bet · H401TU7 · 2016-11-25 00:00:00 — Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen Utskottet prövar i detta utlåtande förslag till förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen, KOM(2016) 589. Eftersom förslaget innehåller oklarheter, som grundar sig i avsaknaden av en långsiktig konsekvensanalys om bl.a. förslagets effekter på konkurrensen och framtida finansieringsbehov och därför ger upphov till betänkligheter i kommissionens motivering, finner utskottet det oförenligt med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Utskottet föreslår därför att beslutar att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande i enlighet med 10 kap. 3 § riksdagsordningen. Kommissionens förslag till och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (KOM(2016) 589). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga 1 Förteckning över prövade förslag Bilaga 2 Motiverat yttrande från riksdag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen beslutar attlämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den lydelse som anges i bilaga 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning har fått möjlighet att lämna ett motiverat yttrande över kommissionens förslag till förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen, KOM(2016) 589. Kammaren hänvisade kommissionens förslag till trafikutskottet . Fristen för att lämna ett motiverat yttrande går ut . lämnade in en faktapromemoria (2016/17:FPM15) som redogör för regeringens bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen och informerade närmare i frågan vid utskottssammanträdet . lämnade i ännu en promemoria kompletterande information om subsidiaritets- och proportionalitetaspekterna i förslaget. I ljuset av det pågående paradigmskiftet inom den digitala sektorn föreslog kommissionen i meddelandet En strategi för en inre digital marknad i (KOM(2015) 192) en grundlig översyn av regelverket för elektronisk kommunikation . Översynen resulterade i förslaget till en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (KOM(2016) 590), som innehåller en ny målsättning om ubikvitär och obegränsad konnektivitet. I förslaget fastslås alla EU-medborgares rätt till en fungerade internetanslutning, åtminstone på fast plats, till överkomlig kostnad. Förslaget ackompanjeras av meddelandet Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (KOM(2016) 587), i vilket kommissionen identifierar tre strategiska konnektivitetsmål som ska uppnås . Ett av målen är att alla viktiga socioekonomiska drivkrafter, tillhandahållare av offentliga tjänster och starkt digitaliserade företag ska ha tillgång till internetanslutning med kapacitet på gigabitnivå. I meddelandet refererar kommissionen till den pågående digitala omvandlingen och påpekar att de fullständiga ekonomiska och sociala fördelarna av denna omvandling endast kan uppnås om en omfattande utbyggnad och användning av nät med mycket hög kapacitet säkerställs såväl på landsbygden som i tätorterna. Det förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen som behandlas i detta utlåtande bör ses som ett komplement till förslaget om en europeisk kodex för elektronisk kommunikation och är en av flera åtgärder för att uppnå nämnda konnektivitetsmål. Förslaget går ut på att ändra den rättsliga ramen för telekommunikationer i Fonden för ett sammanlänkat (FSE) genom ändringar i förordning (EU) nr 1316/2013 och förordning (EU) nr 283/2014 för att på så sätt främja internetkonnektivitet i lokala samhällen. Den rättsliga ramen för telekommunikationer i FSE möjliggör endast för begränsade insatser till stöd för bredbandsnät. FSE finansierar tillsammans med Europeiska investeringsbanken ett småskaligt bidrag till inrättande av finansieringsinstrument på unionsnivå. FSE-förordningen och förordningen om riktlinjer innefattar dock inte stöd till installation av lokala trådlösa åtkomstpunkter för organ med offentliga uppdrag. Kommissionen påpekar att när offentliga tjänster i ökad utsträckning blir nätbaserade behöver de offentliga förvaltningarna gigabit konnektivitet för att kunna tillhandahålla sömlösa tjänster till medborgare och företag. Gigabit konnektivitet är även viktigt för transportknutpunkter, eftersom innovativa tillämpningar underlättar för intermodala transporter. Vidare kan tillgång till internet via trådlösa anslutningar på diverse kontaktpunkter såsom bibliotek, sjukhus och skolor främja kännedom om och efterfrågan på gigabit anslutningar. Förslaget innebär att den rättsliga ramen för telekommunikationer i FSE ändras till att möjliggöra för ekonomiskt stöd till installation av lokala trådlösa åtkomstpunkter på platser av central betydelse för samhället. Exempel på sådana platser är enligt kommissionen grund- och gymnasieskolor, järnvägsstationer, hamnar och flygplatser, lokala myndighetsbyggnader, universitet, forskningscentrum, läkarmottagningar, sjukhus och arenor. Mer specifikt föreskrivs i förslaget en finansieringsmekanism där organ med offentliga uppdrag ges finansiellt stöd att tillhandahålla kostnadsfritt trådlöst internet (s.k. wifi). Finansieringen kommer att begränsas till situationer där det saknas åtkomstpunkter till bredband med mycket hög hastighet. För att säkerställa att även lokala samhällen med begränsade resurser integreras i den digitala marknaden kommer de stödberättigade kostnaderna att uppgå till av de totala kostnaderna. Eftersom stödet för varje enskild åtgärd understiger (dvs. tröskelvärdet för bidrag till låga förlopp enligt budgetförordningen), bedöms inte förslaget påverka konkurrensen negativt. Vidare menar kommissionen att den begränsade täckningen på respektive åtkomstpunkt fungerar som en garant för att konkurrensen inte kommer att snedvridas. Förslaget är tidsbegränsat och kommer att gälla . Sammanlagt kommer att omfördelas inom de anslagna beloppen för telekommunikationssektorn inom FSE –2019, och ytterligare kommer att överföras till finansieringsramen för telekommunikationssektorn. Syftet med förslaget är att främja internetkonnektivitet i lokala samhällen och bättre integrera dem i den digitala marknaden. Kommissionens förhoppning är att förslaget ska skapa konnektivitet på tusentals platser och i förlängningen bidra till att offentliga organ kan erbjuda ett större utbud av tjänster, tillämpningar och produkter till sina användare. Utöver att komplettera de offentliga tjänsterna som erbjuds, förväntas förslaget ge användarna en första inblick i gigabitsamhället och förbättra deras it-kunskaper. Vidare menar kommissionen att förslaget kommer att leda till ökad efterfrågan på bredbandskonnektivitet. Subsidiaritetsprincipen regleras i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt denna ska unionen på de områden där den inte har exklusiv befogenhet vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. Enligt Lissabonfördragets protokoll om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska Europeiska kommissionen, och rådet översända sina utkast till lagstiftningsakter till de nationella parlamenten för att dessa ska kunna ta ställning till om förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen. ska i enlighet med 10 kap. 3 § riksdagsordningen pröva om lagstiftningsakten strider mot denna princip. Om det nationella parlamentet anser att förslaget strider mot den aktuella principen har det rätt att lämna ett s.k. motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Ett sådant yttrande ska lämnas från den dag då ett förslag finns på EU:s samtliga officiella språk. Kommissionen anser att förslaget uppfyller subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen samt håller sig inom verksamhetsområdet för transeuropeiska telekommunikationsnät, enligt definitionen i artikel 170 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Enligt kommissionen bidrar förslaget till upprättandet av en inre marknad för elektronisk kommunikation där alla – även lokala samhällen inkluderas. Kommissionen påpekar att medlemsstaterna själva inte i tillräcklig utsträckning kan upprätta ett område som innefattar hela EU med tillgång till högkvalitativ trådlös konnektivitet. Detta eftersom det saknas en övergripande strategi för att främja åtkomst till kostnadsfri trådlös konnektivitet, vilket går ut över lokala samhällens behov. De projekt som finns är fragmenterade och kännetecknas av ineffektivitet. Kommissionen menar att förslaget optimerar kostnader samt främjar en ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen. Det europeiska mervärdet ökas också genom att den utbyggda infrastrukturen möjliggör för åtkomst till transeuropeiska interoperabla tjänster. Vidare betonar kommissionen att den föreslagna åtgärden är proportionell. Den innefattar endast stöd till småskaliga projekt av uppförande av begränsade nätverk i offentlig miljö. Stödets begränsade natur gör att det inte förväntas påverka konkurrensen negativt. Däremot räknar kommissionen med att förslaget kommer att ha positiva spridningseffekter och i förlängningen bidra till ökad tillgång till kommersiella erbjudanden. Regeringen ställer sig tveksam till kommissionens bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Regeringen anser att frågan om tillgång till elektronisk kommunikation är viktig ur ett demokratiperspektiv, men påtalar det problematiska i att kommissionen inte har utfört en konsekvensanalys av de långsiktiga effekterna och omfattningen av den föreslagna åtgärden. I stället hänvisar kommissionen till att det, vid det offentliga samrådet som föregick översynen av regelverket för elektronisk kommunikation, framkom att det finns stöd bland offentliga myndigheter och privatpersoner för utbyggnad av wifi-nät på offentliga platser. Enligt regeringen hade kommissionen närmare behövt utreda förslagets påverkan på framtida finansieringsbehov, liksom konkurrensen och investeringsviljan hos marknadsaktörerna. Avsaknaden av en konsekvensanalys gör därmed att regeringen har svårt att bedöma riktigheten i kommissionens bedömningar av subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Regeringen ställer sig vidare tveksam till om förslaget, eftersom det är begränsat, kommer att kunna uppnå den eftersträvade effekten. Utskottet anser att kommissionens förslag har ett positivt syfte, dvs. att främja internetkonnektivitet i lokala samhällen. Liksom kommissionen menar utskottet att tillgång till högkvalitativ konnektivitet är av stor vikt, inte minst för lokala samhällen, eftersom det bidrar till delaktighet och på så sätt fyller en viktig demokratisk funktion. Vidare anser utskottet att den digitala utvecklingen bör bejakas så att lokala myndigheter och företag ges möjlighet att utveckla ett större utbud av digitala tjänster, tillämpningar och produkter till gagn för deras användare och kunder. När det gäller förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen finner utskottet det emellertid svårt att bedöma riktigheten i kommissionens motivering. Utskottet ifrågasätter kommissionens val att inte göra en konsekvensanalys av de långsiktiga effekterna och omfattningen av den föreslagna åtgärden. Enligt utskottets mening är det inte tillräckligt att endast förlita sig på den konsekvensanalys och det offentliga samråd som genomfördes i samband med beredningen av det separata lagstiftningsförslaget om upprättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation och meddelandet om ett europeiskt gigabitsamhälle. Eftersom förslaget är tidsbegränsat menar utskottet att kommissionen hade behövt ytterligare utreda de långsiktiga effekter förslaget kan få på framtida finansieringsbehov. Liksom regeringen ställer sig utskottet också tveksamt till om avsatta medel, och implicit förslaget, kan uppfylla syftet om en inre marknad för elektronisk kommunikation som kommissionen hänvisar till i sin subsidiaritetsbedömning. Utskottet är även av åsikten att kommissionens antagande om att förslaget inte påverkar konkurrensen negativt hade behövt utredas ytterligare. Förslaget innebär att det är möjligt för organ med ett offentligt uppdrag att få ekonomiskt stöd för att finansiera projekt även på platser där det redan finns mobil bredbandstäckning att tillgå via abonnemang från marknadsaktörerna. Enligt kommissionen gör projektens ringa storlek att åtgärden kan anses vara proportionell gentemot sitt syfte. Utskottet befarar dock att stödet, om det utnyttjas i alltför hög grad, potentiellt skulle kunna snedvrida konkurrensen och påverka investeringsviljan hos marknadsaktörerna negativt. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att konkurrensförutsättningarna och bredbandstäckningen skiljer sig åt mellan de olika medlemsstaterna. För att förslaget ska kunna anses förenligt med proportionalitetsprincipen anser utskottet att kommissionen skulle behöva ta fram en utförlig konsekvensanalys, där hänsyn tas till medlemsstaternas olika marknadssituationer. Eftersom förslaget innehåller oklarheter, som grundar sig i avsaknaden av en långsiktig konsekvensanalys och därför ger upphov till betänkligheter i kommissionens motivering, finner utskottet det sammanfattningsvis oförenligt med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Förteckning över prövade förslag Kommissionens förslag till och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen, KOM(2016) 589. Motiverat yttrande från riksdag anser att kommissionens förslag till och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 vad gäller främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen har ett positivt syfte, dvs. att verka för högkvalitativ trådlös konnektivitet på platser av central betydelse för samhället. Liksom kommissionen menar att tillgång till konnektivitet är av stor vikt, inte minst för lokala samhällen, eftersom det bidrar till delaktighet och på så sätt fyller en viktig demokratisk funktion. Vidare anser att den digitala utvecklingen bör bejakas så att lokala myndigheter och företag ges möjlighet att utveckla ett större utbud av digitala tjänster, tillämpningar och produkter till gagn för deras användare och kunder. När det gäller förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen finner det emellertid svårt att bedöma riktigheten i kommissionens motivering. ifrågasätter kommissionens val att inte göra en konsekvensanalys av de långsiktiga effekterna och omfattningen av den föreslagna åtgärden. Enligt mening är det inte tillräckligt att endast förlita sig på den konsekvensanalys och det offentliga samråd som genomfördes i samband med beredningen av det separata lagstiftningsförslaget om upprättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation och meddelandet om ett europeiskt gigabitsamhälle. Eftersom förslaget är tidsbegränsat menar att kommissionen hade behövt ytterligare utreda de långsiktiga effekter förslaget kan få på framtida finansieringsbehov. Liksom regeringen ställer sig också tveksam till om avsatta medel, och implicit förslaget, kan uppfylla syftet om en inre marknad för elektroniska kommunikationer som kommissionen hänvisar till i sin subsidiaritetsbedömning. är även av åsikten att kommissionens antagande om att förslaget inte påverkar konkurrensen negativt hade behövt utredas ytterligare. Förslaget innebär att det är möjligt för organ med ett offentligt uppdrag att få ekonomiskt stöd för att finansiera projekt på platser även där det redan finns mobil bredbandstäckning att tillgå via abonnemang från marknadsaktörerna. Enligt kommissionen gör projektens ringa storlek att åtgärden kan anses vara proportionell gentemot sitt syfte. befarar dock att stödet, om det utnyttjas i alltför hög grad, potentiellt skulle kunna snedvrida konkurrensen och påverka investeringsviljan hos marknadsaktörerna negativt. vill i sammanhanget också framhålla att konkurrensförutsättningarna och bredbandstäckningen skiljer sig åt mellan de olika medlemsstaterna. För att förslaget ska kunna anses förenligt med proportionalitetsprincipen anser att kommissionen skulle behöva ta fram en utförlig konsekvensanalys, där hänsyn tas till medlemsstaternas olika marknadssituationer. Eftersom förslaget innehåller oklarheter, som grundar sig i avsaknaden av en långsiktig konsekvensanalys och därför ger upphov till betänkligheter i kommissionens motivering, finner det sammanfattningsvis oförenligt med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Detta är en debatt som lätt hade kunnat gå kammaren obemärkt förbi. Det är ett ärende som i vanliga fall inte brukar väcka så stor uppståndelse, men jag tycker ändå att det är värt av kammarens tid. Självaste it-ministern har infunnit sig i kammaren för att lyssna på detta - eller ska han månne diskutera bostadspolitik i nästa ärende. Möjligen är det ett olycksfall i arbetet att han är här just . Kommissionens förslag om att främja internetkonnektivitet i lokala samhällen - det är en rubrik som säger lite om vad det egentligen handlar om. Det skulle ha varit en tydligare och mer uppriktig rubrik om man hade skrivit "Kommissionens förslag om att skapa ett EU-bidrag för att upprätta gratis wifi i myndigheters byggnader". Det skulle ha sagt mer om vad det egentligen handlar om. Detta är en del i det som kommissionen arbetar med för att skapa en gemensam digital marknad i Europeiska unionen. Jag måste säga att det här kanske är det förslag som skramlar mest men uträttar minst. Förslaget går ut på att skapa ytterligare ett EU-bidrag. Syftet är att man ska kunna sätta upp gratis wifi på till exempel en vårdcentral, Arbetsförmedlingen eller ett torg och använda EU-pengar till detta. När vi gör en subsidiaritetsprövning har vi att ta ställning till huruvida något ska göras på europeisk nivå eller inte. Det är också här som förslaget stöter på sitt första problem. Det går inte att urskilja någon rimlig anledning till att detta skulle göras bäst på europeisk nivå. Det görs för all del i vissa fall på lokal nivå av exempelvis en kommun som sätter upp ett trådlöst datanätverk i ett bibliotek eller ett företag som sätter upp ett trådlöst nätverk i sitt väntrum, och en vårdcentral kan för den delen göra samma sak. Varför det skulle behövas ett EU-bidrag till detta är fortfarande inte riktigt tydligt. Varför detta skulle behöva samordnas på europeisk nivå är inte heller tydligt. Det är därför trafikutskottet har valt att lägga fram ett förslag till ett motiverat yttrande där vi som riksdag säger att detta sannolikt inte ska göras på europeisk nivå. Dock ska vi komma ihåg att för att ett sådant förslag ska kunna gå vidare och stoppa processen i EU krävs mycket mer än att bara lilla säger ifrån. Därför är det viktigt att vi som land i Europeiska unionen fortsätter att poängtera problemen med att man gör detta för skattebetalarnas pengar. Vi ska också poängtera problemen med att EU som man gör detta satsar oerhörda mängder energi på att utveckla 5G-täckningen i hela unionen - i princip överallt där det bor och rör sig folk - så att vi få en dubbelhet med två stycken system som båda stöttas av Europeiska unionen. Detta är som sagt en av kommissionens viktigaste satsningar också för att lyfta upp förtroendet för EU igen. Jag tror att det är ett problem att man försöker använda det här som ett sätt att visa på någonting bra EU gör. Jag tror inte att européer eller svenskar är så lättlurade att gratis wifi på vårdcentralen gör att man helt plötsligt går och blir EU-positiv. Risken är att effekten blir den motsatta. Som EU-vän är det min och alla andras plikt att säga att EU ska göra mycket bra men inte någonting sådant här onödigt med våra skattepengar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.)