bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — räknar med att tillväxten i och euroområdet kommer att fortsätta att öka i måttlig takt , trots att hushållskonsumtionen har börjat stiga och arbetsmarknaderna har förbättrats. Återhämtningen bromsas bl.a. av politisk osäkerhet, strukturella tillväxthinder och en låg internationell tillväxt. Sammantaget förväntas BNP i EU och euroområdet stiga . Tillväxttakten bedöms sjunka till i genomsnitt i EU och i genomsnitt i euroområdet. BNP väntas öka respektive 2017. Den svenska tillväxten väntas drivas av en stark inhemsk efterfrågan med hög hushållskonsumtion och offentlig konsumtion. Sysselsättningen bedöms fortsätta att stiga, och arbetslösheten väntas gå ned till av arbetskraften . Enligt är riskerna i den svenska ekonomin balanserade. En bättre tillväxt än förväntat i EU kan höja den förväntade svenska tillväxttakten genom en högre export. En nedgång i bostadspriserna kan dock leda till en lägre tillväxt genom bl.a. lägre hushållskonsumtion och färre bostadsinvesteringar. Consensus Forecasts är en sammanställning av prognoser från 250 prognosinstitut runt om i världen. Den senaste sammanställningen visar att prognosmakarna i genomsnitt räknar med att BNP stiger , vilket är ungefär i linje med var prognoserna legat . BNP i euroområdet väntas i genomsnitt stiga 2017, även det i linje med tidigare förväntningar. ekonomi väntas växa och , vilket är något högre än förväntningarna . Den svenska ekonomin väntas i genomsnitt växa och . Det är i linje med vad instituten i genomsnitt räknat med . IMF:s senaste prognos över världsekonomin () gör två större prognoser över utvecklingen i världsekonomin , en inför och en inför . Mellan de större prognoserna görs uppdateringar. I den senaste prognosen, som presenterades inför årsmötet , justerar IMF ned sin tidigare prognos något bl.a. på grund av svagare tillväxtutsikter i de s.k. avancerade ekonomierna till följd av att britterna röstat för att lämna EU och en svagare tillväxt än förväntat i . Sammantaget räknar IMF med en tillväxt i världsekonomin på 2017, vilket är lägre än prognoserna i samband med . Tillväxten i de avancerade ekonomierna har justerats ned . Den största justeringen gäller där BNP väntas växas 2017, en sänkning jämfört med aprilprognosen. Den förväntade tillväxttakten i har i förhållande till aprilprognosen sänkts till och . Ny statistik över läget i svensk ekonomi Regeringens prognos i budgetpropositionen bygger på information som fanns tillgänglig fram till . Nedan redovisas ett antal indikatorer över den svenska ekonomins utveckling som publicerats efter det datumet. BNP steg jämfört med , och jämfört med . Det visar () andra beräkning av nationalräkenskaperna . Enligt den första beräkningen som presenterades , och som ligger som grund för regeringens prognoser, steg BNP jämfört med , och jämfört med . Det var främst ökade investeringar och en ökad offentlig konsumtion som bidrog till uppgången, medan ett svagare utrikeshandelsnetto höll tillbaka BNP-tillväxten. (Källa: SCB, publicerad .) Inflationstakten, mätt enligt konsumentprisindex (KPI), sjönk till , en nedgång . Inflationstakten mätt enligt det underliggande inflationsmåttet KPIF (dvs. KPI rensat för effekter av ränteförändringar) var , även det en nedgång . (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Arbetskraftsundersökningen () var 4 916 000 personer sysselsatta (inte säsongsrensat), vilket är en ökning med 84 000 jämfört med . Det motsvarar en sysselsättningsgrad på . Andelen arbetslösa var , vilket är en nedgång jämfört med . Bland ungdomar i åldern 15–var 86 000 personer arbetslösa, en nedgång med 27 000 jämfört med . Andelen arbetslösa ungdomar var , lägre än . Säsongsrensade och utjämnade data visar på en fortsatt ökad sysselsättning och en svag minskning av andelen arbetslösa . (Källa: SCB, publicerad .) Arbetsförmedlingens månadsstatistik visar att 361 000 personer var inskrivna som öppet arbetslösa , vilket är 11 000 personer lägre än . Antalet inskrivna inrikes födda har minskat med 25 000 personer, medan antalet inskrivna födda utanför ökat med 17 000 personer till 157 000 personer . Enligt var av den s.k. registerbaserade arbetskraften arbetslösa, vilket är lägre än . Arbetslösheten bland inrikes födda uppgick till , medan den var bland utrikes födda. Ungdomsarbetslösheten uppgick till . Det är en minskning och den lägsta nivån . varslades 3 300 personer om uppsägning, en nedgång med 1 000 personer jämfört med . Antalet nyanmälda lediga platser var 105 000 , mot 92 000 samma månad . (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Hushållskonsumtionen ökade , jämfört med . Enligt säsongsrensade uppgifter minskade hushållskonsumtionen juli–jämfört med perioden april–. (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Småhusbarometern steg priserna på småhus augusti–jämfört med . har priserna stigit . (Källa: SCB, publicerad .) Tillväxttakten för hushållens lån uppgick till , vilket var en oförändrad nivå jämfört med . Totalt steg hushållens lån med mellan . (Källa: SCB, publicerad .) Produktionen i näringslivet steg jämfört med samma månad . I industrin ökade produktionen på årsbasis medan den ökade i byggverksamheten. (Källa: SCB, publicerad .) Antalet nyregistrerade bilar uppgick till 33 198 , vilket är en uppgång jämfört med oktober . (Källa: SCB, publicerad .) Enligt steg konjunkturbarometern, som visar det samlade aktuella stämningsläget i den svenska ekonomin, med 3,2 enheter till 106,1. Nivån pekar på att den ekonomiska tillväxten är starkare än normalt. Indikatorerna steg hos både hushåll och företag. Störst var uppgången i tillverkningsindustrin. Näst störst var uppgången i hushållssektorn där indikatorn steg med hela 4,4 enheter jämfört med månaden innan. Framför allt ökade hushållens förtroende sin egna ekonomiska utveckling under det närmaste året. Även indikatorerna för tillverkningsindustrin och byggbranschen steg. Läget för byggföretagen är fortfarande mycket starkare än normalt. (Källa: , publicerad .) Utskottet granskar regeringens prognoser och bedömer den ekonomiska utvecklingen under framför allt . Förutsättningarna för en återhämtning i världsekonomin efter de senaste årens lågkonjunktur är relativt goda enligt utskottets bedömning. Priserna på råvaror och olja är låga, även om de stigit . Penningpolitiken runt om i världen är extremt expansiv, och finanspolitiken har blivit mindre stram i en del länder. I många större länder ligger dessutom både hushållens och företagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen på en nivå som är högre än normalt, och läget på arbetsmarknaderna har förbättrats. Utskottet kan dock konstatera att den internationella ekonomin har utvecklats svagt , trots en ganska bra inledning . I både och euroområdet avtog tillväxttakten till följd av bl.a. en oväntat svag investeringsutveckling och i euroområdet även en svag konsumtionsutveckling. I föll BNP på grund av minskad export och en låg inhemsk efterfrågan. I de s.k. tillväxtekonomierna och är tillväxttakten fortfarande negativ, även om ekonomierna inte längre krymper i samma takt som . I verkar tillväxten ha stabiliserats på en lägre nivå . Enligt utskottet är det rimligt att, i likhet med regeringen, räkna med att den internationella efterfrågan ökar . Ett flertal indikatorer tyder dock på att återhämtningen även i fortsättningen kommer att vara relativt svag. I talar den starka utvecklingen på arbetsmarknaden och den höga hushållskonsumtionen för en ökad tillväxttakt, medan förutsättningarna i euroområdet är mer blandade bl.a. på grund av osäkerhet om effekterna av den brittiska folkomröstningen om EU. Regeringen räknar med att britternas nej till EU leder till en lägre brittisk tillväxt under både 2016 och 2017, och att det också dämpar tillväxttakten i EU och euroområdet. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att euroområdets BNP stiger för att ligga kvar på den nivån även . Hög men avtagande svensk tillväxttakt Den svenska ekonomin växte med , vilket var mer än dubbelt så mycket som tillväxten i t.ex. euroområdet och betydligt högre än genomsnittet på . Drivande i tillväxten var en stark inhemsk efterfrågan i form av en hög hushållskonsumtion, kraftigt stigande bostadsinvesteringar och en historiskt hög offentlig konsumtion. Tillväxten gynnades också av en relativt stark exportuppgång, och de svenska exportföretagen tog andelar på världsmarknaden. Utvecklingen visar enligt utskottets uppfattning att svensk ekonomi fortfarande befinner sig i en högkonjunktursituation, och att tillväxten kommer att fortsätta att vara relativt hög men att tillväxttakten blir lägre till följd av bl.a. den svaga internationella efterfrågan. dämpades produktionen i näringslivet efter den kraftiga uppgången ; framför allt minskade produktionen inom industrin. () barometrar visar dock att optimismen bland både företag och hushåll stigit efter en svagare utveckling . Läget i samtliga näringsgrenar bedöms nu som starkt enligt Konjunkturbarometern. Inom bygg- och anläggningsverksamheten är läget fortfarande mycket starkt. Förbättringen tyder enligt utskottet på att den svagare utvecklingen var tillfällig. Regeringen räknar med att BNP stiger 2017, vilket sammantaget är någon tiondel lägre än i vårpropositionen . Den lägre prognosen beror framför allt på en lägre tillväxt i exporten än förväntat. Den inhemska efterfrågan blir drivande i tillväxten även . Den offentliga konsumtionen väntas ge ett stort bidrag till tillväxten särskilt , men även . Speciellt starkt bedöms den kommunala konsumtionen öka till följd av bl.a. befolkningens demografiska sammansättning, en stadig befolkningsökning och det stora antalet asylsökande. Regeringens olika satsningar väntas också bidra till att den kommunala konsumtionen växer. Även investeringarna i ekonomin, framför allt bostadsinvesteringarna men även de kommunala investeringarna, väntas fortsätta att växa snabbt , men bidraget till BNP-tillväxten kommer enligt regeringens bedömning inte att bli lika stort som . Den starka utvecklingen inom bostadssektorn hålls bl.a. tillbaka av bristen på arbetskraft i byggbranschen. Regeringen räknar också med att industrins investeringar avtar till följd av bl.a. den svagare exportutvecklingen. Hushållskonsumtionen ökade ganska snabbt , och regeringen räknar med att hushållskonsumtionen kommer att fortsätta att vara en stark drivkraft i ekonomin . Utskottet delar regeringens bedömning. Den fortsatt mycket expansiva penningpolitiken med extremt låga räntor, den starka arbetsmarknaden med stigande sysselsättning och lägre arbetslöshet och ett högt sparande i hushållssektorn talar enligt utskottet för en fortsatt hög hushållskonsumtion. Utskottet konstaterar att hushållens optimism över sin egen och ekonomi i KI:s barometrar har stigit efter att ha legat på en lägre nivå än normalt under en . KI:s senaste barometrar visar dessutom att detaljhandelsföretagen har höga förväntningar på utvecklingen framöver. Fortsatt stigande sysselsättning och lägre arbetslöshet Trots den svaga världskonjunkturen fortsatte sysselsättningen att stiga snabbt . Uppgången betyder att sysselsättningsgraden i den svenska ekonomin, dvs. sysselsättningen som andel av befolkningen (15–), nu är högre än den var när finanskrisen bröt ut . Den fortsatt starka inhemska efterfrågan talar enligt utskottet för att sysselsättningen ökar ytterligare . Den bedömningen stärks av andra faktorer, t.ex. det höga antalet lediga jobb i Arbetsförmedlingens statistik och företagens anställningsplaner enligt KI:s barometrar. Utskottet kan dessutom konstatera att företagen har justerat upp sina anställningsplaner i de senaste månadernas barometrar, särskilt inom handeln och byggverksamheten. Utskottet kan dock konstatera att även andelen företag som upplever brist på arbetskraft har ökat. Det är en utveckling som om den förvärras kan dämpa den positiva utvecklingen. Enligt utskottet verkar det dock än så länge inte handla om en generell arbetskraftsbrist utan mer om svårigheter att hitta specifik kompetens på arbetsmarknaden. Regeringen räknar med att sysselsättningen stiger och . I takt med att sysselsättningen stiger sjunker även arbetslösheten. Regeringen bedömer att antalet arbetslösa i procent av arbetskraften sjunker till och till , bl.a. på grund av att sysselsättningen ökar betydligt snabbare än antalet personer i arbetskraften. Utskottet noterar att arbetslösheten enligt SCB:s arbetskraftsundersökning låg på , i säsongsrensade och s.k. utjämnade tal. Stor osäkerhet om utvecklingen Enligt utskottet är det rimligt att anta att både den internationella och den svenska ekonomin utvecklas ungefär i linje med den bedömning som regeringen gör i budgetpropositionen. Osäkerheten i prognoserna är dock stor. Utskottet delar regeringens bedömning och bedömningarna i , , och partimotioner om att det finns risker som pekar mot att den ekonomiska utvecklingen kan bli sämre än förväntat. Det kan t.ex. handla om att den kinesiska ekonomin går in i en kraftig nedgång med en betydligt svagare tillväxt framöver än den som regeringen räknar med i budgetpropositionen. En sådan utveckling skulle kraftigt bromsa återhämtningen i världsekonomin och därmed också försämra utsikterna för den svenska ekonomin, framför allt genom en lägre svensk export. En annan risk är att ett brittiskt utträde ur EU får en betydligt större negativ effekt på den europeiska ekonomin och det europeiska samarbetet än vad som i allmänhet förväntas. Det skulle påverka såväl den globala som den svenska ekonomin. En mer inhemskt orienterad osäkerhet i regeringens prognoser är bedömningar av omfattningen av antalet asylsökande och hur snabbt nyanlända kan etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. En annan inhemsk risk är att prisuppgången på bostäder förbyts till en snabb prisnedgång, vilket i kombination med hushållens höga skuldsättning skulle kunna leda till en lägre hushållskonsumtion och därmed också en lägre tillväxt och sysselsättning. Regeringens BNP-prognos i linje med andra prognoser kan utskottet konstatera att andra bedömningar av den svenska BNP-tillväxten som publicerats ligger ungefär i linje med regeringens prognos. Till exempel räknar KI (Lönebildningsrapporten ) med att BNP stiger , och (Penningpolitisk rapport ) räknar med en tillväxt på . bedömer i sin höstprognos () att den svenska ekonomin växer 2017. Det är visserligen en eller ett par tiondelar lägre än regeringens bedömning i budgetpropositionen, men enligt utskottet är skillnaden liten med tanke på de stora osäkerheter som omgärdar prognoserna. Utskottet noterar att t.o.m. räknar med en något högre svensk tillväxt än vad regeringen gör. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Genom ordning och reda i de offentliga finanserna skapas förutsättningar för en offensiv politik för ökade investeringar i jobb, välfärd och klimat. Politiken ska därför även i fortsättningen inriktas på att genomföra viktiga och angelägna samhällsinvesteringar i stället för skattesänkningar. Utgifter av tillfällig karaktär bör hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar, varför det finansiella sparandet tillfälligt försämras 2017. När tillfälliga faktorer har en stor effekt på det finansiella sparandet behöver en större vikt läggas på utvecklingen på lite . En låg offentlig skuldsättning och ett högt förtroende för offentliga finanser gör det också rimligt att återgången till överskottsmålet inte sker utan att finanspolitiken bedrivs så att målet nås . Investeringar i välfärden är en central del i samhällsbygget och en förutsättning för att kommuner och landsting ska kunna möta behovet av välfärdstjänster och att fler ska vilja arbeta inom vården och omsorgen. Politiken ska präglas av jämställdhet. För att vända nedgången i kunskapsresultaten och verka för en jämlik kunskapsskola behöver både lärare och elever prioriteras. En arbetsmarknad som tillvaratar människors kompetens och vilja att arbeta är grunden för välfärd och tillväxt, varför nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhället står i fokus. Investeringar i bostäder och infrastruktur tillsammans med en aktiv närings- och innovationspolitik ska bidra till att skapa konkurrenskraft och tillväxt, och därmed fler jobb. Klimatinvesteringar är centrala för miljöpolitiken, framför allt inom förnybar energi och fossilfria transporter. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I detta kapitel behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionens förslag till riktlinjer beskrivs i avsnitt 2.1 och oppositionspartiernas förslag i avsnitt 2.2. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Genom en stram finanspolitik har ärvda underskott i de offentliga finanserna kunnat minska, och angelägna investeringar har möjliggjorts av en ansvarsfull politik. Angelägna investeringar ska enligt regeringen ha företräde framför skattesänkningar. Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Ordning och reda ska gälla i de offentliga finanserna. Det ger stabila planeringsförutsättningar för olika aktörer och uppmuntrar investeringar som det bedöms bidra till en god ekonomisk utveckling och till att värna välfärden. Regeringens prognoser utgår från planeringsantagande som innebär betydligt färre asylsökande 2016–2020 än 2015. En betydande del av utgifterna är därför kopplade till migration och etablering av tillfällig karaktär. Det bedöms som rimligt att en exceptionell händelse, som det mycket stora antalet asylsökande, kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. Kommunsektorn bedöms behöva permanent förstärkta resurser. Permanenta budgetförstärkningar prioriteras framför kortsiktiga åtgärder. Sammantaget föreslås reformer för 2017 som delvis finansieras med inkomstökningar och utgiftsminskningar på sammantaget . Den offentliga sektorns finanser försvagas med 2017. Regeringen avser att vidta ett antal åtgärder som minskar statens utgifter, bl.a. en omläggning av ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga, olika åtgärder för att öka effektiviteten och förbättra matchningen på arbetsmarknaden och åtgärder för mer träffsäkra nystartsjobb. Inkomstförstärkningarna består bl.a. av avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån, ändrad skiktgräns för statlig inkomstskatt, ändrad intäktsränta på skattekontot och en kemikalieskatt. Avgörandet om i vilken takt det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska förändras bör enligt regeringen baseras på en samlad bedömning utifrån stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska utgångspunkter. Normalt sett bör fokus vid bedömningen av budgetutrymmet främst ligga på det offentligfinansiella och realekonomiska läget under budgetåret. När tillfälliga faktorer har stor effekt på det finansiella sparandet anses dock en större vikt behöva läggas vid utvecklingen på lite . Det bedöms som viktigt att även i fortsättningen bedriva en ansvarsfull politik som det är angeläget att bygga upp marginaler för att möta nästa konjunkturnedgång. Det kräver enligt regeringen såväl en generell kostnadskontroll som ett rättvist och väl fungerande skattesystem med en låg grad av skatteundandragande. Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Det genomsnittliga finansiella sparandet, enligt det bakåtblickande tioårssnittet, var lägre än av BNP 2005–2014 och 2006–2015, se tabell 2.1. Det förklaras i huvudsak av den utdragna lågkonjunkturen och av tidigare ofinansierade åtgärder. Enligt den s.k. sjuårsindikatorn låg det offentliga sparandet under den målsatta nivån 2014 och 2015. Därefter väntas sparandet förbättras, för att 2017 ligga under målet. Det strukturella sparandet bedöms förbättras . Som en följd av tillfälliga effekter väntas sparandet försvagas 2017 till ett underskott om . Därefter väntas sparandet komma att förbättras för att 2020 överstiga målet . Tabell 2.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för uppföljning av överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Utfallsdata , prognos –2020 –1,6 –0,1 –0,2 –0,3 –0,7 –0,7 –0,4 –0,9 –0,2 –0,3 –2,2 –0,9 Källa: Budgetpropositionen . I enlighet med 2 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) redogör regeringen för hur återgången till överskottsmålet ska åstadkommas. I propositionen framhålls att det är viktigt att avvikelser från den målsatta nivån korrigeras, men att det inte ska göras på ett mekaniskt sätt utan baseras på en samlad bedömning av stabiliserings-, fördelnings- och strukturpolitiska omständigheter. Normalt sett bör fokus i bedömningen av budgetutrymmet främst ligga på det offentligfinansiella och realekonomiska läget under budgetåret. När tillfälliga faktorer har stor effekt på det finansiella sparandet anses det dock motiverat att lägga en större vikt vid utvecklingen på lite . Med en förhållandevis låg offentlig skuldsättning och ett högt förtroende för offentliga finanser görs bedömningen att sparandet kan stärkas i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten och förtroendet för de offentliga finanserna äventyras. Som en följd av tidigare stora underskott och det stora antalet asylsökande, som innebär en belastning på de offentliga finanserna på kort sikt, anses det rimligt att inte återgå till överskottsmålet. Regeringen avser därför att bedriva en finanspolitik som gör att överskottsmålet nås . Den avvikelse från den målsatta nivån som byggts upp anses vara så stor att ett finansiellt sparande på av BNP inte kan förväntas uppnås . När det gäller beslutade nivå på överskottsmålet om av BNP över en konjunkturcykel har regeringen för avsikt att återkomma med en bedömning ekonomiska vårproposition och ett förslag till ändrad nivå i budgetpropositionen , detta mot bakgrund av det förslag som kommittén för översyn av överskottsmålet (dir. 2015:63) har presenterat. I propositionen lämnar regeringen i enlighet med budgetlagen ett förslag till nivå på utgiftstaket för staten för det tredje tillkommande året, dvs. Regeringen gör också en bedömning av utgiftstakets nivå . Förslaget till utgiftstak innebär att nivån ökar med i förhållande till 2018. Bedömningen av nivån innebär en ökning av nivån med jämfört med . Förslaget och bedömningen överensstämmer med de bedömningar av taknivåerna som gjordes ekonomiska vårproposition. Tabell 2.2 Utgiftstak för staten enligt regeringen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor därav minskning av anslagsbehållningar Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Budgeteringsmarginal i procent av takbegränsade utgifter Utgiftstak för staten i procent av potentiell BNP Källa: Budgetpropositionen . Förslaget till och bedömningen av nivån på utgiftstaken respektive 2020 medför en budgeteringsmarginal på av de takbegränsade utgifterna. Det är ett större utrymme än den säkerhetsmarginal som regeringen som minst vill upprätthålla till utgiftstaket. En budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen skulle enligt regeringen kunna komma att begränsa möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan . Om det bedöms som förenligt med det finansiella sparandet är det enligt regeringen rimligt att reformer genomförs på budgetens utgiftssida. framhålls att ett utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det kommer att användas för att öka de takbegränsade utgifterna. Den föreslagna nivån på utgiftstaket uppgår till som andel av potentiell BNP. Bedömningen av nivån på utgiftstaket innebär att utgiftstaket växer något som andel av potentiell BNP till . I enlighet med praxis avrundas de årsvisa tekniska justeringarna till hela miljarder kronor. Utgiftstaken –2020 ändras därför inte av tekniska skäl eftersom summan av de förändringar som motiverar en teknisk justering av utgiftstaken avrundas ned till . Prognoser över statens budget och de offentliga finanserna 2017–2020 –2020 beräknas statens budgetsaldo förstärkas med ca , från 2017 till ca 2020.