtalen, och då handlar det mycket om planering. Det finns ju inte något motsatsförhållande mellan nationell och gränsöverskridande planering. Det handlar egentligen bara om att kommunicera. Det finns inget hinder för att komma igång med ett tätt samarbete inom de befintliga strukturerna i . Detta står också nämnt i propositionen, men gäller det att vi verkligen följer upp det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Om till exempel och hade legat i samma land är jag helt övertygad om att det hade funnits en betydligt bättre järnväg mellan största stad och näst största stad. För att inte verka så lokalpatriotisk finns det mycket att ta upp i frågan för , , , och inte minst som transitregioner. Jag ska säga några ord om sjöfarten, som det har pratats mycket om här. Jag tror att det nämns mer än tio gånger i propositionen att godstrafik ska flytta från väg till järnväg och sjöfart, vilket är en ambition som vi från Liberalernas sida delar. Men för att detta ska ske krävs det att vi har en konkurrenskraftig sjöfart. Annars kommer det inte att hända. är inte kvar här, men hon nämnde att anledningen till att man inte tar upp sjöfarten så mycket i propositionen är att infrastrukturen är liksom gratis, att den redan finns på plats. Det är en sanning med ganska stor modifikation. Först och främst handlar det om att för att kunna använda sjöfarten effektivt krävs det infrastruktur till och från hamnarna, både vägar och järnvägar, som fungerar bra. För att sedan gå över till den inre sjöfarten och de leder som vi pratar om att utveckla i handlar det mycket om Mälartrafiken och älv-Vänerstråket. Det går inte att komma ifrån att om man tänker behålla sjöfarten på älv-Vänerstråket måste ramen kunna innehålla satsningar på nya slussar i . Det är inte fråga om ett bästföredatum 2030, utan sista förbrukningsår är 2030. Enligt stråkstudier finns det ingen möjlighet att genom underhåll förlänga livslängden. Detta måste vi ha med. Regeringen nämner att man ska flytta mycket till sjöfart, men man nämner inte hur det ska gå till. Även för utvecklingen runt och de investeringar som görs är det viktigt att vi tidigt får en signal om hur man tänker göra. Jag har ställt frågor till infrastrukturministern, och svaret att det ingår i åtgärdsplaneringen är ju rätt, för så är det. Men denna åtgärd är en . Annars har vi ett icke-beslut i denna fråga, och det är detsamma som att lägga ned den inre sjöfarten mellan och Vänerhamnarna. har vi ältat infrastrukturen i ett antal timmar, och vi har hört alla upprepningar ett tiotal gånger. Jag ska försöka att inte göra samma sak. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Låt mig nämna några bortglömda frågor som borde ha varit med och som vi borde ha fördjupat oss i och fortsatt att verkställa. Jag ska först och främst nämna lastbilstrafiken. Vi ser hur tillståndet förvärras alltmer. Man har till exempel uttryckt att den oseriösa trafiken har happy hour eftersom polisens trafikkontroller är obefintliga. Det sägs också rent ut i medierna och av att kriminella ligor alltmer är med och styr de utländska åkerierna, som år ut och år in reser omkring på våra vägar och totalt nonchalerar alla regelverk. har föreslagit konkreta åtgärder mot den oseriösa trafiken. Vi har föreslagit mer europeiska metoder för att sköta övervakningen och att man ska utbilda särskild personal och framför allt se till att den finns där den behövs. Vad gör regeringen? Jo, man sätter ytterligare en spik i den svenska åkerinäringens likkista genom en ny skatt. Det är vad man har att komma med, och vi känner igen detta beteende. Denna skatt drabbar de svenska åkerierna, vilka redan är nedtyngda av skatter och avgifter. De oseriösa kommer knappast att betala något som de snabbt kan köra förbi, så vi kommer inte att tjäna mycket från det hållet. De har sina egna regler. Det om detta. Jag tänker på förra mandatperioden då vi i stor enighet i utskottet gick samman i en undersökning, konstaterade vad bristerna var och åtgärdade en hel del. Efter mycket hojtande i kammaren fick vi till slut igenom ett par saker. Böterna åkte upp rejält, och klampning tilläts, om än i begränsad form. Då gjordes något, men tycks frågan vara bortglömd. En annan fråga som förefaller vara bortglömd är mobilringande med handhållen telefon. Jag tror att de som har varit med känner igen frågan. Vi har ältat den hit och dit. Den förra regeringen kom med en lam historia om att det inte var så lätt att göra något åt, för då måste man förbjuda så mycket. Så är det inte alls. I synnerhet de socialdemokrater som sitter här borde förnya den entusiasm de hade förra mandatperioden så att vi gemensamt kan göra något åt detta genom lagstiftning. Åtgärderna vi fick igenom var tyvärr otillräckliga. Jag har väntat på att detta ska fullbordas, men det är dödstyst. Jag ska ändå göra någon liten upprepning. Vi har hört förskräckligt mycket om ERTMS . anser fortfarande att det är en klart olönsam och onödig investering. Vi kommer att ångra oss bittert om vi än en gång är totalt lydiga mot EU. Jag är glad över att flera talare som omfattar vår ståndpunkt vad gäller de regionala flygplatserna. Här måste något göras. Jag tillät mig att säga att jag personligen inte skulle ha något emot ett förstatligande av dessa flygplatser för att en gång för alla få saken ut världen. Jag påstår inte att det är den enda rätta vägen att gå, men det är en väg som i alla fall hade löst problemet med EU:s överstatlighet i denna fråga. Vad gäller flygskatten har nog talat klarspråk. Vi kommer att gå emot den så länge det någonsin är möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden I detta anförande instämde , Per Klarberg och (alla SD). skickar ett tillkännagivande till regeringen om att tycker att regeringen ska jobba med och globala lösningar vad gäller flyget och inte med nationella särlösningar som flygskatt. En nationell flygskatt slår bara mot svensk konkurrenskraft och drabbar främst de delar av landet som finns utanför våra storstäder. Dessutom har flygskatten en marginell klimateffekt. Regeringen konstaterar själv att det mesta kommer att flyttas över till väg. Det är negativt för större delen av . Vidare visar erfarenheterna av flygskatt att man inte bara exporterar arbetstillfällen utan också resandet till andra länder. De som skrattar mest om regeringen får igenom en flygskatt är , och , för det är de som kommer att få den ökade flygtrafiken från . , och införde flygskatt men avskaffade den när de kom fram till just att det enda man exporterar är arbetstillfällen och resandet till andra länder. Flygskatten fördyrar nödvändiga jobbresor inom landet, flygskatten fördyrar vanligt folks välförtjänta semesterresande och flygskatten kommer inte att bidra till att rädda klimatet. S-MP-regeringen har tagit fram ett riktigt dåligt förslag på flygskatt med endast marginella klimateffekter. Men förslaget var inte tillräckligt dåligt. och klurade sannolikt ett tag på hur de kunde göra detta dåliga förslag ännu lite sämre. Vi kunde läsa om det i tidningen . Man ska alltså ta intäkten av denna flygskatt, som främst betalas av norra , och subventionera tågbiljetter i främst . Det är genialt. En riktigt dålig politik kan faktiskt göras ännu lite sämre med . Det är skickligt av regeringen att ta fram en skatt som gör alla till förlorare. Det blir färre jobb och sämre tillväxt. I slutändan blir det därför lägre skatteintäkter, mindre pengar till välfärd, mindre pengar till skola och mindre pengar till den sjukvård som en del från regeringspartierna har talat sig varma för. Det blir alltså mindre pengar till det man har pratat om när skatter som i slutändan minskar statens intäkter genomförs. Med respekt för nästa utskott ska jag inte bli mer långrandig än så, men jag uppmanar regeringspartierna att ta tillkännagivandet på allvar. En majoritet av är emot den flygfientliga politik som regeringen försöker genomdriva. Jag tror att man skulle vinna på att lyssna in vad en majoritet av riksdag tycker om detta. I detta anförande instämde , och (alla M). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Infrastrukturpropositionen innebär finansiering med skattepengar, väldigt mycket skattepengar. från Socialdemokraterna sa tidigare att man inte har prioriterat skattesänkningar. Nej, men man har verkligen prioriterat nya skattehöjningar. Vi har en av högsta skatter på drivmedel, både bensin och diesel. Ändå sitter regeringen med i förarsätet och planerar nya flygskatter, nya kilometerskatter och nya höjningar av bensin- och dieselskatter. En ny flygskatt kan innebära att vi tappar ungefär 10 000 arbetstillfällen i . En ny vägskatt på våra lastbilar kan innebära att företagen ska betala in mer i skatter för att regeringen ska klara sin budget. Regeringen har helt enkelt bestämt sig för att sänka transporterna i detta land. Man ska se till att allt stannar. Man ska se till att företagen får betala den politik man har tänkt föra. Innebörden av denna politik blir att jobb flyttar utomlands och att vi får de högsta skatterna för alla transporter. Regeringen gör allt för att få stopp på . I stället borde man titta på nya möjligheter att stoppa fusket på våra vägar och få in skatteintäkter till . Man skulle se till att alkobommar kommer upp, men har det gått utan att något har hänt. Man har inte infört beställaransvar, vilket innebär att personer kan beställa en transport utan att den behöver vara laglig. Landsbygdens människor beskattas stenhårt med den nya ekonomi och de nya skatter som ligger i regeringens budget och som ska finansiera vår infrastruktur. Regeringen har dessutom lyckats försämra de klampningsbeslut som vi fattade i och som vi i Alliansen jobbade fram. Det har man nu lyckats devalvera ned till en nivå som gör att det är tillämpligt ute på vägarna. Det är allvarligt, och det kommer att minska ännu mer. Detta borde regeringen ägna sig åt, inte nya skattehöjningar. Vad har då regeringen gjort ? Jo, man har höjt bensinskatterna, man har höjt dieselskatterna och man planerar för nya skatter. För säkerhets skulle har man dessutom tagit bort trafikpolisen, så att den olagliga trafiken inte kan jagas. Detta är allvarligt, och det syns ute på våra vägar. Infrastrukturpropositionen i sig handlar mycket om våra satsningar. Vi ser en risk för att man är inne och petar i gamla projekt när det gäller vägar. Bland nämnda projekt riskerar utbyggnaden av att fördröjas därför att man nu måste ta andra miljöhänsyn. Vi vill ha en satsning på Västra stambanan, och vi vill bygga ut E20 enligt planerna. Vi bör också bygga ut enligt vårt förslag. Men vi behöver inte regeringens skattehöjningar för detta. Vi behöver inte hämta ännu mer pengar hos våra svenska företag. Satsningen på höghastighetståg är så olönsam att varje satsad krona ger tillbaka. Ingen bank skulle satsa på det. Regeringsföreträdare har hörts tala om att pensionsfonder kanske kan användas till detta. Då tycker jag att det är viktigt att regeringen först frågar om pensionärerna tänker vara med och betala för höghastighetståg. Vi säger nej till höghastighetståg, herr talman. I detta anförande instämde , , och (alla M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)