bet · H401NU1 · 2016-12-06 00:00:00 — Utskottet ser därför positivt på att regeringen tagit fram relevanta indikatorer för verksamhetsområdet inre marknad och tydliggjort bedömningsgrunderna för verksamhetsområdet handelspolitik. Utskottet välkomnar också att regeringen kopplar indikatorerna för verksamhetsområdet inre marknad till det riksdagsbeslutade målet för politikområdet på ett tydligt sätt samt att indikatorerna och bedömningsgrunderna för verksamhetsområdet handelspolitik problematiseras i viss utsträckning. Utskottet konstaterar att resultatredovisningens struktur för de båda politikområdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande skiljer sig åt i likhet med förra årets. Utskottet framförde att det skulle underlätta arbete om resultatredovisningen var mer enhetligt strukturerad. När det gäller budgetpropositionen kan utskottet notera att regeringen har gjort förändringar i strukturen, och utskottet anser att dessa går i rätt riktning, vilket utskottet ser positivt på. Enligt utskottets uppfattning bör detta förändringsarbete fortsätta så att resultatredovisningen för de båda politikområdena blir än mer enhetligt strukturerad. I likhet med i budgetpropositionen redovisar regeringen resultatet för politikområdet Näringspolitik i två olika strukturer som delvis överlappar varandra. Dels redovisas resultat kopplat till resultatindikatorerna, dels redovisas statliga insatser och åtgärder under de tre avsnitten Entreprenörskap och företagande, Innovation och förnyelse samt Ramvillkor för företag och konkurrens. noterade utskottet att de resultatindikatorer som regeringen inledningsvis redovisar inte på ett tydligt sätt går att koppla till de insatser som redovisas i de tre efterföljande avsnitten. Med anledning av budgetpropositionen kan utskottet notera att strukturen i stort sett är oförändrad, som regeringen har tydliggjort redovisningen av indikatorer, insatser och resultat. I några enstaka fall görs en hänvisning till de valda indikatorerna i det redovisade resultatet. Dock kvarstår iakttagelsen att resultatindikatorerna oftast inte kopplas till de utförda insatserna. När det gäller politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande noterade utskottet att regeringen inte redovisade resultat för samtliga indikatorer i avsnittet om handels- och investeringsfrämjande. I budgetpropositionen har avsnittet döpts om till Export- och investeringsfrämjande, men resultatet för samtliga indikatorer redovisas fortfarande inte. Utskottet kan därtill notera att det inte redovisas något resultat för de nya indikatorerna i avsnittet om exportstrategi. Utskottet anser att om regeringen väljer att redovisa indikatorer bör det rimligen också redovisas ett resultat. Vad gäller de båda politikområdena ansåg utskottet att det skulle vara välkommet med en sammanfattande bedömning av regeringen i vilken utsträckning de näringspolitiska och handelspolitiska insatserna har bidragit till att uppnå de mål som har beslutat. Utskottet ser därför positivt på att regeringen inledningsvis i resultatredovisningen för politikområdet Näringspolitik gör en samlad bedömning att de näringspolitiska insatserna bidrar till att uppnå de mål som har beslutat för politikområdet och att regeringen således har hörsammat utskottet i denna del. En liknande sammanfattande bedömning vore nu också välkommen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet vill därtill vidhålla sin ståndpunkt om att regeringen i resultatredovisningen bör återkoppla till de mål som beslutat. Utskottet kan konstatera att i likhet med i budgetpropositionen är det främst prestationer som redovisas i resultatredovisningen, och mer sällan effekter. Slutligen anser utskottet att det är tydligt att regeringen har hörsammat flera av utskottets synpunkter från förra årets budgetbetänkande, och det är utskottets önskan att regeringens förbättringsarbete fortgår. Anslag inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområdet 24 Näringsliv i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. Motioner med alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga här behandlade motioner avslås. Jämför reservation (SD) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). fattade beslut om ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 6 samt om en preliminär fördelning av utgifter inom utgiftsområdena –2020 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). Av budgetpropositionen (2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m.) framgår att regeringens förslag till statsbudget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2016/17:NU2y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet. I yttrandet har , i avvikande meningar förordat sina respektive partiers förslag till ram för utgiftsområde 24. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ramar samt beräkningar för perioden –2020 framgår av tabell 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2017 (föreslagen ram) 2018 (utgiftsberäkning) 2019 (utgiftsberäkning) 2020 (utgiftsberäkning) * = Ingen uppgift angiven . I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i oppositionspartiernas motioner 2016/17:3127 (M), 2016/17:2226 (SD), 2016/17:3438 (C), 2016/17:3459 (L) och 2016/17:3393 (KD). De förslag som lagts fram i motionerna har som utgångspunkt en annan budgetram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit. Enligt förslaget i propositionen kompletteras tre av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden, vilka leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer tre bemyndiganden om exportkreditgarantier, investeringsgarantier och AB . När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns det inga motförslag i de nämnda motionerna. I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Vidare refereras det regeringen anför i budgetpropositionen om politikens inriktning. Sedan redovisas regeringens överväganden när det gäller tillkännagivande om samt vart och ett av de 27 anslagen inom utgiftsområdet. Därefter refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen. Inom Näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: Export- och investeringsfrämjande samt Handelspolitik och EU:s inre marknad. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar näringspolitik samt utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. I budgetpropositionen anger regeringen under rubriken att näringspolitiken fokuserar på att möta de utmaningar företag möter med bl.a. en hårdnande internationell konkurrens och en ökad digitalisering och att näringspolitiken syftar till att stärka förutsättningarna för företag att skapas, växa och exportera med bas i . Flest nya jobb skapas i näringslivet och framför allt i växande små och medelstora företag. Regeringen anför att det är helt avgörande att det finns framgångsrika och växande företag i hela landet som anställer för att nå regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Näringspolitiken är därför en central del av regeringens jobbagenda. Regeringen anger att den aktiva näringspolitiken bygger på insikten att är ett litet exportberoende land som har allt att vinna på ett nära samarbete mellan politik, universitet och högskolor, näringsliv, civilsamhälle m.fl. där kvinnor och män deltar på lika villkor. Regeringen anser att genom samverkan kan man framgångsrikt identifiera gemensamma prioriteringar och kraftsamla kring styrkor och utmaningar. Under rubriken och förnyelse betonar regeringen att det krävs fokus på att få ut mer innovation, fler innovativa tillväxtföretag och fler jobb ur de investeringar som staten gör i forskning och utveckling så att fler svenska innovationer kan komma till nytta och bidra till hållbar tillväxt. Innovationsklimatet behöver stärkas genom insatser för att utveckla samverkan mellan universitet och högskolor, större företag, unga innovativa företag samt stat, kommuner och landsting. Regeringen föreslår satsningar på strategiska innovationsområden, industriforskningsinstitut och test- och demonstrationsmiljöer, satsningar för att stimulera investeringar i affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential samt standardisering. Vidare genomför regeringen en satsning på tillgänglighetsdesign. I den forskningspolitiska proposition som regeringen avser att lämna till kommer regeringen att presentera dessa åtgärder och inriktningen för forskningspolitiken för de kommande tio åren. Under rubriken framför regeringen att en fortsatt internationellt konkurrenskraftig industri är en förutsättning för välstånd. Därför har regeringen prioriterat åtgärder för att stärka och främja den svenska industrin och tagit fram en nyindustrialiseringsstrategi för – Smart industri. Strategin ska stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Kopplad till strategin finns en handlingsplan med 45 åtgärder som regeringen nu genomför. Handlingsplanen kommer att uppdateras och byggas på med fler åtgärder. Under rubriken , växa och exportera framhåller regeringen att ett konkurrenskraftigt och dynamiskt näringsliv är grunden för hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. Väl fungerande marknader och en effektiv tillsyn av konkurrensregler, samt en enhetlig tillämpning av är därför av grundläggande betydelse. Regeringen anger att näringspolitiken syftar till att stärka förutsättningarna för att fler företag skapas, växer och exporterar. Regeringen anför att den prioriterar insatser för att stärka företagens kompetensförsörjning och tillgång till finansiering. Genom olika insatser har t.ex. utlåningen från och kunnat öka. Vidare håller de statliga finansieringsinsatserna på att reformeras för att stärka tillgången till kapital för innovativa och växande företag i hela landet genom ett nytt bolag. Det nya bolaget, , ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Vidare anger regeringen att den främjat gröna investeringar. Ett arbete har inletts inom för att analysera förutsättningarna för att öka andelen gröna investeringar i samhället. Därtill anför regeringen att den vill ta till vara den potential som finns hos alla som vill starta eller utveckla företag och att ett jämställdhetsperspektiv ska finnas med i arbetet med främjande och förenkling så att företagsfrämjandet bidrar till en mångfald av företag och företagare i olika branscher. Regeringen ser det också som viktigt att sociala företag och entreprenörer får goda förutsättningar att växa och att statens främjandeinsatser kan stödja deras utveckling. Vidare avser regeringen att fortsätta med snabbspåret för företagare för att få nyanlända med erfarenhet av företagande att bli företagare även i . Vad gäller besöksnäringen anger regeringen att de arbetstillfällen som skapas inom näringen ofta ger ungdomar och personer med utländsk bakgrund en väg in på arbetsmarknaden. Näringen är också en allt större del av den svenska exporten eftersom turismen till ökar. Regeringen har inrättat ett besöksnäringsforum och avser även att utveckla en sammanhållen politik för turism och besöksnäring i nära dialog med företag och övriga aktörer. Regeringen avser också att fortsätta sitt arbete med att göra det enklare för små och medelstora företag att utveckla och driva sin verksamhet. Detta ska bl.a. göras genom att främja digitalisering och förenkla uppgiftslämnande och myndighetskontakter. Regeringen avser att styra relevanta myndigheter mot att digitala lösningar ska vara förstahandsval samt ställa krav på att myndigheter ska samordna sina uppgiftskrav med varandra. Vad gäller politikens inriktning för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framför regeringen under rubriken en stark export är central för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet. Det statliga exportfrämjandet ska stärka svensk handel och konkurrenskraft genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det statliga främjandet kan stödja näringslivet med marknadskompletterande insatser inom ramen för gällande statsstödsregler, t.ex. information och rådgivning om export och enskilda exportmarknader, garantier och finansieringslösningar, kontakter med inköpare och andra beslutsfattare, samlade presentationer av svenska lösningar och hjälp med byråkratiska handelshinder. Regeringen anför att exportfrämjandet ska ske i samklang med regeringens politik för global utveckling och målen i Agenda . Vidare anför regeringen att den förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet och att den därför avser att öka rådgivningen till företagen om hållbart företagande inom ramen för exportfrämjandet. Regeringen antog exportstrategi, och behandlade en skrivelse om strategin (skr. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13). Syftet med strategin är att ytterligare stärka det svenska näringslivets internationalisering i vidare bemärkelse. Strategin omfattar 22 insatser som spänner över flera politik- och utgiftsområden. Regeringen anför att under samlingsnamnet Team samordnas allt statligt arbete för att stödja näringslivets export och internationalisering. Vidare anför regeringen att anslaget för exportfrämjande har ökats för att möjliggöra genomförandet av satsningarna i exportstrategin. Regeringen föreslår att dessa ökningar ligger fast eftersom insatserna är långsiktiga. Under rubriken regeringen att utländska investeringar även bidrar till den svenska exporten och ger tillväxt och sysselsättning. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera utländska företags direktinvesteringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. För att öka möjligheterna att attrahera sådana investeringar har anslaget för investeringsfrämjande ökats som en del av genomförandet av exportstrategin. Under rubriken framhåller regeringen att ett väl fungerande exportkreditsystem är betydelsefullt för svensk utrikeshandel, särskilt i tider av turbulens på de nationella och internationella kredit- och finansmarknaderna. Regeringen anger att ska fortsätta att utveckla sin verksamhet för att sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export. Garantigivningen ska bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpåverkan. Under rubriken och EU:s inre marknad framför regeringen att som ett handelsberoende land verkar för en öppen, fri och rättvis handel. Mot bakgrund av att den globala handeln bromsar in är regeringens mål att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt och för ett moderniserat handelsregelverk. En alltmer tjänsteberoende och digitaliserad handel växer fram både globalt och på EU:s inre marknad. Regeringen prioriterar därför ett arbete i syfte att underlätta handel med varor och tjänster samt investeringar. Regeringens politik på området redovisas vidare under rubrikerna EU:s inre marknad, Internationell handelspolitik, Myndigheter och övriga aktörer samt Insatser inom andra politik- och utgiftsområden. tillkännagav att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar för och att regeringen inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt (bet. 2015/16:NU4). I betänkandet finns en reservation (S, MP och V). I budgetpropositionen anför regeringen att det förvaltningsmandat gett regeringen innebär att regeringen aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att dess långsiktiga värdeutveckling blir den bästa möjliga samt att, i förekommande fall, de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Regeringens nuvarande förvaltningsmandat är att säkerställa att den långsiktiga värdeutvecklingen för ska bli den bästa möjliga. Regeringen utövar sin förvaltning av samtliga statligt ägda bolag enligt de grundläggande principerna för statens förvaltning av bolagen med statligt ägande. Det innebär att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare samt att förvaltningen av bolagen med statligt ägande ska generera god avkastning med ett balanserat risktagande. Regeringen avser att fortsätta att förvalta samtliga bolag med statligt ägande enligt dessa principer. Med detta anser regeringen att det aktuella tillkännagivandet är slutligt behandlat när det gäller . Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan samt av bilaga 2. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem finansierar förvaltningsavgifter för Verket för innovationssystem (). Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling finansierar utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till SP för riksmätplatser. Regeringen föreslår att anslaget ökas med med anledning av insatser inom ramen för den forskningspolitiska proposition som regeringen avser att presentera . Det ökade anslaget ska användas till insatser för strategiska innovationsområden, standardisering, forskning och innovation när det gäller tillgänglighetsanpassning för personer med funktionsnedsättning samt innovativ produktion av biologiska läkemedel. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel finansierar utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:4 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Anslaget föreslås ökas med , och att anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser föreslås minskas med motsvarande belopp, eftersom vissa uppgifter inom regional utveckling förs över från Tillväxtanalys till . Anslaget 1:4 föreslås uppgå till ca 2017. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling finansierar näringslivsfrämjande åtgärder. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21) avsattes medel för företagsfrämjande insatser i form av snabbspår för nyanlända företagare. Regeringen anser att insatserna bör fortsätta och föreslår därför att anslaget ökas med 2017. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2017 för att finansiera uppdrag kopplat till yrkeskvalifikationsdirektivet. Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 för att finansiera särskilda satsningar för ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för restaurangföretagare. Anslaget 1:11 minskas med motsvarande belopp. De medel för innovationslån som har betalats ut till från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling bör betalas ut från anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation. Regeringen föreslår därför att anslaget ska minskas med 2017. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget minskas med som en följd av att de ändamål och verksamheter som avser den utlandsplacerade funktionen för omvärldsbevakning, analys och kontaktskapande verksamhet vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser flyttas till utgiftsområde 1 (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23). Anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Anslaget 1:5 föreslås sammanlagt uppgå till 2017. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget minskas med som en följd av att de ändamål och verksamheter som avser den utlandsplacerade funktionen för omvärldsbevakning, analys och kontaktskapande verksamhet vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser flyttas till utgiftsområde 1 (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23). Anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. För att renodla Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers uppdrag mot mer kvalificerade analyser och utvärderingar samt stärka roll inom den regionala tillväxtpolitiken föreslås att vissa uppgifter inom regional utveckling förs över från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser till . Därför föreslås att anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser minskas med och att anslaget 1:4 ökas med motsvarande belopp. Anslaget 1:6 föreslås uppgå till ca . Anslaget 1:7 Turistfrämjande får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:8 geologiska undersökning finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning får användas för utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar finansierar utgifter för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i i kommun, inklusive miljö- och funktionskontroll, förvaltning och nödvändiga underhålls- och miljösäkrande åtgärder vid efterbehandlade anläggningar. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:11 finansierar utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2017 för att finansiera särskilda satsningar för ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för restaurangföretagare. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med motsvarande belopp. Anslaget 1:11 föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:12 Bidrag till finansierar utgifter för statsbidrag till () grundläggande verksamhet. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:13 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till 2017. Anslaget 1:14 Konkurrensforskning finansierar utgifter för forskning med anknytning till verksamhetsområde med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor.