bet · H301MJU11 · 2016-02-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om biologisk mångfald. Motionsyrkandena handlar bl.a. om strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, genmanipulerade organismer och frågor med koppling till rovdjurspolitiken. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Biologisk mångfald och ekosystemtjänster Motioner som bereds förenklat 1.Biologisk mångfald och ekosystemtjänster, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Mål m.m. för rovdjurspolitiken, punkt 2 (V) 3.Förebyggande arbete mot rovdjursangrepp, punkt 3 (M, SD) 4.Vargfrågor, punkt 4 (SD) 5.Vargfrågor, punkt 4 (V) 6.Övre mål för björnstammen, punkt 5 (SD) 1.Vargfrågor, punkt 4 (M, C, L, KD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Biologisk mångfald och ekosystemtjänster 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 14 och 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkandena 1, 6, 8 och 9. Reservation 1 (M, C, L, KD) Mål m.m. för rovdjurspolitiken 2015/16:755 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Reservation 2 (V) Förebyggande arbete mot rovdjursangrepp 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 3 (M, SD) 2015/16:755 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5 samt 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Övre mål för björnstammen 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) Genmanipulerade organismer (GMO) 2015/16:296 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1551 av och (båda M). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden i bilaga 2. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 46 motionsyrkanden om biologisk mångfald ur 23 olika motioner från den allmänna motionstiden /16. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. Motionerna tar bl.a. upp frågor om arbetet med strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, genmanipulerade organismer och frågor med koppling till rovdjurspolitiken. Vissa motioner tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför i förenklad ordning i ett särskilt avsnitt. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna bytt partinamn till Liberalerna, med förkortningen L. De motioner som väckts under den allmänna motionstiden av dåvarande liberalerna har i betänkandet beteckningen FP. I övrigt används det nya partinamnet Liberalerna och förkortningen L. Biologisk mångfald och ekosystemtjänster Utskottets förslag i korthet avslår med hänvisning till det pågående arbetet på området motionsyrkanden (M, C, FP, KD) om en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). Djur, natur och människa är beroende av väl fungerande ekosystem. Biologisk mångfald är en förutsättning för att ekosystemen ska fungera och för de s.k. ekosystemtjänster som påverkar oss . Ekosystem i balans är en förutsättning för både samhällsekonomin och välfärden. Både den offentliga och privata sektorn är direkt eller indirekt beroende av de tjänster som ekosystemen levererar. Att värdesätta ekosystemtjänster är viktigt för att tydliggöra betydelsen av en rik biologisk mångfald och för att ekosystemens värde ska bli en integrerad del i samhällsplaneringen. m.fl. (M) anför därför i motion 2015/16:2604 att regeringen bör påskynda arbetet med att dels genomföra de åtgärder som presenterades i proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (yrkande 1), dels tydligt värdera ekosystemtjänster (yrkande 6). I samma motion framhålls också vikten av att även fortsättningsvis ska vara drivande i att nå de mål om biologisk mångfald till 2020 som EU har beslutat (yrkande 8) och i det internationella arbetet för att värna biologisk mångfald (yrkande 9). Också i motion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 14 efterfrågas ett skyndsamt verkställande av de åtgärder som presenterades i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. behandling och kompletterande uppgifter En strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster till 2020 behandlades i betänkande /14:MJU27 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Strategin utgörs av de tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som tidigare beslutats av regeringen och de insatser som beskrivs i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Miljö- och jordbruksutskottet påtalade i betänkande 2014/15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald att den mer allmänt hållna strategin i propositionen behövde fyllas med konkreta åtgärder. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att den bedömer att det är nödvändigt med en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som omfattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen anser även att ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster också internationellt och inom EU. Regeringen anförde vidare att den fortlöpande arbetar med att integrera betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer, inklusive de som identifierades i proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. I budgetpropositionen gjorde regeringen också stora satsningar på arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster bl.a. genom ökningar av anslagen Skydd av värdefull natur, Åtgärder för värdefull natur och Insatser för skogsbruket. Enligt uppgift från (Miljö- och ) pågår arbetet med att genomföra strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Arbetet bedrivs inom flera områden och består bl.a. av utredningsuppdrag och uppdrag till olika myndigheter. Bland dessa kan följande nämnas. Arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram pågår. Fyra arbetsgrupper med intressenter från skogens hela värdekedja påbörjade sitt arbete . Grupperna delredovisade sitt arbete i form av en lägesrapport och ska komma med en slutrapport . Vidare har ett nationellt råd bildats i vilket bl.a. landsbygdsministern ingår. Avsikten är att ha ett nationellt skogsprogram på plats . Ett annat pågående arbete är uppdraget till att i samarbete med relevanta myndigheter fram till genomföra kommunikationsinsatser om ekosystemtjänster (dnr M2014/1903/Nm). Uppdraget ska slutredovisas till () . har inom ramen för uppdraget bl.a. tagit fram en rapport, Guide för värdering av ekosystemtjänster (NV rapport 6690, ). har också fått i uppdrag att koordinera arbetet med att utveckla en fungerande grön infrastruktur i svenska land-, vatten- och havsområden (dnr M2015/684/Nm). I det arbetet ska samarbeta med länsstyrelserna, Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och andra berörda myndigheter och aktörer på lokal och regional nivå när det är relevant. Uppdraget ska bl.a. baseras på de riktlinjer och den genomförandeplan som har tagit fram på regeringens uppdrag. Länsstyrelsernas pågående arbete med grön infrastruktur är en central del av genomförandet som ska koordineras av . Den gröna infrastrukturen ska bl.a. säkerställa att insatser görs med ett helhetsperspektiv och att hänsyn tas till ekologiska samband. Uppdraget ska redovisas . lämnade en delredovisning av uppdraget och ska lämna ytterligare en delredovisning . Avsikten är enligt uppgift att arbetet ska leda till att genomförbara regionala handlingsplaner finns tillgängliga 2017. Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (dir. 2015:121). Uppdraget ska redovisas . Enligt bereds fortfarande förslag till strategi för miljömålet Storslagen fjällmiljö (dnr NV-04173-13) och Miljömålsberedningens betänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50), som båda presenterades . Också mot miljömålen (NV rapport 6666) bereds enligt uppgift inom . I rapporten, som är tänkt att fungera som ett underlag för regeringens politik och prioriteringar och bidra till att öka takten med att nå miljömålen, lämnas 33 förslag riktade till regeringen. De prioriterade förslagen handlar om en sammanhållen politik för hållbar utveckling, styrning mot en cirkulär ekonomi, ändrade drivkrafter och beteenden samt bättre miljöhänsyn. Vidare avser regeringen att lämna en proposition om genomförandet av EU:s förordning om Nagoyaprotokollet om användning av genetiska resurser till . Slutligen har också uppgett att fler uppdrag och utredningar återstår, bl.a. de översyner av ekonomiska styrmedel respektive artskyddet som aviserades i propositionen. Utskottet har tidigare påtalat att strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som presenterades i proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster behöver fyllas med konkreta åtgärder. Utskottet kan konstatera att arbetet med att nå de aktuella miljökvalitetsmålen och för att integrera betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer nu pågår och spänner över flera områden. Flera av insatserna är av övergripande karaktär, som uppdrag att genomföra kommunikationsinsatser om ekosystemtjänster och deras värde. Andra insatser av mer övergripande karaktär är arbetet med att ta fram en fungerande grön infrastruktur i svenska land-, vatten- och havsområden samt ett nationellt skogsprogram. Andra insatser har en mer konkret inriktning, som uppdraget att se över skogsvårdslagstiftningen. Utskottet ser positivt på att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster är prioriterat och att insatser görs inom flera områden i syfte att bidra till att når dessa miljökvalitetsmål. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och ställer krav på en ambitiös miljöpolitik, inte bara nationellt utan också utanför gränser. Regeringen har gett uttryck för att det behövs en ambitionshöjning inom detta område såväl i det nationella arbetet som internationellt och inom EU. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska enligt regeringen även integreras i det internationella arbetet. Utskottet förutsätter därför att fortsätter att vara den aktiva och pådrivande aktör i dessa frågor både inom EU och internationellt som man varit. Med hänsyn till det arbete som pågår och regeringens uttalade ambition i dessa frågor lämnas motionerna 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 14 och 2015/16:2604 (M) yrkandena 1, 6, 8 och 9 utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (M, SD, V) om kompletterande mål för rovdjurspolitiken, illegal jakt, förebyggande arbete mot rovdjursangrepp, varg och om ett övre mål för björnstammen. Jämför reservationerna 2 (V), 3 (M, SD), 4 (SD), 5 (V) och 6 (SD) samt särskilt yttrande 1 (M, C, L, KD). Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken bör enligt m.fl. (V) i motion 2015/16:755 yrkande 2 kompletteras för att stärka det långsiktiga bevarandet av våra rovdjur. Till det nuvarande målet att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn i ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas, bör läggas att stammarna på naturlig väg ska kunna sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. Omfattningen av den illegala jakten är oklar men den ökar inslaget av jakt med stort lidande och riskerar att påtagligt påverka populationerna och därmed bevarandestatusen för arten. I den tidigare slutbetänkande föreslogs att en konkret målsättning för att minska den illegala jakten på stora rovdjur borde utformas och att borde få i uppdrag att genomföra återkommande uppskattningar av den illegala jaktens omfattning. Den illegala jakten försvårar såväl förvaltningen som uppföljningen av de rovdjurspolitiska målen och är en kriminell verksamhet. m.fl. (V) föreslår därför i motion 2015/16:755 att regeringen bör återkomma med en konkret målsättning för att minska den illegala jakten på stora rovdjur (yrkande 3) och att regeringen ska ge i uppdrag att genomföra återkommande uppskattningar av den illegala jaktens omfattning (yrkande 4). Förebyggande arbete mot rovdjursangrepp Enligt motion 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 4 bör det övervägas att ge länsstyrelserna i uppdrag att agera förebyggande för att minska antalet rovdjursangrepp. Det är en fruktansvärd händelse när en tamboskapsägare får sina djur rivna eller dödade av rovdjur. Därför är en fungerande och effektiv skyddsjakt på enskilda rovdjur nödvändig, liksom licensjakt som syftar till att minska rovdjurstrycket i de områden där det är som störst. Genom att ge länsstyrelserna i uppdrag att vidta förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp kan sådana angrepp ytterligare stävjas i områden med växande rovdjursstammar. m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:2073 yrkande 5 att vargens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus ska vara i enlighet med den nedre gräns för minsta livskraftiga population som anges i proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik, innan licensjakt kan komma på tal. I motion 2015/16:755 anför m.fl. (V) att licensjakt på varg inte får försvåra upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus. Den nuvarande nivån på minst 270 individer motsvarar det beslutade referensvärdet för gynnsam bevarandestatus avseende populationsstorlek och baserar sig på referensvärdena i proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik. Det referensvärdet vilar inte på solid vetenskaplig grund. har t.ex. tidigare redovisat en helt annan siffra för nödvändig vargpopulation och även internationella vetenskapliga panel hamnade på betydligt högre nivåer. Motionärerna föreslår därför i yrkande 1 att licensjakt på varg ska upphöra till dess att en vetenskapligt grundad nivå för gynnsam bevarandestatus har fastställts av . Vidare anför m.fl. (V) i samma motion att invandring av varg från öster är av central betydelse för att stärka vargstammens genetiska status och att ett målmedvetet arbete för att möjliggöra en ökad naturlig invandring måste inledas. I yrkande 5 i motionen föreslås därför att regeringen bör återkomma med ett program för naturlig invandring och vargförekomst i renskötselområdet. Programmet ska drivas i samråd med företrädare för rennäringen och med det uttalade syftet att finna samverkansformer mellan rennäringen och förvaltningen av varg. Ett övre mål för björnstammen Enligt m.fl. (SD) är ett minimimål för björnstammens storlek inte tillräckligt. Resultatet av en alltför stor björnstam har blivit flera konflikter med dödlig utgång för människor. Motionärerna föreslår därför i motion 2015/16:2073 yrkande 4 att det inom ramen för en hållbar förvaltning också införs ett övre mål för björnstammen som förhindrar att björnstammen får växa sig för stor. behandling och kompletterande upplysningar Den nuvarande inriktningen på rovdjurspolitiken lades fast av 2013 (prop. 2012/13:191, bet. 2013/14:MJU7, rskr. 2013/14:99). Inriktningen innebär att det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken är att varg, björn, järv, lo och kungsörn i ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus enligt rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, det s.k. art- och habitatdirektivet, som tamdjurshushållningen inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Inriktningen innehåller också mål för rovdjursstammarna med bl.a. referensvärden för populationsstorlek och utbredningsområden. Den beslutade inriktningen innebar också att rovdjursförvaltningen regionaliserades ytterligare och att en ny ordning för beslut om skydds- och licensjakt på rovdjur infördes. har därefter framhållit att den beslutade rovdjurspolitiken och inriktningen på den ska ligga fast (bet. 2014/15:MJU12, rskr. 2014/15:182 och bet. 2015/16:MJU12, rskr. 2015/16:109). Bestämmelser om förvaltningen av de s.k. stora rovdjuren finns i förordningen (2009:1263) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn. Förvaltningen syftar enligt 1 § till att djur av dessa arter ska finnas i så stort antal att arterna långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och att djuren kan sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. Detta syfte ska uppnås i en sådan takt som främjar samexistensen mellan människor och dessa arter som skador och olägenheter förebyggs och begränsas. Inom ramen för den beslutade rovdjurspolitiken har tagit fram nationella förvaltningsplaner för de stora rovdjuren. I förvaltningsplanen beskrivs vilka mål som gäller för arten och vilka åtgärder som behövs för att uppnå målen. Det står också hur åtgärderna ska följas upp och vilka som är ansvariga för olika delar. Resultaten från länsstyrelsernas inventeringar är en viktig utgångspunkt för förvaltningsplanerna. En annan är de referensvärden som har beslutat för respektive rovdjursart och som anger minsta antal och utbredning för att upprätthålla en gynnsam bevarandestatus. Utifrån de nationella förvaltningsplanerna tar länsstyrelserna med sina viltförvaltningsdelegationer fram regionala förvaltningsplaner för länet. redovisade skrivelsen Strategi för svensk viltförvaltning (dnr NV-00303-15). Strategin är en nationell strategi som beskriver vägval för att utveckla och stärka viltförvaltning . Enligt uppgift från () har förslagen i skrivelsen varit ute på remiss och ärendet bereds . Allt vilt (vilda däggdjur och fåglar) är fredat och får jagas endast om detta följer av jaktlagen (1987:259) eller av föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Detta följer av 2 och 3 §§ jaktlagen. I jaktförordningen (1987:905) anges vilka arter som får jagas, när och var de får jagas och hur jakten får genomföras. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot dessa regler finns i jaktlagen. I 23 c § jaktförordningen regleras licensjakt efter björn, varg, järv och lo. Förutsättningen för att sådan licensjakt ska kunna tillåtas är att det inte finns någon annan lämplig lösning och att jakten inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånd i dess naturliga utbredningsområde. Jakten måste dessutom vara lämplig med hänsyn till stammarnas storlek och sammansättning samt ske selektivt och under strängt kontrollerade förhållanden. Regler om skyddsjakt finns i 23 a och b §§ i jaktförordningen. Av nationella förvaltningsplaner framgår för varje art bl.a. hur arbetet med delmålet Ingen illegal jakt bör bedrivas. Exempel på några åtgärder enligt planen för att nå delmålet kan vara • att ger relevanta forskare i uppdrag att uppskatta eller beräkna den illegala jakten för samtliga stora rovdjur • att fortsätta samverkansprojekt för att effektivisera arbetsformer och samverkan i syfte att förhindra illegal jakt • att länsstyrelserna verkar för att tillsammans med polis utarbeta en regional strategi för arbetet mot illegal jakt i länet och att strategin redovisas i de regionala förvaltningsplanerna • att följer arbetet och resultatet av forskningsprojekt om illegal jakt. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) att skador på tamdjur och husdjur orsakade av stora rovdjur är en prioriterad fråga och att den har gett i uppdrag att utreda om, och i så fall hur, kriterier för och utformningen av skyddsjakt efter varg kan tillämpas eller utvecklas för att bättre bidra till vargpolitikens övergripande syfte. Av propositionen framgår också att regeringen ökar satsningen på åtgärder för att förebygga och kompensera för rovdjursskador genom att avsätta ytterligare medel för detta ändamål. Av nationella förvaltningsplaner framgår för varje art bl.a. hur arbetet med delmålet Minskade skador bör bedrivas. Risker för skador och olägenheter för människor som bor och verkar i områden där rovdjur finns ska i första hand förebyggas och det lämnas förslag på konkreta åtgärder, t.ex. att länsstyrelserna ska lämna fortsatta bidrag till förebyggande åtgärder och att ska fortsätta att finansiera Viltskadecenters arbete med att systematiskt testa, utvärdera och vägleda om förebyggande åtgärder. fick i uppdrag av regeringen att sammanfatta och utvärdera den kunskap som finns om hur angrepp orsakade av stora rovdjur på tamdjur och husdjur kan förebyggas (dnr N2015/3037/FJR). Uppdraget redovisades i form av rapporten för att förebygga angrepp på tamdjur av stora rovdjur. Enligt uppgift från () ska ut på remiss och därefter fortsätter beredningen av ärendet inom . Enligt beslutade rovdjurspolitik är målen för vargstammen i bl.a. att • vargens referensvärde för gynnsam bevarandestatus när det gäller populationen i , med utgångspunkt i Skandulvs redovisning av minsta livskraftiga population om 100 individer, ska vara 170–270 individer • vargens referensvärde för gynnsam bevarandestatus när det gäller utbredningsområdet i ska vara hela förutom den alpina regionen och • vargens förekomst i renskötselområdet i huvudsak ska begränsas till de områden där den gör minst skada. I den nationella förvaltningsplanen för varg som antog framgår bl.a. under delmålet Uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus att ska verka för en spridning av vargstammen inom . redovisade sina slutsatser av ett regeringsuppdrag att utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdatera den befintliga sårbarhetsanalysen för varg och med den som grund utreda vad som krävs för att vargpopulationen i ska anses ha en gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. Av redovisningen (dnr NV-02945-15) framgår bl.a. följande. Forskargrupperna har kommit fram till ett referensvärde för varg på minst 300 vargar i under förutsättning att minst en varg vandrar in och reproducerar sig minst . bedömer att om detta uppfylls så har vargen gynnsam bevarandestatus i enlighet med art- och habitatdirektivet eftersom verket bedömer att övriga kriterier är uppfyllda. slutsats är att vargpopulationen nu har uppnått gynnsam bevarandestatus. Populationen ligger över referensvärdet på 270 vargar och är kring 400 individer. Analysen i detta uppdrag baserar sig på de faktiska förhållandena som råder . Enligt (Miljö- och ) motiverar redovisning inte några åtgärder. Enligt beslutade rovdjurspolitik är målen för björnstammen i bl.a. att björnens referensvärde för gynnsam bevarandestatus när det gäller populationen i ska vara 1 100–1 400 individer. rovdjursinventering för björn visade att det enligt populationsberäkningen fanns runt 2 800 björnar i . Tillväxttakten visar att björnstammen minskade med i genomsnitt . En trolig förklaring till björnstammens negativa trend är att både licensjakt och skyddsjakt på björn har ökat . Björnen är en art som reproducerar sig långsamt och att jaktuttaget har ökat är en bidragande faktor till att björnstammen minskar. Den negativa populationstrenden är statistiskt säkerställd men det råder viss osäkerhet om storleken på denna eftersom metoden för beräkningen har förändrats . över en längre tidsperiod kommer detta dock att jämna ut sig. I Skandinaviska björnprojektets Slutrapport 2015:2 avseende 2012–2014 behandlas bl.a. frågan om björnens farlighet för människan.