bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — Ökningarna är till stor del knutna till arbetet med nyanlända – kommuner och landsting tillförs permanenta medel för att höja kvaliteten och anställa fler inom välfärden, och ett nytt ersättningssystem införs för ensamkommande barn och unga. De ökade utgifterna avser också förslag om höjda lärarlöner, specialpedagogik, en fortbildningssatsning i och fler platser inom yrkesvux och . Inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökar utgifterna för studiemedel på grund av ett ökat antal platser inom lärlingsvux, yrkesvux och lärar- och förskollärarutbildningarna. Utgifterna inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökar enligt tidigare förslag om att förstärka landets försvarsförmåga. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 3 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. Utgiftsramen är i förslag sammanlagt lägre än regeringens förslag till ramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 17 utgiftsområden, högre ramar för 5 utgiftsområden och oförändrade ramar för 5 utgiftsområden. De större skillnaderna i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslagen till ramar för utgiftsområdena 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–5,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–4,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–3,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–2,jämfört med regeringens förslag), och utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (–1,jämfört med regeringens förslag). Den lägre ramen för utgiftsområde 18 förklaras i huvudsak av att motionärerna säger nej till byggsubventioner. Motionärerna vill också se en ökad avtrappning av sjukpenningen och införa en ny karensdag dag 15 i sjukförsäkringen, vilket sammantaget ger en lägre ram för utgiftsområde 10. säger nej till arbetsmarknadspolitiska program, främst subventionerade anställningar och arbetsmarknadsutbildningen, avvisar regeringens höjda nivå på taket i arbetslöshetsersättningen och vill se en förändrad avtrappning av ersättningen, varför ramen för utgiftsområde 14 blir lägre. Vidare säger motionärerna nej till regeringens förslag inom flyktingmottagandet och nyanländas etablering, vilket medför utgiftsminskningar inom flera utgiftsområden. Inom utgiftsområde 20 avvisas regeringens lokala klimatsatsningar, och inom utgiftsområde 7 vill man se en lägre biståndsram, vilket ger lägre ramar för dessa utgiftsområden. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 5 (i denna del) i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt lägre än regeringens förslag till ramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 10 utgiftsområden, högre ramar för 14 utgiftsområden och oförändrade ramar för 3 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (–26,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–16,), utgiftsområde 8 Migration (–12,) utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (+5,), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (+4,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–4,), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+2,), utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+2,), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (+2,), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–2,), utgiftsområde 22 Kommunikationer (+2,) och utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+2,). Den lägre ramen för utgiftsområdena 25, 13 och 8 förklaras huvudsakligen av att motionärerna avvisar regeringens förslag om insatser inom flyktingmottagandet och nyanländas etablering. Den högre ramen för utgiftsområde 11 förklaras av motionärernas förslag om en höjd garantipension. vill införa sjuklön för små företag, vilket ger en högre ram för utgiftsområde 10. Den lägre ramen för utgiftsområde 18 beror på att motionärerna säger nej till regeringens byggsubventioner. Motionärernas förslag om folkhälsa och sjukvård, däribland äldres hälsa och vård, förklarar den högre ramen för utgiftsområde 9. Förslag om fler poliser och en förstärkt kriminalvård ger en högre ram inom utgiftsområde 4. Den högre ramen för utgiftsområde 14 förklaras till stor del av förslag om höjd arbetslöshetsersättning och fler anställningar med lönebidrag och hos . Motionärerna säger nej till regeringens förslag om naturskydd, en supermiljöbilspremie och klimatinvesteringar, vilket bidrar till en lägre ram för utgiftsområde 20. Den högre ramen för utgiftsområde 22 förklaras i huvudsak av ökat underhåll av järnvägar och en s.k. marknadspott för ytterligare investeringar. vill minska Försvarsmaktens internationella insatser och stärka det svenska försvaret och civilförsvaret, vilket sammantaget ger en högre ram för utgiftsområde 6. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt lägre än regeringens förslag till ramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 19 utgiftsområden, högre ramar för 6 utgiftsområden och oförändrade ramar för 2 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–7,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–5,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (–5,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–4,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (–2,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (–2,jämfört med regeringens förslag) och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–2,jämfört med regeringens förslag). Den lägre ramen för utgiftsområde 14 förklaras i huvudsak av att säger nej till flertalet av de arbetsmarknadspolitiska program som regeringen infört och avvisar nystartsjobben och stödet till yrkesintroduktionsanställningar. Motionärerna avvisar regeringens förslag på investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande och vill även ta bort stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande, vilket ger en lägre ram för utgiftsområde 18. Den lägre ramen för utgiftsområde 9 förklaras i huvudsak av att säger nej till regeringens förslag om stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet och avvisar riktade statsbidrag till folkhälsa och sjukvård. Motionärerna säger bl.a. nej till karensavdrag och vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, vilket ger en lägre ram för utgiftsområde 10. Den lägre ramen för utgiftsområde 16 förklaras bl.a. av att motionärerna säger nej till regeringens maxtaxa i förskolor och fritidshem och avvisar riktade statsbidrag för att rusta upp skollokaler och utemiljöer. Den lägre ramen för utgiftsområde 12 förklaras bl.a. av att vill begränsa rätten till föräldraförsäkringen för nyanlända och återställa nivån inom underhållsstödet som regeringen har höjt. Motionärerna avvisar regeringens förslag om naturskydd och klimatinvesteringar, vilket ger en lägre utgiftsram för utgiftsområde 20. Liberalernas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. Liberalernas förslag till utgiftsramar är sammanlagt lägre än regeringens förslag till ramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 18 utgiftsområden, högre ramar för 7 utgiftsområden och oförändrade ramar för 2 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–6,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (–5,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–5,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–5,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–2,jämfört med regeringens förslag) och utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+2,jämfört med regeringens förslag). Den lägre ramen för utgiftsområde 14 förklaras till störst del av att Liberalerna säger nej till arbetsmarknadspolitiska program, fler subventionerade anställningar (lönebidrag och ) och höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Motionärerna avvisar regeringens förslag på välfärdsmiljarder till kommunerna, vilket ger en lägre ram för utgiftsområde 25. Den lägre ramen för utgiftsområde 18 förklaras av att motionärerna avvisar regeringens föreslagna investeringsstöd och bostadssubventioner. Den lägre ramen för utgiftsområde 10 beror på att motionärerna vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och införa en andra karensdag. Liberalerna vill också ersätta aktivitetsersättningen för förlängd skolgång för unga med funktionsnedsättning med ersättning från studiemedelssystemet. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag om klimatinvesteringar, en supermiljöbilspremie och ett höjt skydd av värdefull natur, vilket ger en lägre ram för utgiftsområde 20. Liberalerna vill stärka försvaret, bl.a. genom utökad förbandsverksamhet och beredskap, vilket ger en högre utgiftsram för utgiftsområde 6. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 3 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt lägre än regeringens förslag till ramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 14 utgiftsområden, högre ramar för 10 utgiftsområden och oförändrade ramar för 3 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (–10,jämfört med regeringens förslag), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–6,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–5,), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+4,), utgiftsområde 15 Studiestöd (–3,), utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+3,), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–3,), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–2,) och utgiftsområde 8 Migration (+2,jämfört med regeringens förslag). Den lägre ramen för utgiftsområde 25 förklaras i huvudsak av att motionärerna säger nej till regeringens generella tillskott till kommunerna. Den lägre ramen för utgiftsområde 14 förklaras i huvudsak av att motionärerna avvisar arbetsmarknadspolitiska program, bl.a. arbetsmarknadsutbildningen, och vill införa ett sänkt tak i arbetslöshetsersättningen. Vidare avvisas regeringens förslag på bostadssubventioner, vilket ger en minskad ram för utgiftsområde 18. Motionärerna vill införa stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet, inrätta vårdserviceteam och återinföra kömiljarden, vilket ger en högre utgiftsram inom utgiftsområde 9. Den lägre ramen för utgiftsområde 15 beror till stor del på en slopad pensionsrätt för studieår. vill stärka pensionsrätten för barnår och införa en s.k. barnomsorgspeng, vilket ger en högre ram för utgiftsområde 12. Motionärerna säger bl.a. nej till regeringens förslag om en supermiljöbilspremie och klimatinvesteringar, vilket ger en lägre ram för utgiftsområde 20. Motionärerna vill återinföra en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen, vilket i huvudsak bidrar till den lägre ramen inom utgiftsområde 10. Den högre ramen inom utgiftsområde 8 förklaras bl.a. av ett nytt förslag om anhöriginvandring. Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2016/17:3350 (M), partimotion 2016/17:2102 (SD), partimotion 2016/17:3494 (C), partimotion 2016/17:3419 (L) och partimotion 2016/17:3320 (KD). Anm.: Liberalerna och föreslår en lägre utgiftsram än i regeringens förslag där avvikelsen understiger för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. 3.3 Övriga utgifter i statens budget 2017 Övriga utgiftsposter i statens budget är Minskning av anslagsbehållningar, nettoutlåning och Kassamässig korrigering. Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter, och andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på utgiftssidan i statens budget. Minskning av anslagsbehållningar: Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden genom att spara anslag till efterföljande år (anslagssparande) eller låna av efterföljande anslag (anslagskredit). Förskjutningar av detta slag redovisas i budgetförslaget som beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar, som är gemensam för alla anslag och utgiftsområden. ingår i de takbegränsade utgifterna. nettoutlåning: Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, som t.ex. studielån, och tillfälliga poster som ofta beslutas med kort varsel och därför är svåra att förutse. På grund av sådana engångseffekter varierar nettoutlåning kraftigt . Kassamässig korrigering: En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalningar respektive anslagsavräkningar görs olika år, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar, eller omvänt. I propositionen (punkt 6) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar . beräknar regeringen att posten Minskning av anslagsbehållningar uppgår till ca –. Det innebär ett anslagssparande på , dvs. att statens utgifter sammantaget beräknas bli lägre än vad regeringen föreslår budgeteras på anslag. I propositionen (punkt 11) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av nettoutlåning . Regeringen beräknar att nettoutlåningen blir ca 2017. I propositionen (punkt 12) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen till . redovisar i sin budgetmotion (yrkande 5 i denna del) en avvikelse från regeringen när det gäller posten nettoutlåning (se tabell 3.2). avviker med –2,. 3.4 Beräkning av inkomsterna i statens budget 2017 I propositionen (punkt 3) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av budgetens inkomster enligt tabell 3.3. För en närmare redovisning av förslaget till beräkning av inkomster hänvisar regeringen till avsnitt 7.1 och till bilaga 1 avsnitt 2. beräknas statens skatteinkomster (inkomsttitel ) till ca 1 (se tabell 3.3), vilket motsvarar en ökning med ca eller jämfört med . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) beräknas bidra till de ökade skatteintäkterna som förklaras av en fortsatt stabil konsumtion bland hushållen, en viss ökning av arbetade timmar och regeringens förslag om förändrade skatte- och avgiftsregler. De offentligfinansiella bruttoeffekterna av de föreslagna förändringarna på skatte- och avgiftsområdet beräknas ge en sammantagen ökning av skatteintäkterna med , varav ca avser skatt på kapital och ca skatt på konsumtion. Förslaget om ändrad intäktsränta på skattekontot beräknas bidra med ca . När det gäller skatt på arbete beräknas regeringens förslag ge försvagade skatteintäkter med ca . Regeringen föreslår t.ex. sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare, s.k. växa-stöd för den först anställda och skattereduktion vid reparation av vitvaror, s.k. REP-avdrag, men lämnar också budgetförstärkande förslag om höjd beloppsgräns för avdrag för resor och begränsad uppräkning av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Sammantaget ger dock skatteförslagen lägre intäkter av skatt på arbete. När det gäller skatt på kapital handlar förslagen i huvudsak om ett avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån (1,) och slopad avdragsrätt för representationsmåltider vid inkomstbeskattning (0,). Ett förslag om ändrat golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, och däribland avkastningsskatt på pensionsmedel, beräknas öka skatteintäkterna med ca . Regeringen föreslår också sänkt fastighetsskatt för vattenkraftverk, vilket beräknas minska intäkterna med ca . När det gäller skatt på konsumtion inom miljö- och energiområdet föreslås en ny kemikalieskatt (1,), höjd energiskatt på el (1,) men också en utfasning av skatt på termisk effekt, vilket beräknas försvaga skatteintäkterna med . Inom punktskatteområdet föreslås en höjd alkoholskatt (0,). Posten Övriga inkomster innefattar inkomsttyperna 2000–8000. beräknas dessa inkomster uppgå till –44,, vilket är en minskning med jämfört med . Inkomster från statens verksamhet (inkomsttyp 2000) beräknas uppgå till , vilket är en minskning med (se tabell 3.3). Minskningen förklaras i huvudsak av låga utdelningar från statens aktier. Inkomster av försåld egendom (inkomsttyp 3000) avser försäljningar av olika slags statlig egendom, framför allt aktier i statligt ägda bolag. antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Återbetalning av lån (inkomsttyp 4000) redovisar bl.a. inbetalda studiemedelsavgifter (för lån upptagna ) och övriga lån. beräknas inkomsterna av denna typ uppgå till , vilket är en minskning med jämfört med . Inkomsterna från studiemedelsavgifter står för den största delen, men beräknas minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Kalkylmässiga inkomster (inkomsttyp 5000) avser vissa avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter som utgör huvuddelen av inkomsterna. Tillsammans uppgår inkomsterna till 2017, en ökning med . Hela ökningen förklaras av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU (inkomsttyp 6000) består av bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till , en ökning med jämfört med . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet (inkomsttyp 7000) består dels av tillkommande inkomster, dels av avräkningar i anslutning till skattesystemet. Statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt står för den största delen av avräkningarna. Sammantaget beräknas inkomsttypen uppgå till –2017, en minskning med ca jämfört med . Under inkomsttypen 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. redovisas och budgeteras dessa utgifter under anslag på budgetens utgiftssida. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. Förslaget till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag. Motionärerna vill införa ett s.k. förstajobbetavdrag för personer med låga inkomster och ett förhöjt jobbskatteavdrag för äldre. Motionärerna säger nej till sänkt uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt och begränsningar i RUT- och ROT-avdragen. Inkomsterna från indirekta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna säger nej till regeringens förslag om att höja den särskilda löneskatten för personer som fyllt . Motionärerna avvisar regeringens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för enskilda näringsidkare, s.k. växa-stöd, för den först anställda. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca lägre än i regeringens förslag och avser en lägre kapitalbeskattning av hushållen. Det beror på att motionärerna vill införa ett avskaffat tak för uppskov och en slopad uppskovsränta. Motionärerna avvisar regeringens förslag om ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid bostadsförsäljning. Inkomsterna från skatt på konsumtion (inkomsttyp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill höja den reducerade momsen på . Motionärerna säger nej till regeringens förslag om sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket i huvudsak förklaras av motionärernas förslag om en sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen och i socialförsäkringen. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 3 i deras budgetmotion. Förslaget till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag. Skattereduktionerna ger ca i lägre skatteintäkter än regeringens förslag medan intäkterna från den kommunala inkomstskatten är ca högre. Intäkterna från den statliga inkomstskatten blir något högre. De sammantaget lägre skatteintäkterna förklaras av att motionärerna vill avskaffa den s.k. pensionärsskatten och säger nej till regeringens förslag om sänkt skiktgräns för statlig inkomstskatt. Inkomsterna från indirekta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras av att motionärerna vill sänka arbetsgivaravgiften för små företag genom att avskaffa den allmänna löneavgiften för företag med upp till nio anställda. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är högre än i regeringens förslag. Det förklaras av ökade skatteintäkter av företagsvinster, vilket i sin tur beror på förslaget om den slopade allmänna löneavgiften. Förslaget påverkar företagens kostnader och därmed vinster. Inkomsterna från skatt på konsumtion (inkomsttyp 1400) är ca högre än i regeringens förslag och förklaras i huvudsak av ökade momsintäkter. säger nej till regeringens förslag om flygskatt, kemikalieskatt och bränsleskatt för bensin och diesel, och vill i stället höja koldioxidskatten. Nivån på Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är oförändrad jämfört med regeringens förslag. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 3 i deras budgetmotion. Förslaget till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag.