bet · H301FiU27 · 2016-04-19 00:00:00 — har överlämnat årsredovisning (2015/16:RR1) till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet betonar i betänkandet vikten av att myndigheten planerar och genomför granskningsverksamheten i den omfattning som anslaget tillåter så att stora återkommande anslagssparanden kan undvikas. får inte låta organisationsförändringar och interna processer uppehålla myndigheten i sin viktiga uppgift att granska den statliga verksamheten. Mot bakgrund av riksrevisorernas omorientering av effektivitetsrevisionen framhåller utskottet betydelsen av den breda form av granskningar och uppsättning av granskningsmetoder som lagen om statlig revision ger utrymme för och vikten av att tar vara på detta. Den uppföljningsrapport som lämnar som ett komplement till årsredovisningen redovisas också i betänkandet. Utskottet anser att den är ett värdefullt komplement till årsredovisningen för att bedöma resultat och att den djupa uppföljningen av femton granskningsrapporter är särskilt intressant. Redogörelse /16:RR1 årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Externrevisorns granskning av årsredovisningen Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Revisionsberättelse för Tabell 1 Kostnader för verksamhetsgrenarna Tabell 2 Skillnad mellan avgiftsintäkter och nettokostnader inom årlig revision 2013–2015 Tabell 4 Kostnader för granskning och styckkostnad respektive genomsnittlig insats per granskningsrapport –2015 Tabell 5 Kostnader för extern kompetens 2013–2015 Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /16:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (M). ska enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen) lämna en årsredovisning till . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. , som är riksrevisorn med administrativt ansvar, överlämnade årsredovisningen i form av en redogörelse till (2015/16:RR1). Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. Enligt 19 § lagen (2002:1023) med instruktion för är det finansutskottet som svarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet . I betänkandet redovisas också , som innehåller egen uppföljning av sina granskningar. Rapporten har överlämnats till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Som ett led i beredningen av årsredovisningen höll finansutskottet en intern utfrågning av riksrevisor . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. Verksamhetens kostnader ökade (se tabell 1). Enligt årsredovisningen beror ökningen framför allt på att personalkostnaderna ökade med . ökade antalet årsarbetskrafter med 15, främst inom effektivitetsrevisionen. Även personalkostnaderna för den omvärldsriktade verksamheten ökade jämfört med eftersom myndigheten har utvecklat sin omvärldsanalys, tagit fram en modell för bedömning av risker i den statliga verksamheten och ägnat mer resurser åt att svara på frågor från allmänheten och besvarat remisser. I ökningen av personalkostnaderna ligger också avsättningen för tidigare riksrevisorers chefspensioner på och kostnader på till följd av avvecklingen av lokalkontoret i . Tabell 1 Kostnader för verksamhetsgrenarna Källa: årsredovisning 2015. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Inkomsterna från avgifterna redovisas mot inkomsttitel på statens budget och disponeras inte av . Avgifterna beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och anpassas över tiden så att varken överskott eller underskott uppstår. ser över avgifterna . Avgiftsintäkterna 2015 blev högre än vad som budgeterades för året (se tabell 2), vilket beror dels på fler fakturerade timmar, dels på att avgifterna höjdes . Avgifterna höjdes för att anpassa dem till den rådande kostnadsnivån. Det ackumulerade underskottet halverades jämfört med på grund av att antalet fakturerade timmar ökade och att de gemensamma kostnaderna för årlig revision minskade. Tabell 2 Skillnad mellan avgiftsintäkter och nettokostnader inom årlig revision 2013–2015 Ackumulerat överskott/underskott Källa: årsredovisning 2015. Anslagsförbrukningen på förvaltningsanslaget blev lägre än anvisade medel 2015 (se tabell 3). I årsredovisningen framhåller att planen för året var att anslagsförbrukningen skulle vara högre än det tilldelade anslaget, men att det finns flera skäl till att anslagsutnyttjandet blev lägre än planerat. En anledning är att det har varit svårt att rekrytera erfarna årliga revisorer och att det varit svårt att ersätta uteblivna rekryteringar med bemanningskonsulter. En annan anledning är att effektivitetsrevisionen omorganiserats och att detta har medfört en lägre produktion, lägre tryckkostnader och färre konsultinsatser. Återrekrytering av personal har förskjutits några månader till förmån för rekrytering av nya chefer och specialister. Omorganisationen har även påverkat utnyttjandet av kompetensutveckling. avsikt är att återbetala , dvs. den del av anslagssparandet som överstiger av förvaltningsanslaget. Källa: årsredovisning 2015. Som framgår av tabell 3 var anslagsförbrukningen på anslaget för internationellt utvecklingsarbete , vilket innebär ett utnyttjande av anslagskrediten på . slutfördes den årliga revisionen av årsredovisningar i enlighet med god revisionssed och i rätt tid. Effektivitetsrevisionen följde den inriktning som riksrevisorerna beslutat om. Det internationella utvecklingsarbetet bedöms ha bidragit till att stärka de nationella revisionsorganens förmåga att bedriva revision i enlighet med internationella standarder. Två nya riksrevisorer tillträdde och ansvaret som riksrevisor med administrativt ansvar övertogs av . genomförde riksrevisorerna en omorientering av effektivitetsrevisionen. Verksamheten präglades av den omorientering av effektivitetsrevisionen som genomfördes och anpassningen av verksamheten till nya arbetssätt och den nya organisation som gäller från . Det mål satt upp för verksamhetsgrenen årlig revision är att granskningen ska utföras i enlighet med god revisionssed, och enligt internationell standard och att revisionsberättelserna ska lämnas . Granskningen ska vara förebyggande, dvs. eventuella fel och brister ska uppmärksammas för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. bedömer att verksamhetens resultat är tillfredsställande. Revisionen av årsredovisningar slutfördes i enlighet med god revisionssed och i rätt tid. När det gäller uppföljning av om den årliga revisionen utförs med rätt kvalitet finns ett internt kvalitetsråd som består av erfarna ansvariga revisorer och experter inom olika områden. Den interna kvalitetskontroll som kvalitetsrådet genomför av ett urval avslutade revisionsakter (kontrollerades sju ansvariga revisorer) visade att revisionen av dessa i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med International Standards of Supreme Audit Institutions (ISSAI) krav på finansiell revision samt instruktion för granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen (RRI). Ett kompletterande sätt att mäta och följa upp kvaliteten och hur kommunikationen fungerar är genom årligt återkommande enkätundersökningar till en tredjedel av myndigheterna. Årets undersökning visar att förtroendet för den årliga revisionen är fortsatt gott, även om det finns en förbättringspotential t.ex. genom att fortsätta fokusera på kommunikationen med revisionsobjekten. Flera myndigheter reagerar på ökade revisionskostnader och bristande kontinuitet i revisionsteamen. Kostnaderna för den årliga revisionen ökade inte nämnvärt . Däremot ökade antalet revisionstimmar utförda av egen personal med ca . I årsredovisningen anges att man inom myndigheten utvecklat kompetensen inom it-relaterad revision och att konsultutnyttjandet därför minskade jämfört . Fördelningen av kostnader mellan stora myndigheter och övriga har ändrats något eftersom har ökat användningen av konsulter för allmänrevision inom gruppen övriga myndigheter. Målet för verksamhetsgrenen effektivitetsrevision följer av lagen (2002:1022) om statlig revision. Där framgår av 4 § att effektivitetsrevisionen främst ska ta sikte på förhållanden med statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt, men att den också får avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska vidare främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. bedömer att effektivitetsgranskningarna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som har formulerats . Genomförda enkäter om hur de granskade organisationerna uppfattar visar på ett fortsatt gott resultat. Uppföljningsrapporten visar vidare att granskningen bidrar till förbättringar i den statliga verksamheten, och den bedömning som forskare vid gjort av ett urval av granskningar pekar på att effektivitetsrevisionen, trots förbättringspotentialen, lever upp till de krav som ställs på kvalitet. konstateras i årsredovisningen att produktiviteten är alltför låg, med för få genomförda granskningar, 22 stycken, och för höga styckkostnader. angav riksrevisorerna en ny inriktning, och arbetet präglades av åtgärder för att långsiktigt höja kvaliteten och öka produktiviteten, främst genom ändrat arbetssätt, nya former för kvalitetssäkring och genom att höja kompetensen med utbildning och nyrekrytering av personal. Som framgår av tabell 4 steg styckkostnaderna och antalet timmar per granskning under 2015jämfört med . I årsredovisningen förklaras detta dels med att det har förts resurser till verksamhetsgrenen, dels att efterarbete ingår i årets kostnader för granskning. har verksamhetsvolymen minskat sett till antalet publicerade granskningsrapporter. Enligt bedömningen i årsredovisningen är minskningen av tillfällig natur, då den till viss del kan förklaras av den ändrade verksamhetsinriktningen och att ett antal pågående granskningar då helt eller delvis fick ny inriktning. Det har gjort att ganska många granskningar har förlängts och därför kommer att avslutas i stället . Problem inom organisationen med långa planeringsprocesser och ett arbetssätt som inte är helt effektivt anges också som orsaker till den låga produktiviteten. Tabell 4 Kostnader för granskning och styckkostnad respektive genomsnittlig insats per granskningsrapport –2015 Tusental kronor om inte annat anges inte resulterat i rapport Antal timmar per granskning Källa: årsredovisning 2015. Fördelningen mellan granskning och omvärldsbevakning var ungefär densamma som , dvs. I årsredovisningen anges att omvärldsbevakningen är en viktig del av verksamheten inom effektivitetsrevisionen eftersom det är där myndigheten lägger grunden för att genomföra bra granskningar. Omvärldsanalysen görs löpande i avdelningarna och inom ramen för granskningsprojekten, och riktmärket är att den ska ha en omfattning som motsvarar 10–av verksamheten i övrigt. Målet är att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella revisionsstandarder. På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom samarbetet med (Intosai). På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande (AFROSAI-E). Bilateralt stöder dels utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision, dels enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utvecklingen av HR, it, ledarskap och kommunikation. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. De utvärderingar som regelmässigt görs efter varje utbildning eller stödinsats visar generellt sett höga omdömen. Målet är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, och bidra till ett högt genomslag av arbete. Enligt årsredovisningen visar intressentundersökning och SOM-undersökning att allmänhetens förtroende för ökar. ökade ambitionerna i det nationella omvärldsriktade arbetet 2015 genom bl.a. utvecklingen av myndighetens omvärldsanalys och en modell för bedömning av risker i den statliga verksamheten. Omvärldsanalysen utförs nu löpande i avdelningarna och inom ramen för granskningsprojekten. har också mer resurser lagts på frågor från allmänheten, antalet besvarade remisser (35 stycken jämfört med 10 stycken 2014) och ökade aktiviteter under Almedalsveckan. Myndighetens gemensamma mål för kompetensförsörjningen har varit att säkerställa rätt kompetens på rätt plats i rätt tid, att ska vara och uppfattas som en attraktiv arbetsplats, att arbetsklimatet ska präglas av engagemang, kreativitet och öppenhet och att arbetet genomförs med god effektivitet och i enlighet med myndighetens värderingar. bedömer att de åtgärder som vidtagits har förbättrat myndighetens möjlighet att attrahera, rekrytera och behålla rätt kompetens för att genomföra sitt uppdrag och uppnå fastställda mål. genomfördes en översyn av granskningsverksamheten och beslutades att kontor i skulle avvecklas. Grunden till beslutet är att den årliga revisionen ska bedrivas mer effektivt och med en god arbetsmiljö. Dessutom har kontoren i och förstärkts med var sin biträdande avdelningschef för att öka chefsnärvaron på kontoren. För den årliga revisionen har det fortsatt att vara svårt att rekrytera rätt kompetens. Efter översynen beslutade riksrevisorerna också om en ny organisationsstruktur för effektivitetsrevisionen som ska träda i kraft . rekryterades enhetschefer och ett antal ämnessakkunniga som genom sin specialistkunskap i sak- och metodfrågor ska öka kvaliteten ytterligare i granskningen. Som ett alternativ till medarbetarundersökning har använt sig av fokusgrupper, bland ett urval av medarbetarna. Dessa diskuterade frågeställningar om ledning och styrning inom effektivitetsrevisionen, som sedan har beaktats i omorganisationen. Antalet anställda i tjänst var 307 stycken. började 40 personer huvudsakligen inom granskningsverksamheten. Personalomsättningen har ökat från 2015. Inom effektivitetsrevisionen är personalomsättningen , vilket innebär en minskning med en procentenhet jämfört med . Personalomsättningen inom den årliga revisionen har ökat och är uppe i 2015. För att kartlägga avgångsorsaker och medarbetarnas uppfattning om sin tid på myndigheten har det tagits fram en avgångsenkät. konstaterar att svaren på enkäten behöver analyseras djupare innan vidare slutsatser kan dras. Dock indikerar flertalet kommentarer att den nya organisationsstrukturen kan öka möjligheten för att bli en ännu mer attraktiv arbetsgivare. I årsredovisningen konstateras att sjukfrånvaron ligger på samma nivå . Andelen kvinnor som är sjukfrånvarande är högre än andelen män, och andelen har ökat till . Sjukfrånvaron för män har minskat . Andelen långtidssjuka är , vilket är en minskning jämfört med . En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita extern kompetens inom både revision och verksamhetsstöd. Tabell 5 Kostnader för extern kompetens 2013–2015 Källa: årsredovisning 2015. Rekrytering av en specialist inom it-revision har lett till ett minskat beroende av extern kompetens inom den årliga revisionen. har rekryteringar gjorts som minskar effektivitetsrevisionens framtida behov av extern metod- och sakkompetens. hade kostnader för utvärderingar av projekten i , Kosovo och AFROSAI-E, vilket förklarar att kostnaderna minskat för den omvärldsriktade verksamheten 2015. Inom stödverksamheten är kostnaderna något lägre än 2014. användes extern kompetens inom stödverksamheten främst för bemanning av receptionen, bevakning av kontor, etablering av en it-arkitektur, en modell för förvaltningsstyrning samt utveckling av it-stödet för årlig revision. Intern styrning och kontroll Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet ska fullgöra sitt verksamhetsansvar. Denna process ska omfatta riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Riksrevisorn med administrativt ansvar lämnar i årsredovisningen ett intygande om myndighetens interna styrning och kontroll. I årsredovisningen redovisas också underlaget till ställningstagandet om den interna styrningen och kontrollen. Den riskanalys som genomförts visar att merparten av de identifierade riskerna ligger på en risknivå som ledningen bedömt som acceptabel. Riskanalysen visar på några förbättringsområden som har tagits hand om löpande eller som ingår i verksamhetsplaneringen . Med utgångspunkt i processen för intern styrning och kontroll, självutvärderingar, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer riksrevisor att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet . Enligt externrevisorn har årsredovisningen upprättats i enlighet med REA-lagen och i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess finansiella resultat för året enligt REA-lagen och i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Som komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Externrevisorn konstaterar att granskningen huvudsakligen har varit inriktad på den finansiella redovisningen och att man när det gäller resultatredovisningen har fokuserat på att göra faktakontroll mot relevanta underlag och/eller specifikationer. Externrevisorn har granskat generella it-kontroller och lämnat rekommendationer när det gäller behörigheter till redovisningssystemet och konstaterar att har satt igång en översyn i syfte att ytterligare dela upp behörighetskontrollerna. (URA) är den tionde i ordningen och ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I inledningen till uppföljningsrapporten konstateras att rapporten också kan ge andra än kunskap om myndighetens granskningar, hur de tas emot och vad de leder till. Med en regelbunden uppföljning får myndigheten erfarenheter som kan användas internt för att utveckla både granskningsarbetet och rapporteringen av granskningarna. Även om det inte alltid är möjligt att dra slutsatsen att det är granskningar som är den direkta anledningen till de förbättringar som iakttas, så visar URA att spelar en viktig roll i arbetet med att förändra och förbättra den statliga verksamheten. Uppföljningsrapporten består av tre delar. I den första delen redovisas en s.k. djup uppföljning av 15 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen –. I den andra delen redovisas myndigheternas och regeringens åtgärder med anledning av den årliga revisionens revisionsberättelser för verksamhetsåret med modifierade uttalanden. I den tredje och sista delen redovisas resultatet av en översiktlig uppföljning av 28 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen . Riksrevisorerna konstaterar i förordet att uppföljningen visar att ett flertal granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskade organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen gör det enligt riksrevisorerna tydligt att det har skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om problem i vissa fall också kan kvarstå. Djup uppföljning av 15 granskningsrapporter Syftet med den djupa uppföljningen är att brett belysa hur granskningsrapporterna från effektivitetsrevisionen tas emot och vad de leder till. Resultatet av granskningar framgår av den samlade bild som framkommer i flera uppföljningsrapporter. Enligt innebär detta att en enskild uppföljningsrapport inte kan ge hela bilden av nyttan med granskning och det genomslag som granskningarna får. Redovisningen disponeras under rubrikerna: • behandling av regeringens skrivelse • Regeringens och myndigheternas åtgärder • Avslutande kommentarer. Under rubriken redovisas översiktligt om de problem och brister som iakttog vid granskningen kvarstår. Uppgifterna i den djupa uppföljningen har hämtats från offentliga dokument och från kontakter med de granskade organisationerna. Följande granskningsrapporter ingår i årets uppföljningsrapport: • Svenska bidrag till internationella insatser (RiR 2011:14) • Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser (RiR 2011:15) • Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? (RiR 2011:17) • Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg – samverkan utan verkan? (RiR 2011:19) • Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? (RiR 2011:20) • och järnvägen längs – hur har det blivit och vad har det kostat? (RiR 2011:22) • Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (RiR 2011:23) • Statliga myndigheters tjänsteexport (RiR 2011:24) • It-stödet i rättskedjan (RiR 2011:25) • Att hantera brottmål effektivt – En utmaning för regeringen och rättsväsendet (RiR 2011:27) • Miljökrav i offentlig upphandling – är styrningen mot klimatmålet effektiv? (RiR 2011:29) • Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6) • Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? (RiR 2012:7) • Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor (RiR 2012:9) • Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning (RiR 2012:13). Behandlingen av den årliga revisionens modifierade uttalanden årliga revision har granskat drygt 240 myndigheters årsredovisningar för . Utifrån granskningarna rapporteras fel och brister till myndigheterna och regeringen. I de fall en årsredovisning inte bedöms vara rättvisande får myndigheten en revisionsberättelse med ett modifierat uttalande. Granskningen resulterade i att 14 myndigheter fick revisionsberättelse med modifieringen reservation och en myndighet fick revisionsberättelse med modifieringen avstå från att uttala sig. I kapitlet redovisas hur de berörda myndigheterna och regeringen har behandlat de modifierade revisionsberättelserna. Underlaget för uppföljningen utgörs av den rapportering som myndigheterna lämnat till regeringen och samt regeringens rapportering i budgetpropositionen . Översiktlig uppföljning av 28 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen I den översiktliga uppföljningen, som görs ca 2–2½ år efter publicering av en granskning, utgår man från regeringens redovisning av vidtagna respektive aviserade åtgärder i de särskilda skrivelserna och i annan dokumentation. Regeringens skrivelse till med anledning av granskningsrapporten redovisas i kapitlet och i förekommande fall även det behandlande utskottets betänkande med anledning av skrivelsen. Resultatet av uppföljningen redovisas per utskott. beslut om att återlämna anslagssparande och förslaget till ny s.k. REA-lag Enligt 4 § REA-lagen, som gäller för myndigheter, får utan begränsning använda ett anslagssparande .