bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — beslutade regeringen att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Enligt har årsredovisning för i alla väsentliga avseenden upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att har gett en rättvisande bild av myndighetens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Regeringen föreslår att anslaget 4:1 m.m. ska uppgå till 7 . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på plats i säkerhetsråd, migrationsarbetet, tidigare aviserad ökning av anslaget, pris- och löneomräkning och förändringar av valutakurser och lokalkostnader i utlandet. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa har övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Vidare ska anslaget användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Därutöver ska anslaget täcka utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, –, –Atlantica och samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus enligt laponiaförordningen (2011:840). Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , vilket innebär en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Ökningen beror på tillskott av anslaget för länsstyrelsernas roll i genomförandet av den nya lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, djurskyddskontrollverksamheten och handläggningstiderna för överklagade plan- och bygglovsärenden. Därtill kommer en tidigare aviserad ökning för tidiga insatser för asylsökande. Allmänna val och demokrati Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska användas för utgifter för val, utveckling och uppföljning av demokratipolitiken samt åtgärder för att dels värna demokratin mot våldsbejakande extremism, dels främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Därutöver ska anslaget täcka de administrationskostnader som är en förutsättning för att göra insatser inom området. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år. Ökningen beror bl.a. på tillskott av anslaget för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Bland annat ska anslaget öka med –2019 respektive –2025. Enligt regeringen avser dessa medel att göra statsbidraget till förebyggande verksamheter mot våldsbejakande extremism långsiktigt, och statsbidraget ska kunna sökas av det civila samhällets organisationer och kommuner. Vidare ökas anslaget med –2018 för att förlänga uppdraget till om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolorna. Därutöver ökas anslaget med respektive –2020 för kunskapsspridning, ökad kunskapsinhämtning och analys av våldsbejakande extremism respektive för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Anslaget 6:2 Justitiekanslern ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:2 Justitiekanslern ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket beror på en förstärkning av anslaget med för extraordinär tillsyn och en uppräkning av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget 6:3 Datainspektionen ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:3 Datainspektionen ska uppgå till , vilket motsvarar en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Ökningen beror framför allt på att anslaget tillförs 5 000 000ؘ kronor för tillkommande arbetsuppgifter med anledning av EU:s dataskyddsförordning. Anslaget 6:4 ska användas för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av till kommuner samt landstings- och kommunbibliotek. Vidare ska anslaget användas för det planerade elektroniska kungörandet av lagar och förordningar. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:4 ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med innevarande år. Anslaget 6:5 ska användas för utgifter för myndighetens verksamhet. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till –och till –). Regeringen föreslår att anslaget 6:5 ska uppgå till , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Stöd till politiska partier Anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska användas för utgifter till stöd för de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag och delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . trädde lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier i kraft (prop. 2013/14:70, bet. 2013/14:KU35, rskr. 2013/14:163). Lagen omfattar de partier som deltar i val till eller , och syftet med lagen är att trygga allmänhetens insyn i hur partier och valkandidater finansierar sin politiska verksamhet och sina personvalskampanjer. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till . Det innebär en ökning med , vilket beror på en tidigare aviserad och beslutad ökning. I propositionen anför regeringen att det enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och krävs bemyndiganden för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år som budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Åtgärder för nationella minoriteter Anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska användas till utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget ska vidare täcka i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt utgifter för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver ska anslaget användas till utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt till utgifter för statsbidrag för verksamheter som främjar regeringens minoritetspolitik. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. En motion som behandlas i detta budgetbetänkande rör kommuners anslutning till förvaltningsområdena finska, meänkieli och samiska. När det gäller denna fråga framgår det av propositionen bl.a. att antalet kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena uppgår till 75 kommuner och 14 landsting, att det totalt avsattes ca 2015 och 2016 för statsbidrag till kommuner och landsting i förvaltningsområden, att det fr.o.m. anslöts ytterligare sju kommuner till förvaltningsområdena, att anslöts inga nya kommuner och att det har inkommit åtta nya ansökningar om att ingå i ett eller flera förvaltningsområden . Av propositionen framgår vidare att för att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter nu och har regeringen beslutat att bl.a. se över hur förvaltningsområdenas roll kan tydliggöras och hur ordningen med statsbidrag ska se ut. Med anledning av detta avser regeringen att avvakta anslutning av ytterligare kommuner till förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med innevarande år. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning i arbetet med att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Vidare ska anslaget täcka utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med innevarande år. Anslaget 8:1 Presstöd ska användas för statsbidrag till presstöd och utvecklingsstöd. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagspressmarknaden. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Bestämmelser om presstöd finns i presstödsförordningen (1990:524). Utvecklingsstödet behandlas närmare nedan. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 8:1 Presstöd ska uppgå till . Anslagsbeloppet är oförändrat i förhållande till innevarande år. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget 8.1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Som skäl för detta anförs att regeringen har beslutat om ett utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar i syfte att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av elektroniska publiceringstjänster. För att göra det möjligt för presstödsnämnden vid Myndigheten för press, radio och tv att fatta beslut om utvecklingsstöd till fleråriga utvecklingsprojekt lämnas redovisat förslag. Höjda stödnivåer för endagstidningar I 2 kap. 4 och 5 §§ presstödsförordningen finns bestämmelser om det allmänna driftsstödet till lågfrekventa dagstidningar som kommer ut en eller . Driftsstödet är uppbyggt som en stödtrappa, en för vardera endags- och tvådagarstidningar, med olika stödbelopp beroende på nivån på den sålda upplagan. Regeringen föreslår att stödbeloppet för tidningar som kommer ut en gång höjs. I propositionen konstaterar regeringen att stödbeloppen för tvådagarstidningar har höjts bl.a. för att öka incitamenten för tidningar att gå från endagsutgivning till tvådagarsutgivning och bättre spegla de skilda förutsättningarna för utgivning av endags- respektive tvådagarstidningar. För att behålla incitamenten för tidningar att öka utgivningsfrekvensen bör enligt regeringen stödbeloppen för endagstidningar lämpligen höjas . Liksom tidigare får driftsstödet dock inte överstiga av de rörelsekostnader som är förknippade med utgivningen av den stödberättigade tidningen. Även tidningar med begränsat driftsstöd får stöd i enlighet med bidragsskalan för lågfrekventa tidningar. Det innebär att föreslagen höjning även påverkar dessa tidningar. Som exempel kan nämnas att det högsta stödet som kan utgå för en tidning med ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på ett av språken finska, meänkieli eller samiska och som har rätt till begränsat driftsstöd höjs till . Även tidningar på andra språk än svenska som uppfyller kraven på stöd enligt 2 kap. 11 § presstödsförordningen berörs av de förändrade bidragssatserna. Den föreslagna förändringen beräknas innebära att statens kostnader för presstödet ökar med ca baserat på nuvarande upplagor och tidningar. Ökningen bedöms rymmas inom ramen för presstödsanslaget. Regeringen bedömer att de förordningsändringar som behövs med anledning av förslaget bör träda i kraft . Myndigheten för press, radio och tv Anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering samt tillsyn som rör tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv och ljudradiosändningar. ansvarar myndigheten även för presstödsfrågor. Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan – presstödsnämnden – med uppgift att pröva ansökningar om presstöd och att besluta i andra frågor enligt presstödsförordningen. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till –och till ). Regeringen föreslår att anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv ska uppgå till , vilket motsvarar en minskning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Minskningen beror bl.a. på tidigare aviserade och beslutade anslagsförändringar. för europapolitiska studier samt EU-information Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Det ska även täcka utgifter för kommunikationsinsatser på EU-området, utgifter för att medfinansiera medel från EU och insatser för att främja rekrytering av svenska medborgare till EU:s institutioner, byråer och organ. för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars uppgift är att ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag som rör utvecklingen av EU-samarbetet och Europapolitik och att göra detta tillgängligt för beslutsfattare på olika nivåer samt att tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket inkluderar bl.a. pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2016/17:3285 yrkande 1 föreslår m.fl. (M) att anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2.4 ombudsmän (), 3:1 , 6:5 , 8:2 Myndigheten för press, radio och tv och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska vara , , , , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska vara högre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att bör förstärkas med motsvarande belopp. Även i denna del anser motionärerna att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 4:1 m.m. ska vara lägre än regeringens förslag. Avvikelsen i förhållande till regeringens förslag beror enligt motionärerna på att medel fördelats till andra prioriterade satsningar och att aviserade förslag om tillskott inte bör genomföras. Motionärerna anser även att ett uppdrag ska ges till om en fortsatt studie över företagsklimatet i och att studien bör finansieras inom ramen för det anvisade anslaget för . Även för detta anslag anser motionärerna att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska vara lägre än regeringens förslag. Motionärerna motiverar skillnaden i förhållande till regeringens förslag med att de inte står bakom regeringens förslag om tillskott om för bl.a. handläggning och rådgivning kring plan- och bygglovsärenden. Däremot godtar motionärerna regeringens föreslagna anslagsökningar för tidiga insatser för asylsökande. Även för detta anslag anser motionärerna att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår även att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara högre än regeringens förslag. I denna del föreslår motionärerna en ökning av anslaget för att vidta åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Förstärkningen av anslaget ska enligt motionärerna bl.a. användas för att finansiera verksamhet inom ramen för en nationell kommunikationsstrategi och för att finansiera mer forskning om våldsbejakande extremism. Dessutom bör förstärkningen av anslaget användas till åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och för att öka stödet för demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter i alla delar av . Delar av satsningarna finansieras genom en neddragning av anslaget till med . Vidare föreslår motionärerna att anslagen 6:2 Justitiekanslern och 6:3 Datainspektionen ska vara respektive högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att myndigheterna är i behov av resursförstärkning. Även i dessa delar anser motionärerna att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att fler kommuner bör tillåtas bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Vidare bör enligt motionärerna ytterligare resurser frigöras för detta ändamål inom befintliga ramar. När det gäller anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer anser motionärerna att en del av den beslutade årliga ökningen av anslaget med bör utnyttjas för att inleda ett arbete med att inrätta ett romskt språkcentrum. Därutöver yrkar motionärerna att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av (yrkande 2) och om att låta genomföra en fortsatt studie över företagsklimatet i (yrkande 3), och tillkännager detta för regeringen. När det gäller frågan om en förstärkning av anför motionärerna bl.a. att eftersom regeringen i budgetpropositionen inte lever upp till ett rimligt krav på transparens är det angeläget att utredningstjänsten får ökade resurser för att kunna bistå partier vid granskning och analys av regeringens förslag. Enligt motionärerna bidrar granskningar och studier över företagsklimatet i till att utveckla och förbättra näringspolitiken. Det är därför angeläget att får i uppdrag att genomföra en sådan studie. Motionärerna yrkar vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare åtgärder i arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism (yrkande 4), om en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar (yrkande 5), om forskning om politisk extremism (yrkande 6) och om att inom ramen för politiken om mänskliga rättigheter motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt verka för ökat stöd för demokratiska värderingar och värderingar om mänskliga rättigheter i alla delar av (yrkande 7), och tillkännager detta för regeringen. Enligt motionärerna krävs det ett omfattande förebyggande arbete för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Motionärerna delar inte regeringens bedömning att samtliga sju tillkännagivanden i utskottets betänkande om åtgärder mot våldsbejakande extremism (bet. 2015/16:KU4) är slutbehandlade. Enligt motionärerna återstår åtgärder när det gäller sex av tillkännagivandena. Enligt motionärerna bör regeringen även ta initiativ till en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar. Motionärerna anför att i arbetet med denna strategi är det viktigt att involvera till exempel företag som arbetar med sociala medier, kommunikationsföretag och muslimska organisationer som tar tydligt avstånd från extremism och terrorism. Även enskilda aktivister, utan koppling till etablerade organisationer, kan enligt motionärerna spela en viktig roll. Syftet bör vara att identifiera kommunikationsmetoder och utarbeta budskap som kan förväntas vara effektiva för att påverka olika målgrupper, och därmed öka deras motståndskraft gentemot extremistiska budskap. Vidare anser motionärerna att det är viktigt att bredda och fördjupa den samlade kunskapen om den radikala islamismen i och att forskningen bör inriktas mot den våldsbejakande islamistiska ideologin och hur den uttrycks och utformas i , samt att kartlägga våldsbejakande islamism i – nätverk, kopplingar till andra länder, ideologiska utgångspunkter. På vilket sätt och var forskningen ska bedrivas behöver enligt motionärerna analyseras ytterligare. Motionärerna yrkar vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat (yrkande 8), och tillkännager detta för regeringen. I denna del anför motionärerna bl.a. att risken för att människors personliga integritet kränks ökar när en rad aktörer hanterar en mängd information. Ett annat problem är enligt motionärerna det s.k. näthatet som drabbar många barn och ungdomar. Enligt motionärerna är det angeläget att Datainspektionen har tillräckliga resurser i sitt arbete mot integritetskränkningar i den digitala miljön. Därutöver yrkar motionärerna att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter genom att ansluta fler kommuner till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska (yrkande 9) och att inleda arbetet med att inrätta ett romskt språkcentrum (yrkande 10), och tillkännager detta för regeringen. När det gäller frågan om kommunernas anslutning till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska anför motionärerna bl.a. att det i och för sig är bra att regeringen ser över lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. En sådan översyn får dock enligt motionärerna inte hindra nya kommuner från att ansluta sig till de befintliga förvaltningsområdena. I denna del hänvisar motionärerna till uttalanden i medierna om att regeringen under pågående översyn inte avser att utvidga förvaltningsområdena. Slutligen yrkar motionärerna att ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter för Justitiekanslern att företräda staten i rättsliga tvister (yrkande 11) och tillkännager detta för regeringen. I denna del anför motionärerna att Justitiekanslern företräder staten i rättsliga tvister, att dessa tvister ibland kan handla om mycket stora belopp, att motparten kan vara en resursstark och kommersiell aktör och att det är angeläget att staten har tillräckliga resurser för att ägna sig åt dessa processer. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2016/17:2223 att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen.