bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — vill förutom stärkta satsningar på mer personal i äldreomsorgen också införa ett nationellt måltidslyft och långsiktigt stärka kompetensförsörjningen och kvaliteten i äldreomsorgen. I partimotion 2016/17:2102 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Av tabell 2.12 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar. Det finansiella sparandet är ca högre än vad regeringen redovisar och mellan och högre 2018–2020. Det finansiella sparandet i procent av BNP är högre än med regeringens beräkning . därefter är sparandet i procent av BNP i stort detsamma som i regeringens beräkningar. Tabell 2.12 Den offentliga sektorns finanser (SD) Avvikelse från regeringens förslag Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2016/17:2102. De effekter som budgetalternativ har på kommunsektorns finanser framgår av tabell 2.13. –2020 innebär motionärernas budgetalternativ att statsbidragen till kommunsektorn successivt blir lägre än i regeringens budgetförslag. Även kommunsektorns inkomster beräknas i budgetalternativ successivt minska med från ca –3,till ca –2017–2020 jämfört med regeringens förslag. Tabell 2.13 Kommunsektorns finanser (SD) Avvikelse från regeringens förslag Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2016/17:2102. Av tabell 2.14 framgår att inte gör någon annan bedömning av utgiftstakets nivå än regeringen. Förändringen av de takbegränsade utgifterna som budgetalternativ innebär medför i stället en ökad budgeteringsmarginal. Tabell 2.14 Utgiftstak för staten (SD) Avvikelse från regeringens förslag Källa: partimotion 2016/17:2102. I tabell 2.15 redovisas statens inkomster och utgifter i statens budget tillsammans med statens budgetsaldo i budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna är ca lägre och utgifterna ca lägre 2017 än i regeringens förslag. Budgetsaldot är därmed ca högre än i regeringens förslag och statens lånebehov ca lägre. är budgetsaldot ca 1,3 och ca högre än i regeringens förslag. är saldot däremot ca lägre än i regeringens budgetförslag. nettoutlåning är lägre än i regeringens förslag –2020. Tabell 2.15 Statens budgetsaldo och statsskulden (SD) Avvikelse från regeringens förslag Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2016/17:2102. Av tabell 2.16 framgår inkomsterna i statens budget i budgetalternativ jämfört med regeringens förslag fördelat på olika inkomsttyper. Intäkterna från direkta skatter är ca lägre än i regeringens förslag , vilket bl.a. förklaras av att motionärerna slopar den s.k. pensionärsskatten och avvisar regeringens förslag att begränsa uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. därefter minskar skatteintäkterna successivt med från ca till ca jämfört med regeringens budgetalternativ. Intäkterna från indirekta skatter är marginellt mindre än med regeringens förslag . –2020 minskar de däremot med mellan och jämfört med regeringens förslag. De ökade inkomsterna förklaras bl.a. av att motionärerna avskaffar den allmänna löneavgiften och slopar arbetsgivaravgiften för lärlingsanställningar. Intäkterna från skatt på kapital, konsumtion och insatsvaror är ca högre än i regeringens beräkning . Tabell 2.16 Inkomster i statens budget (SD) Avvikelse från regeringens förslag Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgår skatter från andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: partimotion 2016/17:2102. riktlinjer för den ekonomiska politiken I motionen framhålls att är ett splittrat land. För mycket fokus läggs på olika gruppindelningar i stället för samhällsövergripande gemenskap. En alltför omfattande invandring anses ha omintetgjort reella möjligheter för de invandrande att möta det svenska samhället. Med en bas i socialkonservatism och nationalism vill motionärerna att politiken ska inriktas på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Kulturen framhålls som central för livet, politiken och samhällsbygget. Ledord som anförs är sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning bedöms vara en förutsättning för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling och nationell sammanhållning. Motionärerna förordar reformer med brett kulturfokus. Kulturen anses vara det kitt som binder samman det svenska majoritetssamhället och väver in invandrare i den lokala gemenskapen och det kollektiva minnet. Målet med reformerna är att hela ska samlas, medborgarskapet uppvärderas och medborgarandan stärkas. Motionärerna vill se bl.a. kulturlotsar, ett Sverigecenter och en Sverigesamling. Reformerna syftar till att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling och invånares relation till sitt lokala kulturarv, och att synliggöra och tillgängliggöra vårt gemensamma kulturarv. Motionärerna förordar en politik som återupprättar tryggheten i samhället, och de vill bl.a. se en straffskärpning och ökade resurser för fler poliser. En väl fungerande skola är enligt motionärerna avgörande för att hantera en tilltagande segregation. Den nuvarande utvecklingen inom skolan anses inte vara uppmuntrande eftersom svenska elevers resultat försämras. Såväl som gymnasiet behöver enligt motionärerna reformeras och utbildningsinsatserna för unga vuxna ses över. För att hantera nyanlända skolungdomar vill motionärerna att det inrättas en förberedelseskola i statlig regi. I motionen framhålls bristen på behöriga lärare. Man föreslår att politiken inriktas på reformer som gör skolor till attraktiva arbetsplatser när det gäller bl.a. löneutveckling och arbetsmiljö. Motionärerna avsätter bl.a. medel så att karriärtjänster för lärare kan införas med bl.a. kraftiga lönelyft. Medel avsätts också för renovering och utbyggnad av skollokaler och byggande av studentbostäder. Målsättningen är att ska förbli en kunskapsekonomi och ett industriland. För en bättre matchning på arbetsmarknaden och för att minska ungdomsarbetslösheten avsätter medel för 5 000 nya platser på . Enligt motionärerna har den s.k. missmatchningen på arbetsmarknaden ökat påtagligt. Ett svar på denna utmaning anses vara yrkesinriktade lärlingsutbildningar, varför en helt ny anställningsform föreslås – lärlingsanställning – där det bl.a. inte ska betalas några arbetsgivaravgifter. Reformen finansieras genom att nystartsjobben avskaffas. Regeringens nuvarande jobbmål framhålls som ologiskt formulerat och mindre genomtänkt, och det bör därför ersättas av ett mål i absoluta termer om att jämviktsarbetslösheten 2020 bör ligga . För att nå detta mål vill motionärerna reformera och modernisera arbetsmarknadspolitiken genom att bl.a. att renodla och öppna Arbetsförmedlingen och ändra turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen föreslås bli helt skattefinansierad. Taket och nivån i ersättningen höjs för att därefter minska. Motionärerna är kritiska till de relativt höga skatter som tas ut på arbete. Som ett led i att stimulera sysselsättningen i småföretag vill motionärerna införa skattelättnader på arbete genom att avskaffa den allmänna löneavgiften och låta småföretag göra avdrag för sina sjuklönekostnader. I stället för att sänka lönerna förordas sänkta skatter på låga inkomster. Motionärerna vill att en parlamentarisk kommitté tillsätts för att utreda en sådan skattereform. Den inriktning av politiken som motionärerna förordar skulle enligt motionen kunna skapa 215 000 nya jobb 2020, vilket bedöms resultera i en arbetslöshet på strax . Mot bakgrund av den rådande flyktingkrisen i världen vill motionärerna se mer medel till bistånd än regeringen vill. Biståndet prioriteras i stället för avräkningar för flyktingmottagandet i . Genom att prioritera kvotflyktingar genom minskas kostnaderna för mottagande av asylsökande. Motionärernas utgångspunkt är att asyl ska beviljas i det första säkra område en asylsökande når. Målsättningen är att all flyktinghjälp bör ges i närområdet. Motionärerna förordar en modernisering av asylrätten och nuvarande regler för arbetskraftsinvandring genom att införa ett s.k. blåkortssystem som möjliggör ett mottagande av uteslutande högkvalificerad arbetskraft. Utöver blåkortssystemet ska det inte förekomma någon generell arbetskraftsinvandring från tredjeländer utom i undantagsfall. målsättning är att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet och att patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglighet, oavsett var i landet de bor. För att uppnå det måste tillgängligheten i vården förbättras, varför motionärerna vill att flera reformer genomförs inom området, bl.a. fler vårdplatser, kostnadsfri vård för äldre och obligatorisk hälsokontroll av nyanlända. Motionärerna vill se en välfärd som sträcker sig genom livets alla skeden. I motionen framhålls att äldre till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Därför förordas bl.a. ett avskaffande av den s.k. pensionärsskatten och en höjning av garantipensionen. För att snabbt få till stånd en kraftig ökning av antalet trygghetsboenden förordas ett riktat investeringsstöd. Vidare vill motionärerna höja tandvårdsbidraget för äldre och glasögonbidraget för barn och unga. I motionen framhålls det som viktigt att staten tar ansvar för att garantera industrin välfungerande institutioner, god infrastruktur, säker tillgång till energi och välutbildad arbetskraft. riskerar annars att förlora sina industriföretag, vilket reducerar exportintäkterna och undergräver vårt välstånd. Motionärerna anser att det finns anledning till oro när det gäller framtida kompetensförsörjning, höga skatter och en osäker energipolitik. Mot den bakgrunden vill motionärerna att högskoleväsendet effektiviseras genom ökade medel för mer undervisningstid och att produktivitetsavdraget slopas. förordar en energipolitik som är både miljö- och industrivänlig. Kärnkraften ska vidareutvecklas och byggas ut, dels genom att befintliga reaktorer ersätts med nya moderna, dels genom forskning på nästa generations kärnkraft. Som ett led i ambitionen att ta ur oljeberoendet och för att utveckla den inhemska energiindustrin vill motionärerna avsätta medel för en utökad satsning på energiforskning. Motionärerna säger nej till utbyggnad av den subventionerade vindkraften eftersom den inte kan bistå med elproduktion. Kärnan i landsbygdspolitik består i att underlätta för jord- och skogsbruket som båda bedöms vara av stor betydelse för sysselsättning och ekonomi. Trots goda förutsättningar har den s.k. självförsörjningsgraden i sjunkit . Det innebär att vi producerar mindre än hälften av det vi konsumerar, vilket bedöms vara resultatet av att politiker negligerat lantbrukarnas villkor. Detta vill motionärerna ändra på och förordar bl.a. att skatten på drivmedel för jordbruks- och skogsbruksändamål sänks till dansk nivå. Målsättningen är bl.a. att utveckla den svenska livsmedelsproduktionen. I motionen framhålls behovet av att reducera importen av fossila bränslen. El- och vätgasdrift är enligt motionärerna alternativ där staten måste bidra med infrastruktur. Resurser avsätts därför för en utbyggnad av ladd infrastruktur. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta en bostad. Ett hem är grunden för ett tryggt och välmående samhälle, vilket motionärerna anser saknas i den rådande bostadsbristen. Det ska finnas ett boende för alla oavsett ekonomi. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för att människor ska kunna bo och leva i de bostadsformer som passar deras livssituation bäst. I motionen framhålls de senaste årens invandringspolitik som orsaken till dagens bostadskris. Den direkta lösningen är enligt motionärerna näst intill ett totalstopp på invandringen. Politiken ska därför inriktas på att kontrollera befolkningsökningen, minska byråkratin kring byggprojekt och stärka kommunernas kompetens för byggprocessen. Detta kombineras med en minskad asyl- och anhöriginvandring. I ett första steg avskaffas skrivningen om eget boende i lagen om mottagande av asylsökande. Motionärerna vill också se att fler studentbostäder byggs och att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder avskaffas. Vidare vill motionärerna att bostadsbidraget höjs eftersom nybyggda bostäder innebär hög hyra. Motionärerna vill se ett flertal reformer när det gäller infrastruktur och transporter; bl.a. föreslås ökade medel till sjöfarten. Flyget bedöms som viktigt ur många hänseenden, varför motionärerna säger nej till regeringens förslag om att införa en flygskatt. Motionärerna motsätter sig också införandet av en kilometerskatt. framhålls orsaka stora merkostnader på grund av bristande funktionalitet och eftersatt underhåll. Motionärerna vill därför bl.a. införa en marknadspott för investeringar motsvarande av de totala utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som ska användas för att bygga bort flaskhalsar som står i vägen för investeringar i näringslivet. I motionen framhålls att försvaret har utsatts för en rad experiment i form av förbandsnedläggningar och minskade försvarsanslag. Motionärerna vill se en återuppbyggnad av det svenska försvaret i form av bl.a. en återinförd värnpliktsutbildning, en utökning av det militära försvaret för hela och ett återtagande av civilförsvaret. I samband med förra årets budgetproposition höjde regeringen inkomstskatterna, vilket fick till följd att fick världens högsta marginalskatter. Enligt motionärerna innebär höjningen att över 1 miljon löntagare numera betalar eller mer i marginalskatt. skiljer här ut sig påtagligt från jämförbara länder, och motionärerna motsätter sig regeringens nu föreslagna inkomstskattehöjning. Regeringens förslag om att införa en kemikalieskatt bedöms enligt motionärerna leda till att jobb i går förlorade och att går miste om arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, varför motionärerna är kritiska till införandet av en kemikalieskatt. Bilen anses vara en nödvändighet för många. Motionärerna motsätter sig därför regeringens förslag om att höja bränsleskatterna för bensin och diesel. Vidare anser motionärerna att pension är att betrakta som uppskjuten lön, och därför vill de att den s.k. pensionärsskatten avskaffas. I partimotion 2016/17:3494 av m.fl. (C) föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål anför i sin motion att det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, kommunalt balanskrav och en sammanhållen budgetprocess har tjänat väl. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är enligt motionärerna att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi. Det anses inte rimligt att bedriva en politik med ständiga underskott och växande statsskuld. Därför är det enligt motionärerna viktigt med regler för finanspolitiken som står fast och över regeringsskiften. I likhet med övriga allianspartier välkomnar den överenskommelse som slutits mellan sju partier i om en revidering av det finanspolitiska ramverket. Enligt överenskommelsen ska principen om överskott i de offentliga finanserna ligga fast och kompletteras med ett nytt skuldankare. I motionen framhålls att det finns starka budgetpolitiska skäl att ta kontroll över utvecklingen av de offentliga finanserna och föra sparandet närmare saldomålet. Mot bakgrund av det starka konjunkturläge som svensk ekonomi befinner sig i finns det enligt motionärerna inte längre några stabiliseringspolitiska skäl att avvakta med budgetförstärkningar för att säkerställa återhämtningen. I enlighet med övriga allianspartier anser att en rimlig avvägning är att stärka det finansiella sparandet med och med ytterligare 2018. bedömning är att budgetförstärkningarna i första hand bör ske genom besparingar på ineffektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, en ökad kostnadskontroll i transfereringssystemen och en mer effektiv offentlig förvaltning. Förstärkningarna väntas medföra ett strukturellt sparande i balans 2017. Av tabell 2.17 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar. Tabell 2.17 Den offentliga sektorns finanser (C) Avvikelse från regeringens förslag Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2016/17:3494. Av tabellen framgår att det finansiella sparandet enligt blir ca högre än vad regeringen redovisar och mellan 5,6 och högre 2018–2020. Det finansiella sparandet i procent av BNP är i balans och högre än i regeringens förslag . –2020 är sparandet i procent av BNP ungefär detsamma som i regeringens förslag. Effekterna på kommunsektorns finanser av budgetalternativ framgår av tabell 2.18. Kommunernas inkomster är lägre än i regeringens förslag, vilket framför allt beror på att vill ge dem lägre statsbidrag än regeringen vill. förordar generella statsbidrag framför riktade, varför statsbidragen från andra utgiftsområden än utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är lägre i deras förslag än i regeringens beräkning. En del av de riktade statsbidragen omvandlas till generella statsbidrag. Denna ökning av de generella statsbidragen motverkas bl.a. av förslag om att införa ett ingångsavdrag, vilket regleras genom minskade statsbidrag inom utgiftsområde 25. Tabell 2.18 Kommunsektorns finanser (C) Avvikelse från regeringens förslag Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2016/17:3494. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.19. Utgiftstaket är lägre än det beslutade utgiftstaket , lägre än det beslutade utgiftstaket och lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår . Tillsammans med , vänder sig mot regeringens höjning av utgiftstaket eftersom detta förutsätter ett kraftigt höjt skatteuttag för att balansera utgiftsökningar som partierna inte ställer sig bakom. De fyra partierna har därför i sina respektive budgetmotioner föreslagit samma nivåer på utgiftstaken –2019. Till skillnad från regeringen, som i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen lämnar förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande och endast gör en bedömning av utgiftstakets nivå , lämnar allianspartierna också ett gemensamt förslag till nivån på utgiftstaket . Detta är lägre än i regeringens bedömning. Tabell 2.19 Utgiftstak för staten (C) Avvikelse från regeringens förslag Källa: partimotion 2016/17:3494. I tabell 2.20 redovisas inkomster och utgifter i statens budget tillsammans med statens budgetsaldo i budgetmotion jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna är sammanlagt nästan lägre och utgifterna ca lägre 2017. Därmed är budgetsaldot ca högre än i regeringens förslag och statens lånebehov ca lägre. –2020 är budgetsaldot mellan ca 6,5 och högre än i regeringens förslag. Tabell 2.20 Statens budgetsaldo och statsskulden (C) Avvikelse från regeringens förslag Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2016/17:3494. Av tabell 2.21 framgår inkomsterna i statens budget i budgetalternativ jämfört med regeringens förslag fördelat på olika inkomsttyper. Intäkterna från direkta skatter på arbete är ca lägre än i regeringens alternativ , vilket i huvudsak förklaras av att motionärerna avvisar regeringens förändringar av skiktgränsen för statlig inkomstskatt, återställer ROT- och RUT-avdragen och avskaffar avtrappning av jobbskatteavdraget. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete är ca lägre än i regeringens förslag . Det beror främst på att vill införa ett ingångsavdrag. Skatteintäkterna på kapital, konsumtion och insatsvaror är högre än i regeringens förslag, vilket bl.a. förklaras av att motionärerna vill införa en bredare kemikalieskatt, skatt på sopförbränning och plastkassar, miljödifferentiera fordonsskatten och höja fastighetsskatten på kommersiella lokaler. Tabell 2.21 Inkomster i statens budget (C) Avvikelse från regeringens förslag Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgår skatter från andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: partimotion 2016/17:3494. riktlinjer för den ekonomiska politiken I motionen framhålls att det behövs ett nytt ledarskap och en annan riktning för än den regeringen föreslår. Med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund vill motionärerna se reformer för att bryta tudelningen i samhället och på arbetsmarknaden och därigenom göra det lättare för små och växande företag att skapa jobb och öka tryggheten i hela landet. Reformerna finansieras fullt ut genom bl.a. en grön skatteväxling. Politikens inriktning väntas leda till fler jobb i hela landet, en snabbare klimatomställning och en budget i balans. Minska tudelningen med enkla jobb I motionen anförs att gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade växer trots en stark konjunktur. Trösklarna in på arbetsmarknaden är för höga, en strikt arbetsrätt, höga ingångslöner och för få enkla jobb gör det enligt motionärerna svårare för ungdomar och nyanlända att få sitt första jobb. En dåligt fungerande matchning äventyrar företagens kompetensförsörjning, och motionärerna anser att illa utformade trygghetssystem leder till högre arbetslöshet, inlåsning och mindre trygghet. Motionärerna vill därför sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag och göra det billigare att investera i växande företag. Det ska löna sig att arbeta. Matchningen på arbetsmarknaden måste också fungera bättre, och det anses nödvändigt att kraftigt minska omfattningen av ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program och att reformera Arbetsförmedlingen i grunden. Motionärerna vill se sänkta arbetsgivaravgifter på enkla jobb, bl.a. i form av ett ingångsavdrag och ett sommarjobbsavdrag. Den svenska arbetsmarknadens förmåga att få nyanlända i jobb är enligt motionärerna den enskilt viktigaste faktorn för att göra invandringen till en samhällsekonomisk framgång. Därför uppmanar arbetsmarknadens parter att sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb med lägre ingångslöner. Ingångsjobben ska kombineras med sänkta inkomstskatter och sänkta arbetsgivaravgifter upp till en viss lönesumma. RUT-avdraget bedöms som viktigt bl.a. för att det skapar arbetstillfällen för att människor som har det svårt ska få in en fot på arbetsmarknaden. Regeringens partiella återställningar av tidigare begränsningar anses glädjande men otillräckliga, varför motionärerna vill att avdraget höjs och att fler tjänster ska omfattas av avdraget. Även ROT-avdraget ska återställas. Småskaligt företagande bedöms kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden. Därför vill motionärerna att det införs en ny företagsform för riktigt små företag där en schablonskatt ska tas ut om i stället för de skatter som tas ut . Vidare anser motionärerna att arbetsgivaravgiften för den först anställda ska slopas för fler typer av företag och än vad regeringen föreslår. För att få fler att starta företag och få företag att växa sänks kravet på aktiekapital, och kvalificerade personaloptioner införs. För en mer effektiv arbetsmarknadspolitik vill motionärerna att Arbetsförmedlingen ersätts med en jobbfixarpeng, där den arbetssökande själv väljer arbetsförmedlare.