bet · H301JuU21 · 2016-03-11 00:00:00 — Vilka andra myndigheter kan kommunerna behöva hjälp av? Finns det ett behov att utveckla ett övergripande koncept för avhopparverksamhet på samma sätt som har skett med de sociala insatsgrupperna (även om de på operativ nivå i hög grad har utformats utifrån lokala förutsättningar)? I sitt yttrande över en liknande motion under förra nämner justitieutskottet som skäl för att avslå motionen att Brå fått i uppgift att göra en kartläggning av tillgången till stöd för avhoppare och att polisen arbetar med en strategi. Enligt vår uppfattning är dessa åtgärder otillräckliga och vi vill därför att regeringen vidtar åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Återfallsförebyggande arbete , punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Ett antal yrkeskriminella står för en stor del av brottsligheten i . Att sätta dessa individers brottslighet ur spel – genom återfallsförebyggande arbete och/eller relevanta straff – bör vara ett viktigt fokus. När det gäller det först nämnda har gjort ett flertal tillkännagivanden till regeringen om straffskärpningar för exempelvis människohandel och koppleri, narkotikabrott, dråp, grov misshandel, grovt rån och grov utpressning. Vi vill emellertid också betona det återfallsförebyggande arbetet, där avhopparverksamhet är en viktig del. Den som vill hoppa av från en verksamhet med kriminella inslag bör kunna få hjälp och stöd oavsett var i landet hon eller han befinner sig. Avhopparverksamheten bör även dels bli bättre på att snabbt fånga upp dem som vill lämna en kriminell livsstil, dels göras till ett attraktivt alternativ för den som börjar tröttna på ett liv i kriminalitet. Dessutom är Kriminalvårdens åtgärder för att få intagna att bryta med sin kriminalitet viktiga. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu anfört. Konfrontation med det begångna brottet, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 6. Jag anser att i fängelse ska den dömde på ett tydligt sätt konfronteras med det begångna brottet och därefter bearbeta synen på sitt eget handlande. En återanpassning till en lagenlig tillvaro är knappast möjlig om inte den kriminelle kommer till insikt om det felaktiga i sitt handlande. Samtal om brottet behöver föras på ett annat sätt än . Gärningspersonen behöver ställas inför frågan vad han/hon gjort och därefter bearbeta sin syn på sitt eget handlande. Tyvärr tycks samtal om de begångna brotten inte höra till vanligheterna inom den svenska kriminalvården. Svårigheterna att bryta ett kriminellt mönster hos de intagna visar på problemet med ett ensidigt psykologiskt synsätt på rehabilitering. I stället behövs en bredare ansats, där den etiska konflikten mellan brottslighet och laglydnad ges ett större utrymme. Det ansvarsundvikande synsätt som rådet behöver brytas. Den intagne ska bekräfta sin kapacitet att besluta över sitt handlande, återupprättas som moraliskt subjekt, varsebli sin skuld och sona den. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Kriminalvårdens behandlingsprogram, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2334 av m.fl. (M) yrkande 3. IDAP är bara ett av flera behandlingsprogram som bedrivs inom . Ett annat exempel är Relations- och samlevnadsprogrammet (). Det är utformat för att passa män som är dömda för sexualbrott. Det har utvärderats en gång, och det bör övervägas om fler utvärderingar bör göras för att säkerställa att programmet leder till önskat resultat. Vi anser att Kriminalvårdens behandlingsprogram ska utvärderas på nytt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu anfört. Medverkan i behandlingsprogram, punkt 12 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2015/16:2334 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 3. Som framgår ovan har utskottet fått information om att regeringen kommer att ge en utredare i uppdrag att utreda om risk för återfall i allvarlig brottslighet ska ges betydelse som ett skäl mot villkorlig frigivning. Den ordning som ska övervägas innebär att bedömningar av risk kommer att få betydelse för villkorlig frigivning i vissa fall. Vägran att delta i behandling kan vara en aspekt som vägs i en sådan riskbedömning. Vi vill inte föregripa den utredningen och avstyrker därmed de aktuella motionsyrkandena. Våld mot kriminalvårdens personal, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 9. Bland de intagna i anstalt finns många som är missbrukare och har dokumenterade psykiska problem. I sakens natur ligger att personalen utövar olika grader av tvång. Detta innebär risker för att personalen ska drabbas av hot, trakasserier eller våld från de intagnas eller klienternas sida. Det är angeläget att Kriminalvården fortsätter sitt arbete för att minska riskerna för hot och våld riktat mot kriminalvårdens personal. Det kan bl.a. göras genom ett strukturerat säkerhetsarbete, korrekta riskbedömningar, kontrollåtgärder för narkotikafria fängelser, rutiner för att hantera hot och våld mellan intagna, insatser som förhindrar brott inifrån anstalterna. Liksom säkerhetsåtgärder vid transporter och insatser mot självmord bland häktade. Det är viktigt att hot och våld riktat mot personal alltid leder till konsekvenser för den intagne. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu anfört. Radikalisering i anstalter, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 10. Det är viktigt med en sammanhållen politik för att stärka svenska myndigheters förmåga och kapacitet att motverka våldsbejakande extremism och att förhindra terrorattacker såväl i som i och generellt i världen. Åtminstone en av attentatsmännen i , samt attentatsmannen i , radikaliserades när de avtjänade av fängelsestraff. Även på svenska kriminalvårdsanstalter kan det förekomma radikalisering av intagna. Det gemensamma () utgör riktlinjerna för hur Kriminalvården arbetar för att upptäcka radikaliserade grupper i fängelser. Det har, enligt företrädare för Kriminalvården, förekommit att man har splittrat grupper eller konstellationer för att på det sättet motverka radikalisering. Arbetet mot radikalisering i anstaltsmiljö är ett viktigt arbete och får inte stagnera. Det finns därför anledning att se över om det inom görs tillräckligt för att förhindra radikalisering och om kunskaperna och metoderna för att upptäcka, förebygga och åtgärda sådana företeelser är tillräckliga. Kriminalvården har påbörjat ett arbete mot radikalisering på anstalterna. Det är viktigt att det arbetet fortsätter och utvecklas för att effektivt kunna upptäcka och motverka radikalisering på anstalterna. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu anfört. Utformningen av kriminalvårdsanstalter, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 3. är det ungefär 8 000 barn som har minst en förälder i fängelse. Med frivården inräknad är det 30 000 barn. betonar att Kriminalvården särskilt ska uppmärksamma behov och rättigheter hos barn som har en nära anhörig som sitter i fängelse. Möjligheten till besök med övernattning är viktig för kontakten mellan barn och föräldrar. Förhållandena varierar från anstalt till anstalt och några anstalter är dåligt anpassade för barn. finns det besökslägenheter på vissa anstalter där barn och föräldrar kan umgås, leka, laga mat och titta på tv tillsammans. Besökslägenheter, med möjlighet till övernattning och med barnvänliga besöksutrymmen, bör emellertid finnas på alla fängelser. För den intagne är den praktiska och känslomässiga anknytningen till framtiden barnen. Det gäller i hög grad de föräldrar som sitter på anstalter och som i många fall förlorat kontakten med sina barn. Deras barn har precis som alla andra barn behov av sin mamma och pappa. Anstalterna måste därför anpassas efter barns och föräldrars behov av umgänge. Rent konkret vill vi att det ska finnas övernattningslägenheter, öppna lekrum där föräldrar och barn kan umgås samt grönområden och lekplats i anslutning till de anstalter där barn vistas under längre besök. Kriminalvården måste anpassas så att barn inte ofrivilligt fråntas rätten att upprätthålla en kontinuerlig kontakt och gemenskap med sina föräldrar då dessa vistas på anstalt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu anfört. Skärpta regler för de intagnas kommunikation, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 7. Formellt sett är tillgången till internet mycket begränsad för den som sitter i fängelse. Även om internettillgången är väl kontrollerad kan den intagne anlita anhöriga eller andra för att få ut sitt budskap. Kriminalvården anser sig inte ha rätt att lägga sig i hur en intagen använder sina sociala kontakter eller sin permission. Yttrandefriheten är en lagstadgad rättighet. Det är emellertid ett problem om personer som är dömda för mycket grova brott kan, med brottet som språngbräda, använda internet för att sprida propaganda om exempelvis sin extrema politiska uppfattning eller hota vittnen och brottsoffer. Jag anser således att reglerna för de intagnas kommunikation behöver ses över och skärpas för de som har dömts för grova brott. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Avskaffa villkorlig frigivning, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.2 och 2015/16:1397 av (M) yrkande 1 och 2015/16:3075 av (SD) yrkande 3. bestämmelser om villkorlig frigivning innebär att den kriminelle automatiskt blir villkorligt frigiven efter det att två tredjedelar av straffet avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan det allmänna rättsmedvetandet och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra för en kriminell livsstil vill vi avskaffa den automatiska villkorliga frigivning som sker efter det att två tredjedelar av straffet har avtjänats. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det som anförts. Elektronisk övervakning, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 13, 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:2279 av (KD) yrkandena 1 och 2. Statistik visar att det finns ett behov av att tydligare agera mot att frisläppta återfaller i brott. En person som avtjänat en påföljd för brott mot person, narkotikabrott, stöld, rån eller andra grövre tillgreppsbrott bör vid frisläppandet förses med elektronisk fotboja efter frisläppandet som ska stå i proportion till hur länge han/hon suttit i fängelse. Han/hon ska ha full frihet efter avtjänat straff men måste på detta sätt i högre utsträckning bevisa för samhället att han/hon kan och kommer att sköta sig. En brottsling som begått något av ovanstående brott och som suttit i fängelse eller ungdomsvård bör exempelvis bära sådan elektronisk fotboja därefter. En person som suttit bör ha med fotboja, exempelvis . På så sätt kan man uppnå en dämpande effekt på den frisläppte som det blir lättare att utreda brott om personen med fotboja faktiskt återfaller i brott. Regeringen bör vidta åtgärder så att det vi nu anfört blir tillgodosett. Elektronisk övervakning, punkt 19 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:2279 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 13. Vi vill stärka offrets skydd vid frisläppande av fängelsedömda. Under fängelsestraffet har förövaren suttit inlåst och har därmed inte kunnat bryta mot något kontaktförbud. Det finns därför inte någon möjlighet att besluta om fotboja i samband med frisläppandet av förövaren, även om han eller hon bedöms vara farlig för omgivningen eller det finns en uttalad hotbild mot t.ex. en expartner. Vi vill att förövare som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående också ska kunna få kontaktförbud med fotboja direkt efter fängelsetiden. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder så att det som vi nu anfört blir tillgodosett. Frigivningsförberedelser, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 12 samt 2015/16:1191 av (KD). Kriminalvårdens ansvar ska upphöra först då kontakt upprättats med socialförvaltningen, arbetsliv, hyresvärd och andra aktörer som medverkar till att den frigivne kan få ett fungerande liv i samhället. Genom regleringsbrev ska Arbetsförmedlingen få ett tydligt uppdrag att samverka med Kriminalvården kring utslussningen av personer som friges från fängelser eller sluten ungdomsvård. I socialtjänstlagen ska en tydlig skyldighet införas för kommunerna att samverka med Kriminalvården kring utslussning av personer från fängelser eller sluten ungdomsvård. Det är oerhört viktigt att samhällets stöd till återanpassning fortsätter även efter avtjänat straff. har kritiserat bristande samverkan mellan ansvariga myndigheter inför frigivningen. Bland annat pekar man på stora skillnader i olika delar av landet. Kriminalvården har ett uppdrag att samverka med andra samhällsaktörer, exempelvis Arbetsförmedlingen och kommunerna. Det finns dock inget motsvarande uppdrag till dessa tilltänkta samverkansparter. Frivilligorganisationer ska ha en naturlig plats i återanpassningen av den dömde, både före och efter frigivningen. Det civila samhället har stor betydelse för att stötta tidigare dömda personers återanpassning. Föreningar bör uppmuntras att finnas med som en del i livet före och efter frigivningen. Avhopparjourer, dit kriminella kan vända sig när de vill lämna sitt kriminella liv, har drivits av bl.a. Exit (främst avhoppare från nazistisk miljö), Kriminellas revansch i samhället () och X-CONS. Vi kan inte ta civilsamhällets aktörer för givet, utan behöver säkerställa att de ekonomiska förutsättningarna finns. Jag vill ge frivilligorganisationer ersättning i förhållande till hur väl de lyckas återanpassa tidigare dömda. har begreppet ”social impact bonds” (SIB) etablerats i . Detta innebär att civilsamhället får ekonomisk ersättning från staten i förhållande till hur väl man lyckas med att återanpassa tidigare brottslingar. De fördelar som antas finnas med SIB är bl.a. incitamentet att nå resultat, samt att privat finansiering kan tillhandahållas för att skapa en infrastruktur för rehabilitering. Även om man ännu inte kan fastslå att SIB ger tydliga positiva resultat, är konceptet tillräckligt intressant för att prövas också i . Regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att se till att det som anförts ovan blir tillgodosett Ändrade regler för villkorlig frigivning, punkt 17 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M) anför: Som vi i tidigare motioner förklarat anser vi att den som återfaller i brott och döms till ett nytt fängelsestraff ska avtjäna merparten av det utdömda straffet. Den villkorliga frigivning som ges bör således enligt vår uppfattning inte ges till den som återfallit i brott. har också uppmanat regeringen i ett tillkännagivande att återkomma till med ett förslag om skärpta regler för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet. Eftersom redan i ett tillkännagivande förklarat den åsikt som vi framför i motionerna 2015/16:2680 (KD) yrkande 4 och 2015/16:2335 (M) yrkande 7 avstår vi från att reservera oss till förmån för dessa. Vi anser således att regeringen bör efterkomma det ovan nämnda tillkännagivandet, och vi noterar med tillfredsställelse att regeringen aviserat att en sådan utredning ska tillsättas. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för , , och i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:JuU17. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag finn finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:JuU17. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:53 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att det införs ett förbud mot att placera barn i häkte och att det utreds hur alternativet till häkte ska se ut för barn som misstänks för allvarlig brottslighet, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att tillgången till minst två timmars mänsklig kontakt ska vara ett lagreglerat minimikrav för frihetsberövade barn och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att varje häktad får laglig rätt till minst två timmars mänsklig kontakt , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:116 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från svenska fängelser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:266 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kriminalvårdsinrättningar ska vara fria från narkotika och att ingen behandling med ersättningspreparat som metadon och därtill närliggande substanser ska få förekomma och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:566 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda skyddsåtgärder vid återfallsrisk i allvarlig brottslighet mot liv och hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1191 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur staten kan ta över betalningsansvaret för vårdvistelse enligt 56 § lagen om kriminalvård i anstalt, även efter villkorlig frigivning från kriminalvårdsanstalt, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1397 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen sedan två tredjedelar av strafftiden löpt ut samt att varje dömd brottsling måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff sedan det fulla straffet avtjänats därefter villkorligt ska friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1486 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av statliga myndigheters uppbackning av kommuner som bygger upp och utvecklar avhopparverksamhet för vuxna kriminella, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1768 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om användningen av villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2132 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra så att det av den direkt framgår att också hög återfallsrisk ska utgöra hinder för villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2279 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda villkoren för när fotboja ska kunna utdömas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda när villkoren för fotboja som straffpåföljd kan vara lämplig och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2307 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hot och våld mot personal alltid ska leda till konsekvenser för den intagne och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska utöka och stärka sitt arbete mot radikalisering i fängelse och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2334 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera Kriminalvårdens behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om våldsutövare bör ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2335 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning inte ska ges till den som återfaller i brott, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen i syfte att ge Kriminalvården förutsättning till effektivare individualpreventiva påföljder för eftervård och behandling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återfallsförebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot narkotika på anstalter och institutioner och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa anstalterna för familjeliv och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om restriktioner och isolering av barn i häkte och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att konfronteras med brottet och tillkännager detta för regeringen.