bet · H301TU10 · 2016-03-16 00:00:00 — Utskottet kan även konstatera att det pågår ett arbete inom EU med syftet att förbättra förutsättningarna inom åkerisektorn. Kommissionen har aviserat att man ser över gällande regler inom vägtransportområdet med sikte på att lägga fram ett s.k. Road Package . Kommissionen har meddelat att paketet kommer att innehålla följande tre delar: – den inre marknaden för vägtransporter – sociala frågor – i huvudsak frågor om kör- och vilotider – vägavgifter – s.k. Road Charging. Utskottet vill här framhålla att det är positivt att regeringen redan i sina EU-prioriteringar aviserade att man kommer att verka för att kommissionen presenterar ett förslag till ändringar av förordningarna om godstransporter på väg som bidrar till entydiga och rättvisa villkor för tillträde till den inre vägtransportmarknaden. Utskottet noterar i detta sammanhang att kommissionen höll ett seminarium på temat Road Package där och övriga medlemsstater inbjöds att inkomma med ståndpunkter inför det kommande arbetet. Den presenterade en promemoria med preliminära ståndpunkter i frågor som den anser bör beaktas i kommissionens pågående översyn av den gemensamma lagstiftningen inom vägtransportområdet. I promemorian angav regeringen bl.a. följande ståndpunkter. När det gäller gemensamma regler för vissa former av kombinerade transporter av gods mellan medlemsstaterna uttalade regeringen som sin uppfattning att utstationeringsdirektivets tillämplighet på kombinerade transporter, inte minst vägtransportdelarna, bör tydliggöras. När det gäller kör- och vilotider framförde regeringen ett antal inriktningsförslag samt påtalade att det finns ett behov av forskning inom området för att kunna skapa en bättre grund för en effektiv reglering. I fråga om gemensamma regler om de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik framförde regeringen att kommissionen bör pröva regler som syftar till att skärpa kravet på faktiskt och fast etableringsställe. När det gäller gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg uttalade regeringen att den stöder tanken på att slopa begränsningen av antalet cabotagetransporter som får utföras vid varje ny period och att den kan ställa sig bakom en begränsning av perioden . Regeringen framförde även att den anser att det ska vara obligatoriskt att i fordonet föra med sig bevis på vilket slags transport det handlar om och att sådana bevis ska kunna uppvisas vid kontroll. Vidare framhöll regeringen att det bör klargöras vilka formkrav som ska ställas, men att elektroniskt tillhandahållande av bevis bör kunna gälla, t.ex. E-CMR. Slutligen framförde regeringen att den är öppen för olika lösningar men att den anser att företaget genom föraren ska ha ansvar för att direkt vid kontroll kunna visa vilken form av transport man vill åberopa att man utför. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det är positivt att den i sina preliminära ståndpunkter om Road Package pekar på att de skäl för begränsningarna för cabotage som angavs 2009 är minst lika relevanta och att regeringen därför är öppen för att diskutera olika lösningar på den nuvarande problematiken med att transportföretag kör inrikestransporter på permanent basis i andra värdmedlemsstater. Utskottet anser i likhet med regeringen att de lösningar som är värda att diskutera vidare bl.a. omfattar krav på att fordon med vissa intervall måste återvända till etableringsstället eller andra liknande lösningar. Vid möte hölls bl.a. en riktlinjedebatt om vägtransporternas sociala aspekter. framhöll liksom nästan samtliga övriga medlemsstater att större delen av dagens regelverk i grunden är bra, men att det på vissa punkter, inte minst cabotage och kör- och vilotider, krävs förtydliganden och förbättringar för att undvika att regelverket tolkas och tillämpas olika i olika medlemsstater. Medlemsstaterna var vidare överens om att kontrollen av regelefterlevnaden behöver harmoniseras och förbättras. och några andra medlemsstater betonade också särskilt att s.k. brevlådeföretag måste motverkas. och några andra medlemsstater ansåg att marknaden ännu inte är mogen för en total liberalisering även om framhöll att en liberalisering är det långsiktiga målet. underströk också att cabotagetransporter måsta vara tillfälliga och begränsade samt framhöll att cabotagereglerna också bör vara kopplade till bestämmelserna om kombinerade transporter. Utskottet anser liksom tidigare att det är viktigt att aktivt driver aktuella frågor i internationella sammanhang som har betydelse för att alla länder ska ha samma förutsättningar för att konkurrensen inom åkeribranschen ska kunna ske på lika villkor. Utskottet välkomnar därför att både regeringen och Transportstyrelsen gett uttryck för att man kommer att fortsätta att aktivt driva på när det gäller åkerifrågorna inom EU. Utskottet finner därför ingen anledning att ta något ytterligare initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2015/16:223 (M) yrkandena 1–3. Kontroller och tillsyn av åkerinäringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om kontrollerna och tillsynen av åkerinäringen. Utskottet pekar bl.a. på att utskottet mot bakgrund av den betydelse som frågan om effektiva vägkontroller har för såväl trafiksäkerheten som konkurrensförhållandena inom yrkesmässiga godstransporter på väg avser att noga fortsätta följa frågan. Jämför reservation 3 (SD) och särskilt yttrande (V). (S) framför i motion 2015/16:1431 att det finns anledning att intensifiera arbetet med att få ordning och reda på vägarna. Att få bukt med alkohol i trafiken, att följa kör- och vilotidsreglerna och att förare kan köra utan press är enligt motionären viktiga beståndsdelar liksom schysta villkor, kollektivavtal och konkurrens på lika villkor. Motionären pekar på att viktiga och riktiga åtgärder har vidtagits för att få ordning på den olagliga och trafikfarliga verksamheten, men att det också krävs fler insatser och en väl fungerande kontroll ute på vägarna så att den seriösa åkerinäringen inte utsätts för marknadsstörning. är polisen en sammanhållen myndighet som är organiserad i sju polisregioner, ett antal nationella avdelningar och ett kansli. De sju polisregionerna har helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angivet geografiskt område. Motionären påtalar vikten av att inga frågor hamnar mellan stolarna och framhåller utifrån detta vikten av ordning och reda på vägarna. (M) anför i motion 2015/16:1615 att transporterna mellan våra grannländer och mellan våra europiska länder ökar. Motionären konstaterar att i de fall som företag och chaufförer struntar i regler och lagar är det mycket liten risk för att bli ertappad. Regelöverträdelserna måste enligt motionären stoppas eftersom de äventyrar trafiksäkerheten och kan slå ut laglig verksamhet. Motionären framhåller att olaglig trafik ska stoppas innan den kommer in i landet och att det därför är viktigt att man prioriterar och ser över möjligheten att skjuta till mer resurser till gränsövervakningen så att det blir fler och mer omfattande kontroller för att minska och begränsa den olagliga trafiken på vägarna. Mot denna bakgrund efterfrågar motionären en översyn av om det kan avsättas mer resurser till gränskontrollerna för att stoppa den olagliga trafiken innan den kommer in i landet (yrkande 2). (M) pekar i motion 2015/16:1621 på att Transportstyrelsen har arbetat med företagskontroller i syfte att förbättra efterlevnaden av kör- och vilotidsreglerna hos transportföretag. gjordes all sådan kontroll av polisen, men de arbetar endast med vägkontroller. Det nuvarande systemet innebär att polisen och Transportstyrelsen svarar för halva kontrollarbetet vardera. Kontrollerna innefattar en undersökning kring hur de företag och förare som myndigheten har att kontrollera efterlever bl.a. reglerna för kör- och vilotider samt färdskrivarens hantering. Om det i kontrollen visar sig att företaget brister i att följa gällande lagar och regler påförs förare böter eller transportföretaget sanktionsavgifter. Motionären påtalar att det används många avancerade metoder för att fuska och att dessa inte kan upptäckas vid företagskontroller. Enligt motionären bör därför kontrollverksamheten styras om, så att mer resurser tillförs vägkontrollen där man har möjlighet att med hjälp av modern utrustning finna denna typ av grövre fusk. Motionären framför mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma med förslag om att ändra fördelningen av kontroller av kör- och vilotider hos förare och transportföretag mellan kontrollmyndigheterna (yrkande 1). I motionen framhålls vidare att polisen om möjligt bör öka och prioritera vägkontrollerna mer för att få bort den olagliga trafiken (yrkande 2). Per Klarberg m.fl. (SD) anser i motion 2015/16:1857 att de svenska reglerna bör ses över för att undvika att dagens ojämlika konkurrenssituation mellan transportföretag med verksamhet i olika länder permanentas. Motionärerna hänvisar till att Transportstyrelsen har gjort en utredning som pekar på en rad brister och tillämpningar som är unika för och att det utifrån detta finns ett stort behov av att göra en större översyn av Transportstyrelsens arbete och tillämpning vid kontroller av yrkesmässig trafik. Enligt motionärerna bör en sådan översyn belysa hur Transportstyrelsen hanterar sitt tillsynsuppdrag och hur andra länder har tolkat gällande EU-regler och deras system för tillsyn och kontroller. I detta bör bl.a. ingå att bedöma rimligheten i de nuvarande tillsynsavgifterna och om andra länders system, t.ex. , kan övervägas även för . Vidare bör fuskmetoder, analysverktyg och ändamålsenligheten i det nuvarande systemet för att kontrollera kör- och vilotider för att kunna upptäcka olika typer av avancerat fusk belysas. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna en större översyn av Transportstyrelsens verksamhet med tillsyn av yrkesmässiga godstransporter på väg. och (båda C) pekar i motion 2015/16:1987 (i denna del) på att det i samband med omorganisationen av polisverksamheten i landet har framkommit uppgifter om att en betydande minskning av trafikövervakningen kommer att genomföras. Motionärerna efterfrågar en bättre regelefterlevnad i åkeribranschen och pekar i sammanhanget på att för att få till stånd en bättre kontroll framstår det dock som nödvändigt att denna utförs av poliser utbildade för kontroll av den tunga lastbilstrafiken. (M) pekar i motion 2015/16:2518 på att polisen och Transportstyrelsen vid företagskontroller av kör- och vilotider använder sig av ett analysverktyg av fabrikatet . Motionären konstaterar att detta analysverktyg inte erbjuds på den civila marknaden, utan är unikt för de kontrollerande myndigheterna. Octet har en rad funktioner som de civila kontrollverktygen ännu inte erbjuder. Motionären anser att när kontrollerande myndigheter och de företag som kontrolleras använder sig av två olika system kan detta ge olika resultat och innebära praktiska problem för de aktuella företagen. Mot denna bakgrund efterfrågar motionären att Transportstyrelsen och åkerierna bör använda kontrollverktyg som redovisar samma resultat vid kontroll av kör- och vilotider. (M) anför i motion 2015/16:2928 att de lagbrott som begås på våra vägar, inte minst i samband med transporter med tung trafik, är ett växande problem i samhället som utöver att orsaka allvarliga säkerhetsrisker även snedvrider konkurrensen. Motionären menar att polisen har svårt att prioritera övervakningen av den tunga trafiken bland alla andra uppgifter. Enligt motionären behövs nya sätt att tänka för att få till stånd en effektiv övervakning som t.ex. att bygga ut och förfina den automatiska trafiksäkerhetskontrollen. Andra åtgärder skulle enligt motionären kunna vara att inrätta en särskild enhet inom med ansvar för att beivra och utreda dessa brott eller att delegera delar av trafikövervakningen till exempelvis eller någon annan myndighet med kompetens i fråga om vägtrafiken. Mot bakgrund av att övervakningen av den tunga trafiken inte fungerar tillfredsställande efterfrågar motionären en översyn av hur den ska kunna förbättras. När det gäller frågor som rör Transportstyrelsens tillsyn vill utskottet inledningsvis peka på att Transportstyrelsen presenterade en egeninitierad utvärderingsrapport som behandlade myndighetens tillämpning och sanktionering vid kontroller av kör- och vilotider (TSG 2014-1361). I rapporten belystes även olikheter mellan olika länders utformning av sanktionssystem för överträdelser av kör- och vilotider samt behovet av ändrat sanktionssystem vid överträdelser. En bakgrund till att utvärderingen genomfördes är att Transportstyrelsen har sett ett behov av att utreda hur myndighetens tillsyn och tillämpning av reglerna för kör- och vilotider utförs, och utvärderingen omfattade därför en analys av genomförda företagskontroller och en analys av domar som leder till praxisändring. Utskottet kan konstatera att Transportstyrelsen i utvärderingen redovisade fler självkritiska slutsatser om tillsynsarbetet och utskottet välkomnar därför att myndigheten ger uttryck för att resultaten av utvärderingen kommer att leda till ändringar i myndighetens tillsyn, bl.a. att proportionalitetsprincipen ska tillämpas på ett annat sätt än tidigare vid bedömningen av frågan om det är skäligt att påföra sanktionsavgift med fullt belopp. Andra nödvändiga åtgärder som myndigheten påtalade var att ändra de dokument som används vid företagskontroll, t.ex. underrättelser och beslut, så att de blir mer begripliga samt att begäran om underlag vid företagskontroll förenklas så att transportföretagen lättare kan förstå vad Transportstyrelsen behöver för att genomföra kontrollen. Transportstyrelsen påtalade även att myndigheten behöver bli tydligare med hur transportföretagen kan påvisa undantag från regelverket. Utskottet ser positivt på att Transportstyrelsen jobbar aktivt med uppföljning och uppvisar en strävan att utveckla sin verksamhet. Detta kan enligt utskottets mening medverka till att myndigheten kontinuerligt kan arbeta med att förbättra och stärka sin tillsyn av yrkesmässiga godstransporter på väg. Ansvarsfördelningen för kör- och vilotidskontroller I och rådets direktiv /22/EG av om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv /599/EEG (kontrolldirektivet) regleras hur stor andel av kontrollerna av kör- och vilotider som ska genomföras som vägkontroller respektive företagskontroller. Enligt direktivet ska kontroller göras regelbundet, både på vägarna och i företagens lokaler, på sådant sätt att de täcker av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EEG) nr 3821/85. Enligt de EU-regler som gäller fr.o.m. ska av det sammanlagda antalet kontrollerade arbetsdagar kontrolleras ute på vägarna och ska kontrolleras som företagskontroller. I fråga om ansvarsfördelningen vid överträdelser av kör- och vilotidsreglerna finns det en fördelning i som innebär att det är polisen som genomför vägkontroller och Transportstyrelsen som genomför företagskontroller. I består hälften av kör- och vilotidskontrollerna av företagskontroller och hälften av vägkontroller. Utifrån gällande regler kan utskottet konstatera att det inte skulle vara förenligt med gällande EU-regler att öka andelen vägkontroller i eftersom andelen vägkontroller redan uppgår till . Analysutrustning för kör- och vilotidskontroller Det analysverktyg som används och har använts av polisen och Transportstyrelsen för att kontrollera kör- och vilotider i är Octet som tillhandahålls av det franska företaget . De första versionerna av analysverktyget togs fram . Bakgrunden till att man i har valt detta analysverktyg är enligt en uppgift som utskottet har fått från polisen att när man i kring 2007 skulle upphandla ett analysverktyg för kör- och vilotidskontroller var Octet det enda verktyg som uppfyllde de krav som kontrollmyndigheten behövde ställa. Enligt polisen kan frågan om ny analysutrustning komma att åter aktualiseras i samband med att kontrollmyndigheterna behöver göra en framtida upphandling. När företrädare för Transportstyrelsen var inbjudna till utskottet för att informera om sin tillsynsverksamhet redovisade myndigheten att DIS-Transics som tillhandahåller Octet också har ett analysverktyg på marknaden som riktar sig till branschen och som har samma beräkningsmodeller som Octet. Utskottet välkomnar detta och vill understryka vikten av att den utrustning som används inte leder till att kontrollmyndigheter och kontrollerade företag redovisar olika resultat för samma händelse. I sammanhanget vill utskottet framhålla att det inte kan anses vara uppgift att besluta om frågor som rör den specifika analysutrustning som ska användas för kör- och vilotidskontroller. Ökad prioritet på vägkontroller Utskottet vill påminna om att det redan i den uppföljningsrapport om yrkesmässiga godstransporter på väg som trafikutskottet presenterade (2011/12:RFR8) bl.a. konstaterades att resurserna för tillsyn och kontroller av de yrkesmässiga godstransporterna på väg var begränsade och att det fanns en uppenbar risk för att situationen inom kan bli problematisk. I rapporten redovisades att det för uppföljningens genomförande fanns ca 140 trafikpoliser med specialkompetens för kontroller av yrkesmässiga godstransporter på väg samt ett sextiotal bilinspektörer. Vidare framkom att ett fyrtiotal av dessa poliser skulle gå i pension som det konstaterades att det fanns svårigheter att rekrytera personer med motsvarande kompetens att ersätta dessa med. Frågan om resurser för vägkontroller har därefter uppmärksammats i trafikutskottet, bl.a. då utskottet uttalade att det mot bakgrund av de iakttagelser som gjordes i trafikutskottets tidigare uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg avsåg att fortsätta följa hur polisens resurser för att kontrollera den tunga godstrafiken tillvaratas och utvecklas i den nya polisorganisationen (2013/14:TU14). Inrikesministern besvarade en skriftlig fråga (2015/16:232) om initiativ för att säkerställa att antalet trafikpoliser ökar så att trafikkontroller för den tunga trafiken också kan öka. I svaret framfördes bl.a. att kontroller av den tunga yrkestrafiken är ett viktigt verktyg för att upprätthålla god trafiksäkerhet och en sund konkurrens inom åkerinäringen. Ministern pekade vidare på att det fr.o.m. finns en polismyndighet i stället för som tidigare 21 och att den nya myndigheten därigenom har fått möjlighet att fatta de beslut som krävs för att skapa en likriktad kontrollverksamhet, tydligare prioriteringar av arbetsuppgifter och en effektiv resursfördelning över hela landet. Ministern framhöll att det är uppgift att göra de prioriteringar som är nödvändiga och att det är deras ansvar att säkerställa en ändamålsenlig kompetensförsörjning för polisverksamheten som helhet och att besluta om hur verksamheten med kontroller av yrkestrafiken ska organiseras, bemannas och genomföras. Ministern menade vidare att det är viktigt att följa hur detta utvecklas framöver. Inrikesministern återkom därefter till frågan i en interpellationsdebatt och pekade då på att hade redovisat en övergripande handlingsplan i syfte att säkra kompetensen och öka effektiviteten i trafikpolisverksamheten (prot. 2015/16:44). Ministern pekade vidare på att det behövs en bättre trafikpolisverksamhet ute på vägarna riktad mot den tunga trafiken med fler bilinspektörer och poliser som har kunskap och erfarenhet nog för att göra de tunga kontrollerna. Ministern framförde även att det inte går att jämföra den kompetens som krävs för att göra ett alkoholutandningsprov eller en fortkörningskontroll utan att det krävs både kunskap och erfarenhet för att klara av de här kontrollerna. Ministern pekade avslutningsvis på att han regelbundet följer upp den här frågan i diskussion med men också har respekt för de konstitutionella grundförhållandena som innebär att det är själv som väljer hur man organiserar arbetet och att detta varken ska organiseras från eller talarstol. Utskottet vill avslutningsvis åter peka på vikten av att det fortsättningsvis ska finnas förutsättningar för att genomföra effektiva kontroller av den tunga godstrafiken på väg. Den handlingsplan som har tagits fram för att säkra kompetensen i trafikpolisverksamheten kan enligt utskottets mening ses som en del i detta. Mot bakgrund av den betydelse som frågan om effektiva vägkontroller har för såväl trafiksäkerheten som konkurrensförhållandena inom yrkesmässiga godstransporter på väg avser utskottet att fortsätta följa frågan noga. Därmed finner utskottet ingen anledning att ta något ytterligare initiativ och avstyrker därmed motionerna 2015/16:1431 (S), 2015/16:1615 (M) yrkande 2, 2015/16:1621 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1857 (SD), 2015/16:1987 (i denna del) (C), 2015/16:2518 (M) och 2015/16:2928 (M). Mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att korta ned tiden för utredningen om vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken och införande av möjlighet till mindre avvikelser från kör- och vilotider. Utskottet framhåller bl.a. vikten av gedigna och fullödiga underlag inför beslut och att den tid som utredningen har fått till sitt förfogande kan anses väl avvägd. Utskottet uttrycker även en förvissning om att nödvändiga förändringar kommer att kunna genomföras utan att ta än nödvändigt i anspråk och framhåller att trafiksäkra yrkesmässiga godstransporter på väg som kan utföras på ett konkurrensneutralt sätt ska vara en högt prioriterad fråga. Jämför reservation 4 (SD). Reglerna om kör- och vilotider syftar till att säkerställa en sund konkurrens mellan aktörerna i vägtransportsektorn, ge förarna en god social situation och bidra till ökad trafiksäkerhet. Företagen är skyldiga att planera transporterna så att reglerna kan följas. För lätta fordon gäller nationella regler om kör- och vilotid och för fordon och fordonskombinationer som har högre sammanlagd totalvikt än samt bussar gäller . För dessa transporter används färdskrivare för att säkerställa att reglerna följs. Liknande regler gäller också i ett stort antal länder utanför EU. För svenska och utländska förare i gäller också vägarbetstidslagen från . För att kontrollera att regelverket följs görs både nationella och internationella kontroller av färdskrivare, diagramblad och förarkort. Kontrollerna sker både på väg och genom företagskontroll. Om Transportstyrelsen vid en kontroll konstaterar att regelverket om kör- och vilotider har överträtts ska det berörda företaget betala en sanktionsavgift. Transportstyrelsen fastställer beloppet efter att ha analyserat och bedömt hur allvarliga överträdelserna är. Förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. innehåller riktlinjer för kategorisering av överträdelsernas allvarlighetsgrad. Sanktionsavgiften får högst uppgå till eller utgöra av företagets årsomsättning. En förare kan bli bötfälld vid en vägkontroll, medan arbetsgivaren får betala en sanktionsavgift vid en efterföljande företagskontroll (9 kap. 8 §). Transportstyrelsen har i en utvärdering undersökt tillämpningen och sanktioneringen vid företagskontroller av kör- och vilotider (TSG 2014-1361). Av utvärderingen framgår bl.a. att , , och , vilket var närmare hälften av de studerade länderna, inte tillämpar några generella toleranser vid överträdelsebedömning. , och tillämpar en viss tolerans på motsvarande sätt som . har inga generella toleranser vid sin bedömning men tillämpar däremot ett sanktionssystem som innebär att de mindre överträdelserna enbart är förenade med en muntlig varning. har ett system med en generell tolerans om vid bedömningen av överträdelser mot kör- och vilotidsförordningen, men tillämpar däremot inga toleranser vid överträdelser mot färdskrivarförordningen.