bet · H301NU13 · 2016-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet välkomnar därför att regeringen överlämnat en skrivelse om dess exportstrategi till . Motionsyrkandena handlar bl.a. om vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning, gränshinder, kreativa näringar, marknadsföring av samt frihandel och rättvis handel. Utskottet hänvisar bl.a. till aviserade och pågående insatser inom ramen för regeringens exportstrategi. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Regeringens skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi. Två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Exportstrategin: handels- och investeringsfrämjande Exportstrategin: marknadsföring och tillgänglighet Exportstrategin: vissa frågor om internationell handel 1.Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 2 (SD) 3.Certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Gränshinder, punkt 4 (V) 5.Kosmopoliter, punkt 5 (M, C, L, KD) 6.Kreativa näringar, punkt 6 (M, C, L, KD) 7.Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (M) 8.Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (SD) 9.Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (KD) 10.Marknadsföring av , punkt 8 (M, C, L, KD) 11.Kvalitetsmärkning inom besöksnäringen, punkt 9 (M, C, V, L, KD) 12.Regionala direktflyg, punkt 10 (M, C, L, KD) 13.Regionala direktflyg, punkt 10 (V) 14.Frihandel och rättvis handel, punkt 11 (M, C, L, KD) 15.Frihandel och rättvis handel, punkt 11 (V) 16.Staters rätt att reglera, punkt 12 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 yttrande 2015/16:UU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2015/16:48 till handlingarna. Exportstrategin: handels- och investeringsfrämjande Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6, 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 7 och 18. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8 och 10 samt 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 11–13. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2015/16:3296 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 4 (V) 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Reservation 5 (M, C, L, KD) 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14. Reservation 6 (M, C, L, KD) Övrigt om handels- och investeringsfrämjande 2015/16:150 av (M), 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2890 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 40. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) Exportstrategin: marknadsföring och tillgänglighet 2015/16:404 av (M) yrkande 1, 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 23, 2015/16:2450 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 23, 24 och 26 samt 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 15. Reservation 10 (M, C, L, KD) 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 17. Reservation 11 (M, C, V, L, KD) 2015/16:3296 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16. Reservation 12 (M, C, L, KD) Reservation 13 (V) Exportstrategin: vissa frågor om internationell handel Frihandel och rättvis handel 2015/16:372 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:3296 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3–6, 9 och 10. Reservation 14 (M, C, L, KD) Reservation 15 (V) Staters rätt att reglera 2015/16:3296 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 16 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (S), (MP), (V), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi och två följdmotioner. Dessutom behandlas 30 motionsyrkanden om handels- och investeringsfrämjande från den allmänna motionstiden . Som ett led i beredningen av ärendet fick utskottet fått en föredragning om skrivelsen av statsrådet . Vid sitt sammanträden beslutade utskottet att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen och eventuella följdmotioner. lämnade ett yttrande. Yttrandet redovisas i bilaga 2. Utskottet behandlar parallellt med detta ärende regeringens skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande (bet. 2015/16:NU12). Regeringens skrivelse innehåller en redovisning av innehållet i den exportstrategi som regeringen tagit fram i dialog med näringslivet, och som regeringen fattade beslut om . I skrivelsen redovisas ett flertal åtgärder som regeringen ämnar vidta inom ramen för strategin för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför, och som beskrivs inledningsvis i skrivelsen. Exportstrategin syftar till att öka exporten (både i absoluta tal och som andel av BNP), öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Strategin ska också bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2015/16:48 till handlingarna. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet välkomnar därför att regeringen överlämnat en skrivelse om dess exportstrategi till . Regeringens exportstrategi innehåller ett 70-tal åtgärder för att möta de utmaningar som svensk utrikeshandel enligt regeringen står inför: • Svensk export måste i högre utsträckning nå tillväxtmarknaderna. • Fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera. • Svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre upp i förädlingskedjan. • attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister måste öka. • Den globala handeln måste hållas öppen. Utöver att exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är regeringens uttalade mål med strategin att: • öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP • öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister • öka andelen exporterande företag • öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Regeringen anför att dessa mål i det fortsatta arbetet kommer att brytas ned i delmål som bör vara både mätbara och tidsbegränsade. Vidare framhåller regeringen att genomförandet av exportstrategin är ett löpande arbete som kommer att pågå under resten av mandatperioden och att handlingsplaner för respektive åtgärd kommer att utarbetas. Regeringen påminner också om att det sker ett arbete utöver exportstrategin som också syftar till att främja exporten. Inom flera politikområden sker ett löpande arbete för att stärka internationella konkurrenskraft. Detta arbete redovisas inte i skrivelsen utan regeringen hänvisar bl.a. till regeringsdeklarationen där prioriterade reformer presenteras. Regeringen nämner därutöver de särskilda nationella strategierna och åtgärdsplanerna som tas fram för t.ex. livsmedelssektorn, skogen, de maritima näringarna och livsvetenskap (life science) och nyindustrialiseringsstrategin där det också kan ingå förslag som syftar till att öka exporten. När det gäller främjandet av näringslivets export och internationalisering framhåller regeringen att en utgångspunkt är att handeln drivs av näringslivet men att staten kan stötta dess verksamhet och vara marknadskompletterande. Eftersom statens resurser är begränsade måste det göras en prioritering av insatserna så att stödet sätts in där det gör störst nytta. Det statliga främjandet ska inom ramen för därför enligt regeringen avhjälpa de marknadsmisslyckanden som omger internationell handel genom att särskilt stödja små och medelstora företag med följande: • information om export och internationalisering • information om enskilda exportmarknader • information om främjande i form av garanti och finansieringslösningar • kontakter med inköpare, upphandlare och beslutsfattare • samlad presentation av svenska lösningar och erfarenheter • hjälp med byråkratiska handelshinder. Statens främjandeinsatser bör vidare enligt regeringen särskilt fokusera på länder som uppvisar hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för företagen att ta sig över för att få in en fot på marknaden. I de följande två avsnitten presenteras de utmaningar och åtgärder som finns i exportstrategin närmare. När det gäller åtgärderna ligger tonvikten i redogörelsen på de åtgärder som har särskild relevans för de motioner som utskottet ska behandla inom ramen för ärendet. För en redogörelse av samtliga åtgärder hänvisas till skrivelsen. När det gäller de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför konstaterar regeringen inledningsvis att det är i tillväxtländerna som den största delen av världens tillväxt förväntas ske . Nya långväga marknader blir därmed viktigare för den svenska exportens framtid, vilket enligt regeringen talar för att svensk export, både , måste öka till länderna utanför . Regeringen har därför tidigare presenterat en lista med 26 prioriterade marknader, som till stor majoritet är tillväxtländer. Regeringen anför att en viktig faktor i urvalet av dessa länder utöver tillväxtpotential och inkomstnivå har varit graden av ekonomisk frihet. För att det statliga främjandet relativt sett ska göra störst nytta har regeringen valt att prioritera länder där det finns en låg grad av ekonomisk frihet eftersom det är där svenska företag möter fler hinder. I många av dessa länder råder inte bara en ekonomisk ofrihet, utan de kännetecknas också av att det finns andra politiska, sociala och miljömässiga problem. Regeringen anser att kontakter och handel mellan människor och länder är bra och att det gynnar värden som demokrati, jämställdhet, mänskliga rättigheter och en bättre miljö genom att det öppnar upp för en dialog. Regeringen konstaterar att många svenska företag arbetar aktivt och framgångsrikt med hållbarhetsarbete och framhåller att hållbarhet också ska vara ett verktyg i det statliga exportfrämjandet. Regeringen anser dock att det är viktigt att den är tydlig med vad den förväntar sig av företagen, särskilt när de är verksamma i länder med särskilda utmaningar, och regeringens arbete med hållbart företagande ska därför stärkas. Det görs bl.a. genom den nationella handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter som regeringen presenterade och genom att regeringen kommer att utveckla politiken för hållbart företagande som en del av arbetet med politiken för global utveckling (PGU). Regeringen ser en möjlighet att gynna svensk export genom att förbättra samordningen mellan främjande och bistånd så att regeringen kan verka för att hållbar handel och investeringar i utvecklingsländer leder till fortsatta varaktiga handelsrelationer. Regeringen vill också försöka stötta svenska företag att vinna fler upphandlingar där FN, internationella finansiella institutioner och EU spelar en nyckelroll. När det gäller de globala samhällsutmaningarna konstaterar regeringen att urbanisering, digitalisering, energiomställning, avfallshantering, elektrifiering, livsstilssjukdomar, åldrande befolkningar, epidemier, klimatförändringar, kriser och katastrofer kommer att medföra stora behov av investeringar i modernisering och utbyggnad av infrastruktur och andra system. Dessa utmaningar ökar den globala efterfrågan på smarta systemlösningar, och här ser regeringen en möjlighet för och svenskt näringsliv, utbildning, forskning och innovation. Regeringen konstaterar att och dessa sektorer ligger långt fram på de områden där det finns en ökad efterfrågan, och genom att matcha och paketera svenska erbjudanden till större system och de behov som finns och det som efterfrågas skulle den svenska exporten kunna öka. En annan utmaning som regeringen har identifierat handlar om de små och medelstora företagen. Även om internationaliseringsgraden hos dessa företag ligger väl till jämfört med EU-genomsnittet konstaterar regeringen att är sämre på det här området än och . Regeringen framhåller att detta är ett problem eftersom många nya jobb skapas i små och medelstora företag. Regeringen ser att det delvis finns behov av olika typer av stöd vid internationalisering och export beroende på inom vilken sektor de små och medelstora företagen är verksamma och betonar också vikten av att det statliga exportfrämjandet klarar av att hjälpa dessa företag oavsett var i landet de är verksamma. Internationalisering kan också innebära kostnader och risker för det enskilda företaget, och också här bör det offentliga främjandet enligt regeringen spela en viktig roll genom att bidra med kompetens och resurser för att sänka de trösklar som mindre företag möter. En tredje utmaning som regeringen ser är de svenska företagens positionering i den s.k. globala värdekedjan. Handeln är mer integrerad . Produkter och tjänster tas i ökande omfattning fram i globala värdekedjor, där kunskapsinnehållet och arbetsmomenten i produktionen och företagens tjänster delas upp internationellt. Regeringen betonar att det för ett litet exportberoende land som är viktigt att få företag att förlägga verksamheter med högt förädlingsvärde i eftersom det bidrar till ökad konkurrenskraft och sysselsättning. Regeringen konstaterar att svenska storföretag ofta är väl positionerade i dessa värdekedjor, med en stor andel i de värdeskapande stegen som forskning och utveckling, design, logistik och marknadsföring. konstaterar regeringen att konkurrensen är hård och att det har skett en mycket stark utveckling i kunskapsintensiv förmåga runt om i världen. Regeringen anser vidare att i ökad utsträckning bör dra nytta av att rankas högt i innovationsmätningar och ses som ett intressant land att samarbeta med. Detta kan man göra genom att stärka internationella utbildnings-, forsknings- och innovationssamarbeten mellan akademi, forskningsinstitut och näringsliv i och i andra länder. Om ska kunna behålla sin position eller till och med klättra i värdekedjan krävs enligt regeringen en kombination av åtgärder där viktiga beståndsdelar är långsiktiga satsningar på utbildning, forskning, innovation, regelsystem som stimulerar nya innovativa företag, insatser för att attrahera talanger och investeringar samt riktade satsningar på tillväxtmarknaderna. Den fjärde och sista utmaningen som regeringen utvecklar närmare i avsnittet om utmaningar i skrivelsen är det globala handelssystemet. Eftersom många enskilda företags konkurrenskraft är beroende av hur väl de lyckas ingå i globala värdekedjor är det enligt regeringen av stor vikt att det är enkelt för företag att exportera och importera varor och tjänster och att investera både i och utomlands. Detta handlar enligt regeringen i första hand om att måste ha en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden. Detta kan uppnå genom sin politik för öppenhet (t.ex. att underlätta för utländska investeringar och underlätta för svenska företag att anlita utländsk expertis), genom att fortsätta arbeta för en fördjupad och fungerande inre marknad inom EU, genom att driva på för att EU ska påverka omvärlden att föra en öppen handels- och investeringspolitik, genom att främja en fri och rättvis världshandel, genom att värna ett öppet och regelbaserat handelssystem inom WTO och andra standardsättande organisationer och genom att bidra till slutförandet av de pågående förhandlingarna om bilaterala frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer, särskilt med (det s.k. ) och . För att möta de utmaningar som regeringen beskriver i skrivelsen avser regeringen att vidta ett antal konkreta åtgärder (ca 70) som syftar till att stärka statens främjande av näringslivets export och internationalisering och göra det mer ändamålsenligt och effektivt. Exportstrategin har tagits fram i en dialog med näringslivet, och regeringen framhåller att de åtgärder som presenteras utgår från behov och önskemål från såväl stora som små och medelstora företag. Regeringen uppger också att den i vårändringsbudgeten anslog till exportfrämjande i en särskild satsning, den s.k. exportoffensiven, och ytterligare medel har aviserats inom ramen för satsningen –2019. De olika åtgärderna spänner över 22 områden och redovisas i skrivelsen under följande rubriker: Team , Ökad närvaro på tillväxtmarknaderna, Regionala exportcentra – ”en dörr in” till exportrådgivning, Digital exportinformation – ”ett enda fönster”, Stärk viljan att exportera, Finansiering och kreditgivning, De största affärerna, Övergång från bistånd till bredare ekonomiskt samarbete, Ökat utbyte med internationella organisationer, Det ska vara enkelt att importera och exportera, Förenkla gränsöverskridande e-handel och dataflöden, Främja personrörligheten till och från , Satsa på internationell standardisering, Kartlägg export- och importproblem och handelshinder, Höjd ambition för hållbart företagande, Utländska företag ska vilja investera i , Innovativa och tidigt internationaliserade företag, Stärk Sverigebilden i utlandet, Fler besökare till , Stärk talangattraktionen, Sök de globala evenemangen och Flera direktlinjer till och från . För att förbättra samordningen och tydliggöra informationen och ansvarsfördelningen i statens stöd för export och internationalisering skapar regeringen en funktionell och samlad struktur för allt statligt arbete för att stödja näringslivets export och internationalisering, det s.k. I denna ska det ingå representanter för relevanta departement, centrala statliga myndigheter, organisationer och statliga bolag med uppdrag att stödja näringslivets export och internationalisering. Team ska bjuda in näringslivet inklusive branschorganisationer till återkommande möten för att diskutera genomförandet av exportstrategin och aktuella frågor. Regeringen vill göra mer för att underlätta inte minst för små och medelstora företag på de nya tillväxtmarknaderna. Viktiga insatser omfattar t.ex. att öppna dörrar till beslutsfattare och inköpare, kontaktskapande och förtroendebyggande åtgärder, Sverigeinformation, stöd med att hantera handelshinder och konkret hjälp att hitta potentiella kunder, agenter och affärspartner. Regeringen aviserar också en ambition att öppna nya ambassader och generalkonsulat på viktiga marknader och i viktiga städer. (Business ) ska också kunna öka sin närvaro på tillväxtmarknader genom att de får ökade resurser för detta. För att komma åt problemet med att många små och medelstora företag upplever att det är svårt att hitta rätt bland de olika offentliga aktörer som på olika sätt ger stöd till företag inom affärsutveckling och internationalisering ska regeringen skapa regionala exportcentrum. Dessa ska etableras tillsammans med regionala och lokala kontor för (), Business , (), och andra relevanta organisationer. Utformningen ska ske i samarbete med de regionalt tillväxtansvariga. Business nätverk av regionala exportrådgivare ska också förstärkas så att exportrådgivning kan tillhandahållas i hela landet. För att öka kunskapen om utbudet av de tjänster som staten erbjuder företag för att öka sin export och internationalisering avser regeringen också att skapa en digital ingång för exportrådgivning och service där hela det offentliga utbudet av stöd på området samlas. Vidare ska regeringen också genomföra en informationskampanj för att upplysa företagen om det stöd som finns att få. Inom ramen för informationskampanjen avser regeringen även att arbeta för att påverka attityderna till export och enskilda marknader. Regeringen anför att det finns en del problem kring finansiering och kreditgivning framför allt för små och medelstora företag. För att finna möjliga lösningar till dessa problem ska det tillsättas en arbetsgrupp mellan de viktigaste statliga aktörerna på området och affärsbankerna som tillsammans ska identifiera skälen till problemen och föreslå möjliga lösningar på dessa. Gruppen ska ledas gemensamt av AB () och . Vidare uppmanar regeringen och att öka sin marknadsföring gentemot små och medelstora företag och ska utöka sitt samarbete med EKN och SEK. För att öka exporten av stora system, t.ex. modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system, avser regeringen att skapa projektgrupper för varje enskild stor affär med medverkan från berörda företag, och relevanta myndigheter. Vidare ska Business ges i uppdrag att tillsammans med intresserade företag löpande identifiera de största globala affärerna som har störst potential för svensk export och sysselsättning i . För att ska bli bättre på att hantera övergången från bistånd till handel anser regeringen att exportfrämjande insatser bör samordnas med utvecklingssamarbetet inom sektorer och länder där det finns både ett behov av utvecklingssamarbete samt en svensk resursbas. Regeringen avser vidare att välja ut fem pilotländer för att testa hur övergången från bistånds- till handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt. För att och svenska företag ska kunna hävda sig bättre i upphandlingar av infrastruktur och stora systemlösningar i utvecklings- och övergångsekonomier behöver det enligt regeringen utvecklas ett mer systematiskt angreppsätt. Regeringen avser bl.a. att ta fram en samlad strategi för en ökad svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet, de internationella finansiella institutionerna och EU:s externa utvecklings- och samarbetsprogram. Vidare ska ett långsiktigt arbete inledas för att påverka och förändra FN-systemets upphandlingskrav så att långsiktighet och hållbarhet i högre grad vägs in i besluten. Regeringen konstaterar att exportföretag är beroende av effektiva tullhanteringsprocesser i de länder som de exporterar sina varor till eller importerar varor från. För att företagen ska kunna få bättre förutsättningar för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut i tullrelaterade frågor ska ge mer behovspassad information. Vidare ska regeringen genomföra satsningar på kapacitetsutveckling och teknisk assistans i länder utanför EU som inte har lika effektiva tullhanteringsprocesser. För att förenkla för och öka den gränsöverskridande e-handeln aviserar regeringen att den kostnadsfria digitala e-handelsrådgivningen ska utvecklas till att omfatta fler länder än . Vidare ska informationen till och e-tjänster för utländska företag som önskar rikta sin försäljning till förbättras. Regeringen avser också att verka för att EU ska acceptera förslag i tjänstehandelsavtalet och andra frihandelsavtal om friare dataflöden och förbud mot krav på lokalt placerad datorutrustning och lokal datalagring. För att främja personrörligheten till och från avser regeringen bl.a. att undersöka hur utlandsmyndigheterna kan arbeta för att förkorta handläggningstiderna för viseringar. Möjligheten att öka viseringsarbetet mellan svenska utlandsmyndigheter och företag med tydliga intressen i för att effektivisera ansökningsprocessen ska också undersökas.