bet · H301SkU17 · 2016-04-14 00:00:00 — Beskattning av företag, kapital och fastighet Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog även ställning till motioner från övriga partier om sådana ändringar i skattelagstiftningen som ingick i deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden om beskattning av företagande, kapital och fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på företags- respektive kapitalbeskattningens område. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Företagande och investeringar, allmänna frågor Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning Enskilda näringsidkares personliga friskvård Avskrivning för flyttbara bostadshus 1.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) 2.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) 3.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) 4.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M, C, L, KD) 5.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M) 6.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) 7.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 3 (C) 8.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 3 (KD) 9.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 5 (SD) 10.Boendebeskattning, punkt 6 (SD) 11.Boendebeskattning, punkt 6 (KD) 12.Arvs- och gåvoskatt, punkt 7 (V) 13.Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 8 (C) 14.Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 8 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 9, 2015/16:548 av (FP), 2015/16:879 av (KD), 2015/16:894 av (KD), 2015/16:1048 av (M) yrkandena 4 och 6, 2015/16:1562 av m.fl. (M), 2015/16:1565 av (M), 2015/16:1984 av och (båda C), 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:2300 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2844 av m.fl. (SD), 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2995 av och (båda C), 2015/16:3000 av och (båda C) och 2015/16:3135 av Per Åsling m.fl. (C). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2015/16:386 av och (båda FP), 2015/16:880 av (KD), 2015/16:896 av (KD), 2015/16:1220 av (FP), 2015/16:1980 av och (båda C), 2015/16:2246 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD), 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 4 (M, C, L, KD) Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) 2015/16:1124 av (M), 2015/16:1338 av och (båda M), 2015/16:1664 av (M), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2624 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital 2015/16:1109 av (FP), 2015/16:1396 av (M), 2015/16:1616 av (M), 2015/16:1660 av (M), 2015/16:1746 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2047 av och (båda SD). 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 18. Reservation 9 (SD) 2015/16:711 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:724 av (MP), 2015/16:1278 av (M), 2015/16:1335 av (M), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 11, 12 och 16, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkandena 6 och 7, 2015/16:2048 av och (båda SD), 2015/16:2091 av (M), 2015/16:2339 av och (båda S), 2015/16:2629 av (M), 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:2939 av (M). Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) 2015/16:719 av och (båda MP). Reservation 12 (V) Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) 2015/16:201 av (FP) yrkande 4 och 2015/16:2864 av (KD). 2015/16:3190 av (FP). Enskilda näringsidkares personliga friskvård 2015/16:934 av (C) yrkande 3. Avskrivning för flyttbara bostadshus 2015/16:1090 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2015/16:1, yttr. 2015/16:SkU1y, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag om tillkännagivande till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (V). antog nya riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av dessa framgår att skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skatte-system, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I kommittémotion 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås att regeringen utreder om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in företag som i stor omfattning verkar i . I motion 2015/16:548 av (FP) föreslås regeringen utreda och ta fram förslag för en förenklad företagsform för ungdomar. I motion 2015/16:1565 av (M) anförs att regeringen bör överväga att sänka bolagsskatten. I motion 2015/16:1048 av (M) yrkande 4 anförs att regeringen bör arbeta för att främja arbetande entreprenörskapital så att kapital i större utsträckning investeras och skapar tillväxt i stället för att ligga i träda. Flera motionärer har lämnat förslag på utformningen av ett s.k. skogskonto och skogsavdrag. I motion 2015/16:1984 av och (båda C) föreslås att skatteförenklingsutredningens förslag bör genomföras. De förslag som enligt motionärerna bör ändras gäller dock slopande av skogskonton m.m., reglerna om företagsfond samt övergångsreglerna. I kommittémotion 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att skogskontot är ett skattesystem som möjliggör en mer långsiktig och ändamålsenlig beskattning vid avverkning av skog, och att det därför bör behållas. I motion 2015/16:2995 av och (båda C) föreslås att systemet med skogskonto och skogsskadekonto bör behållas i ett övergångsskede mellan det nuvarande och det kommande systemet. I motion 2015/16:3000 av och (båda C) anförs att det behövs en översyn av lagstiftningen om företagsbeskattning av lageruppbyggnad. Problemet blir särskilt kännbart för företag av typen lantbruk som under delar av året, under växtsäsong, bygger upp lager som sedan förbrukar , vinter och vår. I motion 2015/16:3135 av Per Åsling m.fl. (C) anförs att förslag om införande av ett miljöanpassat skogsavdrag bör genomföras. Vidare handlar flera motioner om förändringar av investeraravdraget. I motion 2015/16:879 av (KD) föreslås att belopps-gränserna i investeraravdraget följs upp och ses över för att investeraravdragets möjligheter att stimulera investeringar i tidiga skeden ska bli maximala. I motion 2015/16:894 av (KD) anförs att det bör prövas ytterligare reformer av kapitalinkomstbeskattningen med inriktning att understödja kapitalförsörjningen för framför allt små onoterade bolag och bolag i tidiga skeden. I motion 2015/16:1562 av m.fl. (M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet i bolag. I kommittémotion 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 anförs att investeraravdraget inte nyttjas i den omfattning som ursprungligen var avsett och förväntat. vill därför utreda möjligheten för juridiska personer att utnyttja denna möjlighet. Nivån på investeraravdraget bör också höjas, enligt motionärerna. I motion 2015/16:2300 av i (M) yrkandena 2 och 3 anförs att regeringen bör överväga att införa s.k. entreprenörskonton, efter skogskontomodellen, i syfte att skapa en möjlighet att skjuta upp kapitalbeskattningen. Erfarenheter från länder som infört riskkapitalavdrag är att kostnaden i skatteintäkter kompenseras mer än väl av de arbetstillfällen som skapas i små företag. Eftersom sparkvoten bland svenskar är låg och skattetrycket högt finns det enligt motionärerna skäl att anta att riskkapitalavdrag kommer att ge minst lika bra resultat i . Skattepolitiken bör sträva efter en ökad enhetlighet. Enkla, tydliga och hållbara regler med få undantag samt breda skattebaser är grundläggande principer. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat höga ambitioner att förbättra det svenska skattesystemet och utfäst att man även kommer att fortsätta arbetet med att reformera företagsbeskattningen. presenterade en handlingsplan med 15 punkter för att motverka erosion av skattebaser och otillbörlig vinstförflyttning (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS). Resultatet av arbetet ger bättre möjlighet att kontrollera att företag inte flyttar sina vinster till andra länder utan att de bedriver någon verksamhet där, och nya verktyg för att motverka företags skatteundandragande. En av punkterna har varit att se över och harmonisera definitionen av fast driftställe i modellavtal. Utskottet förutsätter att regeringen tillsammans med kommer att fortsätta arbetet för att jämna ut villkoren mellan de företag som använder sig av aggressiv skatteplanering och de företag som inte använder sig av sådana upplägg. Mot denna bakgrund finner utskottet inte att det är nödvändigt att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av reglerna om fast driftställe i inkomstskattelagen. Regeringen tillsatte en ny utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet. Utredaren ska bl.a. göra en översyn av hur centrala ramvillkor påverkar förutsättningarna för entreprenörskap, innovation och omställningsförmåga och vid behov lämna förslag på förbättringar av ramvillkoren. Ur ett näringspolitiskt och samhälls-ekonomiskt perspektiv är det av central vikt med väl fungerande institutioner och att företagen ges goda ramvillkor, eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i landet. Med ramvillkor avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att utveckla idéer och kunskap och för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad såväl incitament för samt attityder och förhållningssätt till entreprenörskap som företagens vardag. En viktig aspekt när det gäller ramvillkor är även regelverkens utformning. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt. Det är viktigt att kontinuerligt arbeta med att identifiera problem och hinder i lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som kan motverka ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. När det gäller kapitalförsörjning har regeringen aviserat att man avser att göra en översyn. Utredaren ska samordna sig med den översynen och delrapporterade de slutsatser som bedöms ha bäring på regeringens forsknings- och innovationspolitik. Uppdraget ska i övrigt slutredovisas . Mot bakgrund av det pågående utredningsarbete som beskrivs ovan finner utskottet inte någon anledning att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet att ytterligare utreda företagsklimatet eller förutsättningarna för företagande i övrigt. överlämnade sitt slutbetänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, SOU 2014:68, till regeringen. Utredningens förslag innebär att inkomstskattereglerna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag förenklas. Utredningen föreslår bl.a. att en ny avsättningsmöjlighet, företagsfond, införs som ersätter reglerna om skogskonto, skogsskadekonto, upphovsmannakonto och expansionsfond. Reglerna om periodiseringsfond slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Två modeller för att beräkna positiv räntefördelning införs, fullständig och förenklad räntefördelning. Negativ räntefördelning slopas. Utredningens förslag bereds i . Utskottet anser att det inte finns någon anledning att föregå denna beredning och att därmed inte har några skäl att överväga tillkännagivanden till regeringen i dessa hänseenden. Utskottet har tidigare betonat det angelägna i att skattereglerna underlättar ett aktivt sparande. finns en schablonbeskattad sparform för enskilda personer, ett investeringssparkonto, med syftet att göra det enklare att spara i aktier och andra värdepapper. Reglerna om investeringssparkonto är ett parallellt system till dagens regler om kapitalbeskattning av värdepapper. Det innebär att sparandet på ett investeringssparkonto är frivilligt. Spararen behöver inte redovisa kapitalvinst eller kapitalförlust på varje avyttring, vilket innebär att det blir lättare att deklarera. Spararen slipper skattekonsekvenser av att t.ex. sälja aktier och byta fonder på kontot. I stället betalar spararen en schablonskatt baserad på statslåneräntan, på liknande sätt som redan gäller för sparande i pensions- eller kapitalförsäkringar. Inte heller beskattas ränta, utdelning eller annan avkastning som lämnas på de tillgångar som förvaras på kontot. Det går att ta ut pengar från kontot helt fritt, och de uttagna beloppen ska inte heller beskattas. Utskottet anser att detta är en välkommen reform eftersom reglerna för beskattning av aktier och andra finansiella instrument är komplicerade och inte sällan leder till misstag och felaktigheter. För att uppnå effektivitet i beskattningen och upprätthålla neutraliteten i skattesystemet gjordes även vissa ändringar i beskattningen av kapitalförsäkringar. infördes en omläggning av beskattningen av svenskregistrerade investeringsfonder till följd av . Dessa ändringar innebär att investeringsfonder är skattskyldiga för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. I stället ska den som är delägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, ta upp en schablonintäkt som beräknas på grundval av värdet på delägarens fondandelar vid kalenderårets ingång. Investeraravdraget infördes i syfte främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital i dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital jämnas ut och sänker småföretagens kapitalkostnader. antog så sent som regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och tillämpas första gången på förvärv av andelar som skett efter . Utskottet konstaterar att flera av de frågor om villkoren för investeringar, sparande och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till redan vidtagna reformer eller det arbete som pågår. bör därför inte överväga något tillkännagivande till regeringen i dessa hänseenden. Ett skattemässigt undantag för affärsverksamheter som är ämnade att stimulera fler unga att starta företag kan framstå som en enkel och välmotiverad åtgärd men innebär enligt utskottets mening att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det som framkommit i motion 548 ger anledning till någon annan bedömning än att det saknas tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär. Därmed avstyrker utskottet samtliga motioner på området. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om översyner av fåmansföretagens skatteregler. Jämför reservationerna 4 (M, C, L, KD), 5 (M) och 6 (C). De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst (prop. 1989/90:110 s. 467). Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som brukar kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. Reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående till denne har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående till denne anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn, barnbarn samt dödsbo som någon i närståendekretsen är delägare i. Om en aktiv delägare tar ut lön från sitt eget bolag beskattas den på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan tar sikte på belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. I avsaknad av de särskilda reglerna skulle utdelning och avyttringar beskattas som inkomst av kapital. De s.k. 3:12-reglerna medför att den del av bolagets inkomster som ägaren tillgodogör sig som utdelning eller kapitalvinst i stället fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska alltså utdelningen respektive kapitalvinsten delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. 3:12-reglerna används för att bestämma hur mycket av en utdelning från företaget eller en kapitalvinst från sålda andelar som ska tas upp till progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och hur stor del som ska tas upp till proportionell beskattning i inkomstslaget kapital. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp) som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner beskattas utdelning och aktiva delägares vinst vid försäljning av aktier i bolaget med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Ändringar i reglerna fr.o.m. Genom en reformering av reglerna fr.o.m. utvidgades det utrymme som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, med tanke främst på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymme för kapitalbeskattning enligt de ordinarie, mer komplicerade reglerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. det utrymme som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till kapitalinkomstskatt. Schablonbeloppet har därefter höjts . Syftet med höjningarna av schablonbeloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. Andra förändringar som införts gäller det löneuttagskrav som tillämpas för att nivån på företagets löneutbetalningar ska få räknas aktiva delägare till godo vid beräkningen av hur mycket som ska kapitalinkomstbeskattas hos ägaren. Många företagare ansåg att löneuttagskravet var alltför högt. Kritiken gick bl.a. ut på att höga löneuttag riskerar att leda till likviditetsproblem och att ett högt lönekrav leder till svårigheter för medarbetarägda konsultföretag. Vidare var det svårt för företagare som arbetar deltid att utnyttja löneunderlagsregeln. Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp . Från och med samma tidpunkt gäller även enklare regler för beräkning av gränsbelopp och att rätten till årets gränsbelopp inte går förlorad efter förvärv genom arv, testamente, gåva, bodelning eller liknande. I 57 kap. 22 § IL finns en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Denna s.k. 100-basbeloppsregel innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp högre belopp än motsvarande 100 inkomstbasbelopp (vid kapitalvinst ). Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. finns även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst.