bet · H401FiU2 · 2016-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottet tillstyrker regeringens och förslag om anslag för utgiftsområde 2, som sammantaget uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen och begärt och godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för och . Bland regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden finns förslag om kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven samt ett förslag om kapitaljustering i Nordiska investeringsbanken. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om att godkänna ändringar i stadgarna för Nordiska investeringsbanken. Regeringens budgetproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Utskottet avstyrker de alternativa budgetförslagen från , . , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Resultatredovisning för utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 2 1.Anslag inom utgiftsområde 2 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 2 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 2 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 2 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Tabell 1 Investeringsplan för 2017–2020 Tabell 2 Investeringsplan för 2017–2020 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkterna 12 och 15 samt avslår motionerna 2016/17:2232 av och (båda SD), 2016/17:3321 av m.fl. (M), 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 3, 2016/17:3428 av m.fl. (L) och 2016/17:3445 av m.fl. (C). bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 13. c) Kreditram och garantiram för stabilitetsfonden bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 1. d) Kreditram och garantiram för resolutionsreserven bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 2. e) Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 3. f) Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 4. g) Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 5. h) Investeringsplan för godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 6. i) Statens fastighetsverks lån för investeringar i fastigheter och markanläggningar bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 7. j) Investeringsplan för godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 8. k) lån för investeringar i fastigheter och markanläggningar bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 13 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 9. l) Kapitaljustering i Nordiska investeringsbanken bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för grundkapitalet i investeringsbanken som inklusive tidigare åtaganden uppgår till högst 1 . godkänner ändringen av Nordiska investeringsbankens stadgar, som dels innebär att andel av garantierna för bankens projektinvesteringslån anges till och att andelen av garantierna för dess miljöinvesteringslån anges till , dels syftar till att vinstfördelningen ska baseras på medlemsländernas andelar av bankens grundkapital och inte på det inbetalade kapitalet. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkterna 10 och 11. m) lån för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 2 punkt 14. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (S) och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Regeringens och motionernas förslag till riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1. Regeringens budgetproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag . I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och i bilaga 4 utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. Oppositionspartierna har inte lämnat några alternativa förslag till beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen), bl.a. att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Först behandlar utskottet regeringens resultatredovisning. Därefter behandlas förslagen om anslag inom utgiftsområde 2. Resultatredovisning för utgiftsområde 2 Utskottets bedömning i korthet Utskottet ser positivt på att regeringen förbättrat strukturen i resultatredovisningen. Analys, slutsatser och regeringens bedömningar är i fokus och myndighetsredovisningarna har begränsats. Strukturen har också förbättrats på så sätt att analysavsnittet och det framåtblickande avsnittet om politikens inriktning renodlats. Det är en struktur som ger förutsättningar för en allsidig bedömning av budgetförslaget. Kopplingen mellan statliga medel, resultat och måluppfyllelse är dock inte helt tydlig, och det framgår inte om det är de statliga insatserna eller andra förändringar i omvärlden som haft störst betydelse för resultaten. För att ytterligare förbättra resultatredovisningen behöver regeringen fortsätta sitt arbete med resultatindikatorer så att de t.ex. är hållbara . När det gäller delmålet om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling, anser utskottet att det i längden inte är tillfredsställande att enbart redovisa insatser utan någon resultatbedömning. Utskottet är fortfarande inte främmande för en samlad och fördjupad redovisning av resultaten för den statliga förvaltningspolitiken, t.ex. i form av en särskild resultatskrivelse. Utgiftsområde 2 innehåller flera olika områden, men har fattat beslut om mål för två av dem: finansmarknadsområdet och området för den statliga förvaltningspolitiken. Det är regeringens resultatredovisning för dessa två områden som omfattats av utskottets uppföljning i detta avsnitt. Området omfattar åtgärder för ett stabilt finansiellt system och en effektiv statlig finansförvaltning. Myndigheterna inom området är och . har beslutat om följande mål (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): • Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Statliga medel för att nå målen Regeringen och myndigheterna disponerar flera olika medel för att nå målen, bl.a. i form av reglering och tillsyn. Vissa medel ska förhindra framtida finansiella kriser, medan andra har till uppgift att stärka krishanteringsförmågan om en kris ändå skulle uppstå. Regeringen lyfter fram det nära samarbete som krävs mellan myndigheterna och uppgiften som det finansiella stabilitetsrådet har i det sammanhanget. De medel som nämns för att nå målet att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt utgörs främst av de regelverk, avtal och kontostrukturer som utgör statens betalningsmodell samt de regelverk som gäller för statens garanti- och utlåningsverksamhet. Omvärldsfaktorer som påverkar måluppfyllelsen Regeringen konstaterar att omvärldsfaktorer påverkar måluppfyllelsen och pekar på att både utvecklingen på de globala finansmarknaderna och den realekonomiska utvecklingen såväl globalt som inom landet har stor betydelse för stabiliteten och förtroendet för det finansiella systemet. Regeringen redogör för de målkonflikter som finns mellan delmålen finansiell stabilitet, förtroende, fungerande marknader och konsumentskydd, och konstaterar att komplexiteten i det övergripande målet gör att det inte finns något enskilt mått som beskriver den sammantagna måluppfyllelsen. För att bedöma måluppfyllelsen för det finansiella systemet använder regeringen flera olika resultatindikatorer. En del av dem är direkt knutna till något av delmålen, medan andra kopplas till flera mål. Regeringen klassificerar därför inte flertalet av indikatorerna i förhållande till respektive delmål. Regeringen har använt följande resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen för det finansiella systemet: – svenska bankers marknadsfinansiering – storbankernas genomsnittliga likviditetstäckningsgrad – hushållens skuldsättning, amorteringsvilja efter belåningsgrad och räntekostnader efter skatt – antal ärenden hos Konsumenternas Bank- och och – kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden – bankernas bruttomarginal på nya tremånaderslån – storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital – volymviktade belåningsgrader och andelen hushåll med högre belåning än – antal e-fakturor och privata internetbetalningar När det gäller hållbarhetsområdet redovisar regeringen inga indikatorer. Regeringen anger att det beror på att målet är nytt och redovisar i stället några initiativ inom området. För den statliga finansförvaltningen används följande tre resultatindikatorer: – styckkostnad per statlig betalning – myndigheternas betyg för kvalitet och service – risken för stora förluster inom garanti- och utlåningsverksamhet. Regeringens analys och slutsatser Utifrån de resultatindikatorer som använts för att bedöma resultaten inom området, konstaterar regeringen att resultatutvecklingen när det gäller det finansiella systemets stabilitet går i olika riktning. Regeringen anger att de främsta sårbarheterna är att banksystemet är stort och tätt sammanlänkat, att storbankerna har en hög marknadsfinansiering och att de har en begränsad möjlighet att absorbera förluster. Vidare menar regeringen att hushållens höga skuldsättning är en risk såväl för enskilda hushåll som för den realekonomiska utvecklingen och även för den finansiella stabiliteten. Andelen hushåll som har kort räntebindningstid ökar, vilket enligt regeringen leder till att enskilda hushåll och samhällsekonomin påverkas kraftigare vid en ränteuppgång. Regeringen bedömer att allmänna råd om bolånetak på och diskussionerna om amorteringskrav har bidragit till att andelen av den totala bolånestocken som utgörs av lån med belåningsgrad har minskat från 2015. Regeringen bedömer att de krav som införts för svenska banker om likviditetsreserver och kapitalreserver har bidragit till måluppfyllelsen för delmålet om finansiell stabilitet genom att stärka motståndskraften mot marknadsoro, kreditförluster och lägre intjäning. Även om det är svårt att påvisa att de nya reglerna om ränteskillnadsersättning och ökad transparens kring räntesättningen av bolån har haft effekt på konkurrensen, är det enligt regeringen rimligt att anta att så är fallet. Regeringen konstaterar att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är tillräcklig, vilket indikeras av att bankerna redovisar stigande bruttomarginaler på bolån och att storbankerna redovisar högre avkastning på eget kapital. Den svenska statsskulden är låg ur ett historiskt och internationellt perspektiv, vilket enligt regeringen tillsammans med nya krishanteringsregler bidrar till måluppfyllelse för delmålet om förtroende. Regeringen konstaterar att tillsynsverksamhet bidrar till att de finansiella aktörerna följer gällande regler. För att stärka förutsättningarna för myndigheten att bidra till ett väl fungerande finansiellt system har myndighetens resurser ökats med –2016. användes eller av myndighetens totala resurser till tillsyn, vilket är en högre andel än året innan. Regeringen konstaterar att lever upp till sin strategi om en heltäckande tillsyn när det gäller de största och för stabiliteten och konsumentskyddet mest betydande företagen, men inte när det gäller vissa mindre aktörer som betalföretag, försäkringsförmedlare och konsumentkreditinstitut. Regeringen konstaterar att det beror på medvetna prioriteringar av myndigheten. För att bidra till ett starkt konsumentskydd bedriver även insatser för finansiell folkbildning. Enligt regeringens bedömning har både tillsyns- och utbildningsverksamheten bidragit till måluppfyllelsen. Vidare ser regeringen den ökade användningen av elektroniska betalningar som ett bevis på att både kunder och handel har ett högt förtroende och ser stor nytta med betaltjänsterna. Resultatutvärderingen för den statliga finansförvaltningen är enligt regeringens bedömning genomgående positiv. Regelverk, avtal och kontostrukturer är utformade på ett sätt som främjar hög effektivitet. Myndigheternas enkätsvar om kvalitet och service inom betalningsverksamheten pekar på fortsatt höga resultat. Genomsnittskostnaden för en statlig betalning har minskat , vilket styrker att kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen har förbättrats ytterligare . De regler i budgetlagen som gäller för både statliga garantier och statlig utlåning med kreditrisk bedömer regeringen vara utformade på ett sätt som främjar hög effektivitet. Slutligen, när det gäller målet om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling konstaterar regeringen att insatserna för att nå målet är under utveckling och att man har en målsättning att utveckla indikatorer som löpande kan redovisas och att belysa risker när det gäller hållbarhet på finansmarknaden. Regeringen redovisar två uppdrag som har redovisat . Det ena handlar om bankernas interna regler om kreditgivning till företag utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv och det andra om klimatförändringarnas effekter på finansiell stabilitet. Statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Området omfattar myndigheterna (), Kammarkollegiet, Statens servicecenter och Statskontoret. har beslutat om följande mål för den statliga förvaltningspolitiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315): – En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. De indikatorer som används för att redovisa resultatet i förhållande till målet är: – indikator för offentlig sektors måluppfyllelse – organisationen rankning av världens länder utifrån korruption i offentlig sektor – undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen. I resultatbedömningen vägs också undersökningar från t.ex. in, liksom resultatet för de myndigheter som hör till området. Regeringens analys och slutsatser Enligt mätningar som gjorts har den svenska offentliga sektorn under hela mätperioden tillhört en av de mest effektiva, som en viss nedgång noterades 2014. När det gäller indikator 2015 rankas svensk offentlig sektor som världens tredje minst korrupta. har legat bra till i alla mätningar sedan mätningarna startade . Enligt Government at a Glance ligger klart över OECD-snittet när det gäller allmänhetens förtroende för den nationella regeringen. Regeringen konstaterar att den statliga förvaltningen i huvudsak fungerar bra och effektivitetsmässigt står sig väl i ett internationellt perspektiv. Förtroendet för förvaltningen håller en jämn, hög nivå och graden av korruption är låg. Regeringen anser att myndigheterna inom området överlag är väl fungerande och ser positivt på det användarorienterade arbetssätt som flera myndigheter tillämpar. Genom analyser och operativ verksamhet bidrar områdets myndigheter till att utveckla en väl balanserad styrning och till att den statliga förvaltningen även fortsättningsvis uppfyller de mål som beslutats av . Även om den offentliga förvaltningen håller en fortsatt hög nivå konstaterar regeringen att fallit något i mätningar. Det finns också indikationer på att svensk förvaltning inte använder digitaliseringens möjligheter för att effektivisera verksamheter fullt ut. Regeringen anser också att det finns ett behov av att minska detaljstyrningen till förmån för en mer strategisk styrning som kännetecknas av tillit och förtroende och nämner den tillitsreform man initierat. menar man att detta inte utesluter tydligare styrning när så är befogat; t.ex. kräver digitaliseringen allt oftare gemensamma lösningar och investeringar. granskade utskottet den begärda resultatskrivelsen om det finansiella systemet (skr. 2013/14:210, bet. 2014/15:FiU8). Utskottet framhöll då att det är centralt att det i regeringens resultatredovisning finns en tydlig koppling mellan det mål som beslutat för området, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Utskottet konstaterade att det i skrivelsen inte var tydligt vilka medel som enligt regeringen lett fram till de redovisade resultaten. När utskottet granskade regeringens resultatredovisning på finansmarknadsområdet konstaterade utskottet att regeringen utvecklat redovisningen inom området jämfört med tidigare (bet. 2015/16:FiU2 s. 13). Utskottet tyckte bl.a. att det var bra att regeringen koncentrerat redovisningen till ett färre antal sidor med fokus på diagram och tabeller för att illustrera utveck-lingen . Att regeringen dragit ned på myndighetsredovisningar till förmån för bedömningar av resultatet på mål eller delmålsnivå såg utskottet positivt på. ansåg dock utskottet att kopplingen mellan statliga medel, resultat och måluppfyllelse fortfarande inte var tydlig. Till exempel framgick det inte av resultatredovisningen om det var regleringar, tillsyn eller statliga medel som påverkat de indikatorer som används för att mäta måluppfyllelsen eller om det varit andra förändringar i omvärlden som haft störst betydelse för resultaten. För att skapa en tydligare uppföljning och analys av måluppfyllelsen som grund för politiska prioriteringar och budgetförslag ansåg utskottet att regeringen måste fortsätta att utveckla kopplingen mellan resultatredovisningen och de politiska prioriteringarna inom finansmarknadsområdet. beslutade att lägga till ett nytt mål om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118). Utskottet noterade att frågan om hur det nya målet skulle följas upp inte hade tagits upp av regeringen och utgick därför från att regeringen skulle återkomma med riktlinjer för detta. Utskottet hänvisade till sina tidigare uttalanden om att målet för den statliga förvaltningspolitiken inte enbart eller ens huvudsakligen kan nås genom åtgärder inom utgiftsområde 2 eftersom förvaltningspolitiken rör många delar av den statliga förvaltningen. Därför uttryckte utskottet viss förståelse för att redovisningen av resultaten är knapphändig och i viss mån koncentrerad till resultaten inom myndigheterna. Utskottet övervägde om det kunde finnas anledning att arbeta fram en samlad och fördjupad redovisning av resultaten inom området, t.ex. i form av en resultatskrivelse (bet. 2015/16:FiU2 s. 14). Något tillkännagivande till regeringen om detta blev dock inte aktuellt. stabilitet (2016:2) publicerade sin rapport om finansiell stabilitet. Rapporten publiceras och i den ger direktion en samlad bedömning av sårbarheter och risker som kan hota det finansiella systemets stabilitet och systemets motståndskraft mot dessa faktorer. I rapporten konstateras att storbankerna i har god lönsamhet, låga kreditförluster och är kostnadseffektiva, men att det finns ett antal strukturella sårbarheter i det finansiella systemet som gör det finansiella systemet och svensk ekonomi känsligt för störningar. Det handlar om att banksystemet är stort, koncentrerat, sammanlänkat, utsatt för likviditetsrisker och alltmer exponerat mot bostadsmarknaden. De likviditetsrisker som bankerna är exponerade mot är av strukturell och kortfristig karaktär. Löptidsobalanser som uppkommer av att banker lånar upp pengar på kort löptid för att sedan låna ut på längre löptid utgör en strukturell likviditetsrisk, medan bankernas kortfristiga likviditetsrisker handlar om att bankerna kan få problem med att betala tillbaka de skulder som förfaller med kort tidsfrist.