bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Har regeringen bett polisen förklara den aktuella händelsen och vad har polisen i så fall svarat? bett polisen förklara sig, varför har så inte skett? – Statsrådet har i medierna sagt att gränskontroller borde ha införts Utskottet begär att få ta del av de underlag som förelåg när regeringen tog ställning mot respektive för gränskontroller (förutom den skrivelse från som utskottet redan begärt att få ta del av). – I ett tidigare svar framgår att krishanteringsrådet träffades med anledning av migrationskrisen första gången . kallades inte krishanteringsrådet tidigare, mot bakgrund av att den kraftiga ökningen av antalet asylsökande inleddes redan i augusti/september? – I svaret finns en promemoria från Vad gäller det möte som utrikes- ministern sammankallade på UD om flyktingsituationen: a) Vilka personer utöver utrikesministern deltog i mötet? b) Vilken information framkom på mötet? 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. c)Spreds informationen som framkom på mötet i och i så fall hur och till vilka? d)Igångsattes några beredningsprocesser till följd av den information som framkom på mötet och i så fall vilka? e)Ledde den information som framkom på mötet till att några beslut fattades i eller i regeringen, och i så fall vilka beslut? Som svar överlämnades en promemoria från Justitie- departementet, en promemoria från och en promemoria från (bilaga A6.1.4). I svaret anförs att de temaföredragningar som hållits efter är följande. under temat Polarisering, under temat Hälso- och sjukvård, under temana prognos respektive Intryck från de regionala konferenserna och under temat Regional fördelning av asylsökande respektive nyanlända. Regeringen fattade beslut om att förbättra mottagandet av ensamkommande barn : –fattades beslut om att ge Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att stärka kapaciteten i verksamheten med tillståndsprövning. –fattades beslut om att ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för inrättande av stödboende och hem för vård eller boende (HVB). –fattades beslut om att ge i uppdrag att ta fram en ny modell för anvisning av asylsökande ensamkommande barn och unga. Modellen trädde i kraft . –fattades beslut om att ge länsstyrelserna ett uppdrag om ensamkommande barn som försvinner. Det är som ansvarar för den operativa polisiära hanteringen av migrationsströmmarna, vilket bl.a. innefattar gränskontroll, inre utlännings- kontroll och i förekommande fall verkställighet av av- och utvisningsbeslut. har uppgett att alltid är anträffbart dygnet runt, och att haft i uppdrag att hantera händelsen. Det har inte bedömts finnas behov av att vidta några åtgärder då någon brist inte konstaterats. Det underlag som förelåg inför beslutet om att återinföra gränskontroller vid inre gräns var, förutom skrivelse till , MSB:s lägesbild daterad och en tjänsteanteckning daterad 2015- 11-11 avseende samtal med rikspolischefen . Av tjänste- anteckningen framgår att rikspolischefen ansåg att situationen utgjorde ett allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet. Minnesanteckningen har överlämnats till utskottet och har följande lydelse: RPC uppger följande vid telefonsamtal angående frågan om att tillfälligt införa gränskontroll vid inre gräns. I likhet med den 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. bedömning som gjordes bedöms situationen vara sådan att det kan anses föreligga sådant allvarlig hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten som avses i regelverket. Vid en avvägning mellan de positiva polisiära effekterna av ett sådant beslut och de negativa konsekvenser ett sådant beslut bedöms få för övrig verksamhet och därmed möjligheterna att utföra det polisiära uppdraget, görs dock bedömningen att det inte är motiverat ur ett polisiärt perspektiv att göra en framställan till regeringen om återinförande av gränskontroll. I svaret från anförs vidare att i sammanhanget kan nämnas att frågan om att återinföra gränskontroller vid inre gräns berördes i samband med migrationsöverenskommelsen , men partierna kom gemensamt överens om att inte inkludera ett sådant återinförande i överens- kommelsen. När det gäller krishanteringsrådet anförs att det inrättades av regeringen och leds av inrikesministerns statssekreterare. Under normala förhållanden sammanträder rådet för samverkan och ömsesidig orientering om arbetet inom krisberedskapsområdet. Rådet kan också sammankallas för samverkan och informationsutbyte mellan och myndigheter under allvarliga händelser och kriser, framför allt om händelsens karaktär och de åtgärder som vidtas är av det slaget att rådet behöver komplettera det informationsutbyte och de kontakter som tas mellan aktörerna på andra sätt. Informationsutbytet mellan och berörda myndigheter var vid den aktuella tidpunkten så omfattande att det inte bedömdes vara påkallat att sammankalla rådet. Även om informationsutbytet fortsatte att vara omfattande sammankallades rådet . Frågor ställdes om det möte som utrikesministern sammankallade på om flyktingsituationen. Förutom utrikesministern deltog tjänstemän från säkerhetsenhet (UD SÄK), enheten för säkerhetspolitik (UD SP) och ministerkansliet (), polisenhet (Ju PO) och Försvarsdepartementets enhet för samordning av försvarsunderrättelsefrågor (Fö ) samt representanter från Nationella operativa avdelningen inom och Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten inom Försvarsmakten. Syftet med mötet var, som anges i promemorian , att uppdatera utrikesministern om relevanta frågeställningar kring flykting- strömmarna. Den information som framkom var till stor del redan känd inom berörda departement och föranledde därför i sig inte några åtgärder inom . Utskottet höll en utfrågning med justitie- och migrations- minister (bilaga B7), och med stats- minister (bilaga B12). De båda utfrågningarna rörde också granskningsärendet Nuvarande och föregående regeringens hantering av invandringspolitiken. De delarna av utfrågningarna redovisas i betänkandets avsnitt 6.4. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. anförde följande inledningsvis. Lite drygt 60 miljoner människor befinner sig på flykt just . De allra flesta flyktingar befinner sig i de fattiga delarna av världen. Många flyktingar, asylsökande och migranter söker sig också till . Av dem som kommer till söker sig många till . är ett litet land. Vi kan inte ha en fri invandring utan måste ha en reglerad invandraring, men där varje asylsökande får sin sak prövad på ett rättssäkert sätt och där den som har skyddsbehov får stanna, medan den som har fått avslag på sin ansökan om asyl får åka hem. I dessa tider av stigande antal flyktingar har tagit ett mycket stort ansvar. Det har skett både under den förra regeringen och under den nuvarande regeringen. har gjort mer än något annat land i EU för att rädda liv, och vi har gjort mer än någonsin i vår moderna historia, framhöll . har förmodligen världens bästa asylmottagnings- system, både till kvantitet och till kvalitet. finns det en gräns också för oss, enligt . Den gränsen nåddes . tog emot 160 000 asylsökande. Det är det högsta antalet . Av dem kom 114 000 människor september–december. Av de 114 000 var 26 000 ensamkommande barn. Det är 1 000 skolklasser, som alltså anlände till inom loppet av . Tack vare enorma insatser av , kommunerna, frivillig- organisationerna, folkrörelserna, kyrkorna, enskilda och många fler klarade av den uppgiften. Man lyckades ge alla tak över huvudet och mat för dagen, och det är trots allt ganska imponerande för ett land av storlek. 160 000 människor motsvarar av befolkning. har traditionellt sett, utöver mottagningssystemet, två stora tillgångar. Det ena är en i grunden stark offentlig sektor och starka offentliga system. Det andra är i grunden starka folkrörelser och ett starkt civilsamhälle som kan hjälpa till att i många fall uträtta stordåd när det verkligen behövs. Hösten var alltså dramatisk. Men regeringens arbete med flyktingfrågorna började ju inte då. Det började snarare när den tillträdde . Vi måste klara tre saker, anförde . För det första måste man klara ett hållbart mottagande med bra kvalitet, sysselsättning , språkundervisning så fort som möjligt och en bättre fördelning av de asylsökande över landet. Man kan i längden inte förlita oss på upphandlingar av privata aktörer på korta kontrakt utan måste bygga ut den statliga kostymen. För det andra måste integrationen förbättras, så att de som får stanna i snabbt kan komma i arbete. För det tredje konstaterade den nya regeringen att vi måste arbeta hårt i EU för att fördela ansvaret mer rättvist över Europeiska unionen. När det gäller utvecklingen av antalet asylsökande och regeringens åtgärder anför följande. prognostiserade man 79 000 asylsökande . skrev man upp prognosen till 95 000. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Direkt efter regeringstillträdet tillsattes en särskild statssekreterargrupp. Den leddes av statssekreterare och I den ingick också företrädare för , , Finans- för att hantera skolfrågorna och för att hantera Det första sammanträdet hölls . kom ytterligare en prognos. Då trodde man att det skulle komma ungefär 90 000 asylsökande. Det är historiskt sett väldigt högt. första vårbudgeten, , var huvudinriktningen att jobba för fler boenden i egen regi för att slippa förlita sig på att upphandla boenden. Regeringen satsade också på tidig sysselsättning och språkutbildning så fort som möjligt, och började arbeta med lagförslaget för att se till att alla kommuner skulle ta ansvar för att hantera situationen. Det gjordes också en stor satsning på att få igång bostadsbyggandet. Idrottsrörelsen fick pengar. kom ytterligare en prognos, där man skrev ned antalet till kom det första EU-beslutet om omfördelning av 40 000 asylsökande, framför allt från och , till övriga EU-länder. skrev man ned prognosen ytterligare, till 74 000 asylsökande Därefter kom den kraftiga ökningen. En del av förklaringen är att gick ut med signaler om att man skulle strama åt sin egen mottagning och sina asylregler, framför allt när det gäller anhöriginvandringen. kom signaler från om att framför allt de ensamkommande barnens antal ökade kraftigt. åkte ned den 24 augusti för att se hur läget var och vad man kunde göra för att kanske förbättra Det var ett första möte med gruppen för strategisk samordning, och krisorganisationens arbete intensifierades . bjöd in till ett särskilt partiledarmöte. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap den första lägesbilden av flyktingsituationen för regeringen. skickade regeringen ut en förfrågan till länsstyrelserna om vad man tänkte göra. I budgetpropositionen var den stora nyheten på det här området att schablonersättningen till kommunerna för nyanlända och asylsökande barns skolgång höjdes . Det var för att underlätta kommunernas ekonomiska situation. fattade ministerrådet beslutet om att omfördela ytterligare 120 000 asylsökande inom EU, från , och . fanns det en tvingande mekanism, dvs. kunde ålägga alla länder att ta ansvar för flyktingsituationen. Det var en väldigt stor framgång för det hade jobbat med . fick hålla en presskonferens om att boendesituationen var oerhört ansträngd. politisk debatt i . anförde då bl.a. att det är viktigt att vi 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. försöker hitta en stabilare, blocköverskridande position för flyktingpolitiken och att vi borde eftersträva en blocköverskridande uppgörelse. gavs MSB i uppdrag att vara den myndighet som skulle samordna alla andra myndigheters hantering av situationen. var det ett extrainsatt krismöte. var man uppe i nästan 10 000 . Då hade och en presskonferens i . Där sa, anförde , vi att utöver det vi redan har gjort, med myndigheter, bolag och annat, behövde vi eventuellt också ta kommunernas evakueringsplatser i bruk – det är nästan 10 000 platser – för att klara situationen. gav regeringen i uppdrag att förbereda för tillfälliga asylboenden i tält. kom det första mötet med de borgerliga partierna plus till stånd om att göra upp om flyktingpolitiken. Detta var , och man gick i land med en uppgörelse fredagen därpå. Vi förhandlade fram en uppgörelse i 21 punkter som vi nu har att förhålla oss till, anförde . skrev upp sin prognos till mellan 140 000 och 190 000. kom alltså den blocköverskridande uppgörelsen med de borgerliga partierna i 21 punkter. Som en följd av den uppgörelsen gav regeringen sedan uppdrag om att ansöka om pengar från EU, dvs. Här kom också propositionen om stödboende, dvs. som komplettering till HVB-hem för de ensamkommande barnen. Här hade vi också en presskonferens om att boendesituationen var akut, och då var läget sådant att kan garantera boende till alla, anförde . Det var viktigt att också få ut den signalen till dem som eventuellt skulle börja röra sig norrut från övriga kontinenten. fick regeringen en skrivelse där förordade återinförande av de inre gränskontrollerna. Regeringen hade också en kontakt med polisen om hur man gjorde den bedömningen. Man sa då att det föreligger ett allvarligt hot mot allmän ordning och inre säkerhet. Det finns en tjänsteanteckning från en av cheferna på om just polisens hållning vid det här tillfället. Dagen efter, , beslutade regeringen att återinföra de inre gränskontrollerna. Vad som då inträffade var framför allt att transittrafiken stoppades, alltså de som åkte vidare via och till och genom . beslutade regeringen, också som ett utflöde av uppgörelsen med de borgerliga, om en extra ändringsbudget, där man gick ut med mer till kommuner och landsting för att klara situationen, liksom med till det civila samhället. ändrades fartygssäkerhetsförordningen, så att passagerare måste uppvisa id-kort. Det handlade då om fartygsförbindelserna mellan och , framför allt och . presenterades ytterligare åtgärder för att minska det antal som kom till . Vi sa, anförde , dels att vi skulle införa id- 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. kontroller mellan och , dels att vi skulle anpassa lagstiftningen till EU:s miniminivå. Det skulle göras . kom propositionen om att alla kommuner ska ta ansvar, att alla kommuner blir ålagda att ta emot asylsökande. kom propositionen om id-kontrollerna. Det var ett snabbt arbete som gjordes av , men det var nödvändigt för att kunna få kontroll över läget. Plan- och byggförordningen ändrades för att göra det lite lättare att etablera fick lite pengar av kommissionen – , som hade sökt om i nödbistånd. Så såg hösten ut och vårt arbete med att hantera den situation vi hamnade i, anförde . Det var förstås ett väldigt dramatiskt skede. Vi drog tre slutsatser av den här hösten. Den första är: Det kom 160 000 Vi kan klara det. Den andra är: Vi kan inte klara det om det fortsätter att komma 8 000 eller kanske 10 000 människor . Det är omöjligt till och med för oss, även om vi har ett bra mottagningssystem. Det tredje är: Vi kan inte försätta i en sådan situation igen som vi har vi nivåer på 500–600 asylsökande . Det klarar vi, framhöll En fråga, nämnde , som man ska ställa sig är: Har vi gjort några formella fel, eller har vi gjort några konstitutionella fel, under den här krisen? anförde att han ställde den frågan till sina tjänstemän i ett försök att så att säga rannsaka sig själva. något som vi har gjort där vi har skarvat? Vi kunde ärligt talat inte komma på Det kanske ni gör efter en granskning, sade . En del av de här besluten gick väldigt fort. Vi fick fatta snabba beslut. var nödvändigt att fatta snabba beslut. Å andra sidan har vi en bra konstitution och en bra praxis i KU som gör det möjligt för en regering att agera snabbt när det verkligen behövs. Det fick vi göra vid en del tillfällen för att klara den här krisen, anförde . Men det är som sagt ni som ska göra den bedömningen i slutändan. Som alltid när man går igenom en sådan här sak gäller det att lära sig för Regeringen kommer därför att låta göra en oberoende utvärdering av hur samhället hanterade den här situationen. I svaren på frågor från utskottets ledamöter sa följande. Det är förstås regeringen som har det övergripande ansvaret för att tackla krisen – med stöd av sina myndigheter när det gäller det operativa ansvaret. Men det är regeringen som har det övergripande ansvaret. På frågan varför det dröjde till innan regeringen konkret började tackla situationen svarade att med de åtgärder som hade planerats hade man om det hållit sig på mellan 70 000 och 90 000 asylsökande klarat det utan ytterligare åtgärder. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. En fråga gällde att kommun slog larm om situationen vad gällde ensamkommande flyktingbarn i en skrivelse till regeringen . På frågan om statsrådet i efterhand anser att man tacklade situationen med omhändertagande och mottagande av ensamkommande på ett tillräckligt snabbt och effektivt sätt är statsrådets svar ja. Vi såg en ökning också efter det som gjorde att situationen blev svårare, anförde . Vidare frågades varför det dröjde till innan Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fick det samordnande uppdraget för myndigheternas krishantering. En telefonkonferens hölls . Därefter gick det innan regeringen beslutade om MSB. Det är klart, anförde , att man kan ha synpunkter på att det tog . Å andra sidan hade det ingen betydelse för själva krishanteringen. Det är som har ansvaret för situationen när människor kommer till , och det är som tillsammans med kommunerna ska se till att det fungerar. På frågan om justitieministern sett att det finns konstitutionella hinder för att bedriva en kraftfull politik i en sådan hastighet som har krävts i den här situationen är det korta svaret nej. Det behövs också, för att komma in på en annan fråga, ofta väldigt många informella kontakter mellan regeringen och myndigheterna. Det är väldigt viktigt att regeringen totalt sett och totalt sett men också statssekreterare och ministrar har färsk information så fort som möjligt i sådana här lägen och att man regelbundet har en dialog med sin myndighetschef. Det gäller både på ministernivå och ibland på statssekreterarnivå men också på tjänstemannanivå. När det gäller att göra prognoser av det aktuella slaget anförde att det är ohyggligt svårbedömt. Det finns oerhört många parametrar att ta hänsyn till. vidtar nu åtgärder för att försöka förbättra sin prognosverksamhet ytterligare. Det går säkert att göra genom att inhämta ännu mer information, men man ska veta att någon exakt vetenskap kommer det aldrig att bli. När det gäller krishantering hänvisar till den grupp som sammankallades under 28 möten. Det var navet i krishanteringen i under den tiden. Mötena har framför allt syftat till att samordna Regerings- kansliets alla åtgärder. Det har ibland framförts kritik mot att ansvaret för kriskansliet flyttades från Statsrådsberedningen till efter regeringsskiftet. En erfarenhet av den här hösten är att det var ett riktigt beslut. Justitie- departementet har hand om de mest operativa myndigheterna i de frågorna. Det kan vara MSB, , polisen, och många andra verksamheter där kan ha en mer direkt roll. Jag har själv, framhöll , jobbat på Statsrådsberedningen – det är visserligen länge sedan – men en risk med att ha en sådan funktion på Statsrådsberedningen är att den hamnar för långt från verksamheten. Det var ett riktigt beslut att all krisberedskap samlades på det departement som ligger 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. närmast de operativa myndigheterna. Beslutsvägarna blir kortare, och informationsvägarna blir kortare. Några sådana praktiska övningar på statssekreterarnivå och på ministernivå När det gäller införande av gränskontroller anförde att lagstiftningen innebär att initiativet kan tas antingen av polisen med en begäran eller av regeringen. Några andra myndigheter kan alltså inte begära att gränskontroller införs. Tjänsteanteckningen från rättschefen visar att rikspolischefen säger att rekvisiten kan anses vara uppfyllda och att det föreligger ett allvarligt hot. i den andra vågskålen väger han det mot kostnaderna och konsekvenserna för polisen att införa det och verkligen utföra kontrollerna. Därför vill han inte gå in med en begäran till regeringen om att införa gränskontroller. Man kallar det inte för begäran, utan man förordar ett införande av gränskontroll i skrivelsen. Då har regeringen att göra en bedömning. En myndighet som hanterar detta säger att man bör införa gränskontroller. En annan säger: Rekvisiten är visserligen uppfyllda, men konsekvenserna för det polisiära uppdraget gör att jag inte vill gå in med en sådan begäran. Regeringen kom till slutsatsen att vi bör ha gränskontroller. När det gäller dokumentation nämnde att man ofta behöver ha Det handlar inte bara om statssekreterare utan också på tjänstemannanivå och på ministernivå. KU har inte tidigare krävt att alla sådana kontakter ska dokumenteras. Om man däremot får information som är viktig för beredandet av ett ärende ska man göra en tjänsteanteckning. Om alla informella kontakter mellan myndigheter och skulle dokumenteras skulle vi nog få fördubbla antalet anställda i , för det skulle få väldigt stora Man kan dra gränsen, och det har vi också gjort, vid sådant som har betydelse för ett ärendes beredning. I en fråga framhölls att inrikesministern har sagt att han anser att gränskontrollerna borde ha införts tidigare, och frågan om migrationsministern delar den bedömningen ställdes. Svaret var att det är alltid svårt att veta i precis vilket skede man ska agera. Regeringen agerade när man fick Migrations- verkets förordande om att införa gränskontroller, för då fanns ett stabilt underlag att utgå från. En fråga gällde övergången från förra regeringen till nuvarande regering. Svaret var att det inte fanns mycket från den förra regeringen, möjligen med undantag av processen med stödboenden som hade satts igång tidigare. Utfrågningen med statsministern omfattade också granskningsärendet Nuvarande och föregående regeringens hantering av invandringspolitiken. Den delen av utfrågningen redovisas i betänkandets avsnitt 6.4. Statsministern anförde att han särskilt skulle redogöra för följande frågor: 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. –Regeringens krishantering. –Informationsutbytet mellan och berörda myndigheter. –Beredningen av de beslut som regeringen har fattat. Löfven redovisade att ökade antalet asylsökande i kraftigt från ca 30 000 sökande 2011 till ungefär 80 000 sökande 2014. Det innebär att var nivån jämförbar med den som upplevde under . Efter regeringsskiftet påbörjades därför omgående ett arbete med en rad frågor som rör flyktingsituationen. Det fanns stora brister i etableringen. Det rörde boenden, skolan och sysselsättningen. I vårbudgeten 2015 presenterades en rad åtgärder för att förbättra etableringen. Arbetet med lagstiftning för att motverka att några få kommuner får ta oproportionerligt stort ansvar för asylsökande och nyanlända påbörjades. I budgetpropositionen vidtogs ytterligare åtgärder för att bättre kunna ordna mottagande och snabbare etablering. Löfven och regeringen intensifierade också arbetet med migrationsfrågorna inom EU och internationellt. träffade Löfven förbundskansler för att ta upp en strategi för en jämnare fördelning av asylsökande i EU. pågick ett intensivt arbete för att få på plats en omfördelning av asylsökande inom EU. Ett första politiskt ställningstagande kom , och beslut fattades om att omfördela totalt 160 000 asylsökande. presenterade regeringen sina fortsatta prioriteringar för migrationsfrågorna på EU-nivå. Det var förslag om till exempel en tvingande och permanent omfördelningsmekanism i EU. prognostiserade att antalet flyktingar skulle bli lägre än 2014. Därefter började antalet asylsökande öka. Under den första halvan av september skedde en dramatisk ökning. Antalet asylsökande uppgick till nästan 80 000. Ett annat sätt att uttrycka det är att av de asylsökande som kom kom .