bet · H301UbU17 · 2016-03-29 00:00:00 — Av förordningen (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen framgår bl.a. att myndigheten har till uppgift att främja utvecklingen av svensk rymdverksamhet och rymdforskning. Myndigheten ska vidare verka för att rymdverksamhet och rymdforskning bidrar till kunskapssamhället och till industrins innovations- och konkurrenskraft samt tillfredsställer samhällets behov inom bl.a. transport, kommunikation, miljö och klimat. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) presenterades en ökning av anslagsnivån till Rymdstyrelsens forskningsanslag på totalt –2016, varav anvisades i samband med budgetpropositionen . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att ytterligare skulle tillföras Rymdstyrelsens forskningsanslag 2016 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 210 och s. 325, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Rymdstyrelsen sätter samman ett forskningsprogram baserat på inkomna ansökningar. visade söktrycket till det nationella forskningsprogrammet på fortsatt god konkurrens. Majoriteten av forskningsmedlen fördelas till , , och , men även andra lärosäten och forskningsinstitut finns bland mottagarna. De stora områdena astrofysik, rymdfysik, atmosfärsforskning och solsystemets utforskning får omfattande finansiering av vetenskapliga instrument för deltagande i internationella rymdprojekt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 155–156) . Det helstatliga () har uppdrag att möjliggöra olika typer av forskning och teknikutveckling genom uppskjutning av raketer och uppsläpp av ballonger vid rymdbasen utanför . SSC:s uppdrag omfattar även drift, underhåll och utveckling av . På bedriver SSC två operationella verksamheter, dels uppsändning av stratosfärsballonger och sondraketer för forskningsändamål, dels avancerade tjänster kopplade till styrning respektive nedtagning av data från satelliter. Det geografiska läget är idealiskt för kommunikation med satelliter i polär bana runt jorden. Satellitstationen på utgör navet i SSC:s världsomspännande markstationsnät och är en av världens största och mest använda kommersiella markstationer. Markstationen på består av ett stort antal antenner och av en global ledningscentral. SSC levererar markstationstjänster till både institutionella och kommersiella kunder från hela världen. Av kommissionens arbetsprogram framgår att man inom ramen för kommissionens fjärde prioritering om en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas avser att presentera en rymdstrategi för . Detta initiativ syftar enligt kommissionen till att samordna de olika delarna av EU:s rymdaktiviteter, vilket inkluderar en färdplan för de konkreta åtgärder som möjliggör riktade tillämpningar på särskilda områden och innebär en vidareutveckling av EU:s rymdprogram, bl.a. och , till nytta för ekonomin, myndigheterna och samhället som helhet (KOM(2015) 610 s. 8, bilaga 1 punkt 13). genomför majoriteten av sina rymdsatsningar i samverkan med (), vilket ger en kompetensutveckling som inte skulle kunna uppnå på egen hand. ESA:s verksamhet består av både obligatoriska och frivilliga program och den årliga budgeten uppgår till ca . fick en särskild utredare i uppdrag att föreslå en sammanhållen nationell rymdstrategi för svensk rymdverksamhet (dir. 2014:57). Utredaren överlämnade sitt betänkande (SOU 2015:75). har funnit att den svenska rymdverksamheten står på en stabil grund med internationellt konkurrenskraftig rymdindustri och starka forskningsmiljöer inom både grundforskning och tillämpad forskning. har användningen av rymdsystemen utvecklats till mera kostnadseffektiva samhällstjänster såväl som kommersiella tjänster. Ett skäl till att den svenska rymdverksamheten har varit framgångsrik bedöms vara att verksamheten hållits ihop genom nära samarbete mellan de olika deltagande aktörerna: forskarna, industrierna och slutanvändarna. har det funnits en långsiktighet och stabilitet i verksamhetens förutsättningar, såväl finansiellt som i andra avseenden, vilket har skapat förutsättningar för en positiv utveckling. Men det finns enligt utredningen förbättringspotentialer. Sammanfattningsvis är följande tre frågor särskilt angelägna: • bättre helhetssyn på nyttan för samhället i stort och med beaktande av de synergier civil och militär samverkan kan ge med hänsyn tagen till försvars- och säkerhetsaspekter • mer fokus på hur vi kan utnyttja ett bredare internationellt samarbete för ökad nytta av rymdverksamheten i • bättre samverkan mellan de olika forskningsfinansiärerna för ökade synergier mellan statens satsningar inom olika områden. När det särskilt gäller sägs i förslaget till nationell rymdstrategi bl.a. att bör utnyttjas i ett strategiskt helhetsperspektiv, framför allt i internationella samarbeten. Vidare ska vara ett betydande europeiskt center för utveckling, demonstration och testverksamhet. , EU och deras medlemsländer förväntas vara viktiga samarbetspartner. Utredningen menar vidare att Kirunaregionen har de förutsättningar som krävs för att ska kunna utvecklas till att få en större och mer strategisk roll i det europeiska samarbetet än vad basen har . Rymdstyrelsen bör få ett ansvar som representant för statlig rymdverksamhet i utvecklingen av som en europeisk tillgång. Regeringen bör dessutom enligt utredningen tillsätta en nationell samordnare med uppgift att på regeringens vägnar förhandla med relevanta parter, nationellt och internationellt, om möjligheten att ska kunna sända upp satelliter i omloppsbana från . När det gäller rymdturism sägs i förslaget till rymdstrategi att de legala förutsättningarna för rymdturism bör ses över. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom (). Utskottet ser i likhet med motionärerna stor potential i den svenska rymdverksamheten och inte minst i rymdbasen utanför . Rymdverksamhet har och får en allt större betydelse i och globalt för utveckling av tjänster, bl.a. inom jordobservation, navigation och telekommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett bredare användningsområde. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass. genomför majoriteten av sina rymdsatsningar inom ramen för internationella samarbeten. I förslaget från om en sammanhållen nationell rymdstrategi för svensk rymdverksamhet (SOU 2015:75) tas bl.a. frågor om och rymdturism upp. När det gäller pekar utredningen bl.a. på att rymdbasen bör utnyttjas i ett strategiskt helhetsperspektiv, framför allt i internationella samarbeten. Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning i (). Utskottet ser ingen anledning att föregripa den pågående beredningen och arbetet med den aviserade forskningspolitiska propositionen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:1062 (M) och 2015/16:915 (M) yrkandena 1 och 2. Inriktning m.m. för den forskningspolitiska propositionen, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 14. I EU lanserades 2014 det största ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont 2020. Programmet löper och fokuserar på tre nyckelområden: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhälleliga utmaningar. För att optimera och ha möjlighet att avpassa forskningsstrategi efter EU:s, anser vi att den forskningspolitiska propositionen och ramprogrammets löptid bör gå omlott. Det skulle ge möjlighet att revidera vissa satsningar så att inte alla europeiska forskningsprogram satsar på samma samhällsutmaningar. Vi vill därför se över möjligheterna för att nästa forskningspolitiska proposition ska gälla . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Strategiska forskningsområden, punkt 3 (M, L) av (L), (M), (M), (M) och (M) Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 3. För att förbättra de långsiktiga villkoren för forskning inrättade alliansregeringen s.k. strategiska forskningsområden (SFO) där regeringen pekade ut 20 svenska styrkeområden som gavs särskilda förutsättningar för långsiktighet. Detta har gjort det möjligt för lärosätena att kombinera risktagande och att ha höga ambitioner i forskningsprojekten. I samband med att SFO-satsningen gjordes beslutades också att satsningarna skulle följas upp , med en större utvärdering . Forskningsfinansiärerna med i spetsen har gjort femårsutvärderingen och har i en skrivelse rekommenderat regeringen att medel omfördelas mellan lärosätena och att lärosätena ska lämna in åtgärdsprogram baserade på utvärderingens resultat. I svaret på en skriftlig fråga (fr. 2014/15:707) om regeringen har för avsikt att följa rekommendationerna svarade statsrådet att regeringen i stället kommer att behandla utvärderingen i den kommande forskningspropositionen. Det är dock inte tillfredsställande. Viktig tid går förlorad och avsatta medel används inte optimalt. Vi anser att forskningsfinansiärernas rekommendationer bör följas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Begreppet konstnärlig forskning, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 5. Vi motsätter oss inte av princip konstnärlig forskning, men det tidigare beslutet att ändra högskolelagen innan begreppet ”konstnärlig forskning” ens är ordentligt definierat anser vi vara oseriöst. Regeringen betonade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) den konstnärliga forskningens särart i förhållande till övrig forskning. På definieras begreppet konstnärlig forskning enligt följande: ”Konstnärlig forskning tar sin utgångspunkt i den konstnärliga processen och verksamheten. Forskningen, som kan beröra alla konstarter, är praktikbaserad och inkluderar en intellektuell reflektion för att utveckla ny kunskap. Resultatet från konstnärlig forskning redovisas vanligen i både gestaltande och skriftlig form.” Detta är varken en definition eller en målsättning och vi finner den otillräcklig och direkt ovetenskaplig. Inom naturvetenskaperna innebär forskning att utöka våra kunskaper om den verklighet vi lever i och som omger oss. Inom samhällsvetenskapliga ämnen utforskar vi hur samhället är uppbyggt, hur det fungerar och påverkar oss människor. Inom psykologi, medicin och beteendevetenskap forskar vi om människor för att lära oss mer om oss själva. Men vad innebär konstnärlig forskning? Vad är det för kunskaper man vill avtäcka och vilken är målsättningen? Detta är frågor vi vill ha svar på. Inom forskningens övriga discipliner mäts kvalitet genom antalet publiceringar och citeringar. Detta kunde vara en mätbar variabel även för konstnärlig forskning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2014/15:656 av (FP) yrkande 3 och 2014/15:1863 av (KD). har betraktats som ett framgångsland när det gäller den kliniska forskningen. Det är en position som inte alls är en självklarhet. Inom såväl klinisk forskning som inom den mer akademiska biomedicinska forskningen har tappat mark. Särskilt tydligt blir det sett till kliniska läkemedelsprövningar, där både antalet startade prövningar och antalet patienter som deltar har minskat kraftigt . I grunden handlar problemen om att de forskande företagen haft svårt att få tillgång till hälso- och sjukvården för forskning om nya behandlingsmetoder, såsom nya läkemedel eller medicinteknik, och att de medarbetare inom hälso- och sjukvården som har ambitioner att forska inte alltid har getts möjlighet att göra det. Samverkan mellan livsvetenskaps- och medicintekniknäringen, akademin och sjukvården måste utvecklas för att tillgängliggöra sjukvårdens möjligheter för forskningen. Detta kan bl.a. ske genom att kompetens och kapacitet knyts till vården och akademin via kunskapscentra. Målet är att 2025 ska vara en global förebild för samverkan mellan vård, näring och forskning. bör laterala samarbeten mellan livsvetenskap, informations- och kommunikationsteknik (IKT), medicinteknik och andra näringar enligt biohubmodell uppmuntras och stimuleras. har allt att vinna på att både nationella och internationella läkemedelsföretag, verksamma inom landets gränser, är framgångsrika. Det skapar en positiv spiral av arbetstillfällen, skatteintäkter och attraktionskraft. vinner när dessa företag utvecklas och ges möjligheter att investera i ytterligare utvecklingsprojekt som leder till framtidens behandlingar. Väl utvecklade och livskraftiga life science-kluster bidrar inte bara till att skapa goda förutsättningar för svensk hälso- och sjukvård utan också att ge alla patienter i tillgång till en hälso- och sjukvård av världsklass. Starka life science-kluster i kan också bidra till att stärka forskning och näringslivsklimat inom andra sektorer i samhället. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fördelning av resurser för forskning, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 16 och 2014/15:962 av m.fl. (S) yrkande 1, 2014/15:2796 av m.fl. (S), 2014/15:2859 av m.fl. (S), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 5, 2015/16:367 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:2168 av m.fl. (S). kommer nivån på anslagen för forskning och utveckling att öka till mer än nivån i den forsknings- och innovationsproposition som presenterades . är garanten för lärosäten i hela landet. Även i fortsättningen behövs ett fokus också på de mindre lärosätena och det är nödvändigt att utbildningspolitiken stärker kopplingen mellan kvalitet i utbildningen och de anslag som lärosätena får. Därför bör de statliga forskningsanslagen ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskares försörjnings- och anställningsformer m.m., punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:1031 av m.fl. (S). Tryggheten kring anställningar för forskare måste förbättras. försvinner många färdiga doktorander från akademin eftersom inga anställningar finns att tillgå. Att söka externa anslag till forskning blir för vissa ett heltidsjobb. Projekt bör därför vara mer långsiktiga och i högre grad integreras med grundverksamheten så att fler får trygga anställningar och forskningen blir mer långsiktigt hållbar. En större trygghet kring anställningen skulle även kunna locka fler internationella forskare till de svenska universiteten. Det bör också göras större satsningar på tydliga karriärvägar för unga forskare. Forskning och näringsliv bör i större utsträckning integreras och bli mer verklighetsnära. I har man analyserat de 100 viktigaste innovationerna , och av de viktigaste innovationerna står akademin för. I stället var små forskningsintensiva företag och enskilda uppfinnare och företagare en allt viktigare källa till innovationer. Det ska därför vara lättare och mer förtjänstfullt att gå från forskningsvärlden till näringslivet och vice versa. Det bör även vara meriterande för forskare och professorer att ha varit verksamma i näringslivet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskarskolor, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkande 9. Ett mycket litet antal aktiva socionomer går vidare till forskarutbildning. Ännu färre får sedan så mycket mer kvalificerade arbeten att det motiverar insatsen. Sammantaget medverkar detta till en oönskad brist på yrkesprofessionalisering och specialisering av det avancerade sociala arbetet. Med större forskningsanknytning kan arbetet med bättre uppföljning och mer evidensbaserade insatser i stärkas. Forskarskolor för socionomer bör därför införas. Dessa bör utformas med utgångspunkt i de forskarskolor för lärare och förskollärare som alliansregeringen inrättade inom ramen för lärarlyftet. Socialsekreterarna bör ges möjlighet att gå en forskarutbildning på deltid och vara kvar på sin arbetsplats på deltid. Staten bör bekosta utbildningen medan huvudmännen betalar lönekostnaden, även för den tid som ägnas åt forskarutbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Genusforskningens vetenskapliga grund m.m., punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:1756 av (M). En stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig genom att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är den politisering som skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhällsutvecklingen framåt. Därför bör regeringen vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att genusforskningen vid våra svenska högskolor och universitet vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Forskningsanslagens fördelning utifrån kön, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 4. Av högskolelagen (1992:1434) framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolans verksamhet. Från flera rapporter (bl.a. Statskontoret 2014:27) vet vi dock att detta inte alltid är fallet. Vi anser att det är såväl orättvist som olyckligt och riskerar att leda till bristande kvalitet i forskningen. Flera forskningsfinansiärer arbetar aktivt för att förändra den nuvarande situationen. () uttrycker till exempel självklarheten: ”RJ:s utgångspunkt är att kvinnor och män har lika stor förmåga såväl att bidra till och att bedriva som att bedöma vetenskaplig forskning.” Just jämställdhet i berednings- och bedömningsgrupper som fördelar forskningsanslag anses vara viktigt för att kunna förbättra situationen. I ovannämnda rapport uppmärksammar Statskontoret att det ofta är användningen av externa forskningsmedel som också styr fördelningen av forskningsanslag vid lärosäten. Detta är inte rimligt. Vi anser därför att man bör ser över om lärosätena i sin årsredovisning också bör redovisa hur forskningsanslag har fördelats utifrån kön. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning inom särskilda områden, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:919 av och (båda S) yrkande 3, 2014/15:2901 av m.fl. (SD), 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2545 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2014/15:108 av (M), 2014/15:152 av (M), 2014/15:656 av (FP) yrkande 2, 2014/15:978 av i (C) yrkande 3, 2014/15:1643 av (KD), 2014/15:1975 av (MP) yrkande 6, 2014/15:1998 av (M), 2014/15:2384 av (M), 2014/15:2423 av Finn och (båda M), 2014/15:2450 av Finn och (båda M), 2014/15:2453 av (C) yrkande 2, 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12, 2014/15:2793 av och (båda S) yrkande 3, 2014/15:2886 av Finn och (M, FP), 2015/16:152 av (M), 2015/16:846 av Lawen Redar (S), 2015/16:2223 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2375 av (C), 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 52 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 27. Forskningen om samiska frågor är av stor betydelse för möjligheterna att kunna bevara och vidareutveckla den samiska kulturen och identiteten, men också för beslutsfattandet, samhällsdebatten och möjligheterna att kunna förstå och förbättra livsvillkoren för såväl samerna som andra urfolk runt om i världen. Även om de statliga medlen till den samiska forskningen har ökat bedrivs merparten av verksamheten i form av kortsiktiga och isolerade projekt. Det innebär att samordning, stabilitet och ett långsiktigt perspektiv saknas. I och har man valt att inrätta nationella samiska forskningscentrum. menar att förutsättningarna är goda för att inrätta ett liknande nationellt centrum med samordningsansvar även i , vilket skulle innebära en lösning på de ovannämnda problemen. vid (Vaartoe) har med relativt begränsade resurser ägnat sig åt intensiv forskning och information i samiska frågor och har även frivilligt tagit på sig ett visst nationellt samordningsansvar. Genom tillgången till Demografiska databasen, som omfattar alla människor som varit bosatta inom det traditionella samiska utbredningsområdet , har man också unik information som skulle kunna utgöra en stark grund för vidare forskning. Det faktum att män och kvinnor är biologiskt olika gör att vi delvis drabbas av olika sjukdomar och arbetsrelaterade skador samt att vi ibland reagerar olika på samma mediciner. För att öka kunskapen och minimera lidandet för enskilda bör resurserna till forskning på detta område öka. Ett belysande exempel på vikten av ökad kunskap kring könsspecifika skador och sjukdomar är samhällets bristande stöd till patienter som lider av kvinnosjukdomen endometrios. Trots att sjukdomen beräknas drabba nästan var tionde kvinna och orsakar mycket lidande och stora kostnader är forskningen fortfarande bristfällig. Bristerna inom den tillgängliga forskningen om hederskulturers utbreddhet i är stora. Utan tillräcklig kunskap om den kompletta och aktuella problembilden kommer det att vara omöjligt att uppnå resultat. Därför vill vi se ökade resurser till forskning som analyserar hederskulturer i . Dessutom måste det ges tydliga direktiv som säkerställer att studier görs inte bara över de fall där det finns en upplevd oro och förtrycket är ett faktum som offren är medvetna om, utan även siktar in sig på att kartlägga tendenser till hederskulturers förekomst genom att analysera attityder och värderingar hos invånare. Forskningen kring missbruks- och beroendevård behöver utvecklas. Det är viktigt att den vård som bedrivs är evidensbaserad och ger resultat. För att uppnå detta bör regeringen överväga att inrätta ett nationellt forskningsinstitut. Institutet skulle ha till uppgift att bedriva tvärvetenskaplig forskning och sprida kunskap om behandling av missbruk och beroenden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Registerbaserad forskning, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 3. Svensk registerbaserad forskning åstadkommer bl.a. stora möjligheter för framsteg inom cancersjukvården.