bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Andra bedömningsgrunder när det gäller havs- och fiskeriprogrammets måluppfyllelse är de två fördjupade årsrapporterna och 2019 samt slutrapporten och slututvärderingen som ska tas fram enligt . Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism – Produktion i vattenbruk. – Försäljningsvärde för vattenbruksprodukter. – Antal odlingar. – Antal sysselsatta i vattenbruk. Offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan – Andelen riskbaserade kontroller. – Andelen rapporteringspunkter utan noterad avvikelse i den offentliga kontrollen när det gäller säker mat och redlig hantering. – Försäljning av nyckelhålsmärkta produkter. – Antal kommuner som har kostpolicy. – Inga indikatorer anges. Det globala miljö- och klimatarbetet – Inga indikatorer anges. – Inga indikatorer anges. För internationell handel hänvisas till att och arbete med exportrelaterade ärenden möjliggör svensk export av framför allt animaliska produkter som en annan bedömningsgrund. 2.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att det inte gick att utläsa av regeringens resultatredovisning i vilken grad som genomförda insatser hade bidragit till att nå det fastställda målet för utgiftsområdet. Det vore enligt utskottet önskvärt att regeringens resultatredovisning tydligt anknyter till det nya övergripande målet samt till de övriga mål som finns på området samt att konkreta uppföljningsbara delmål fastställs för de olika resultatområdena. Vidare ansåg utskottet att regeringen inte kommenterade i vilken utsträckning insatserna hade bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. När det gäller indikatorer konstaterade utskottet att resultatindikatorer redovisades för flertalet resultatområden, samt att tidigare använda indikatorer som användes för det föregående målet för utgiftsområdet återkom i resultatredovisningen. Detta var enligt utskottet positivt eftersom det gör det möjligt att följa resultatutvecklingen för enskilda resultatområden, trots att ett nytt mål gäller för utgiftsområdet. Utskottet kommenterade att det var positivt att det redovisades statistik om småskalig livsmedelsproduktion och menade att regeringen skulle kunna överväga att besluta om resultatindikatorer för detta område för att förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Vidare betonade utskottet att det var viktigt att i möjligaste mån försöka renodla resultatredovisningen till att avse resultat och inte till att redogöra för insatser. Utskottet såg fram emot en redovisning av regeringens överväganden om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Utskottet poängterade att det var önskvärt att mål- och resultatdialogen mellan regeringen och utskottet fortsätter även . Avslutningsvis noterade utskottet att regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 och 23 delvis ger olika bilder av resultat och behov av åtgärder när det gäller övergödning. Utskottet såg fram emot att ta del av en tydligare resultatredovisning. 2.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Regeringen ska enligt budgetlagen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som antagit. I årets budgetproposition skriver regeringen att i enlighet med utskottets tillkännagivande framgår de olika resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet. I årets resultatredovisning förtydligas på vilket sätt som resultatområdena och de tillhörande resultatindikatorerna knyter an till målet för utgiftsområdet. Detta görs för alla resultatområden förutom området vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism samt alla resultatområden som rör internationellt arbete. Regeringen förtydligar t.ex. att resultatindikatorerna för området konkurrenskraftig livsmedelssektor ska bidra till att skapa goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet och att resultatindikatorerna för området konkurrenskraft i jordbruksföretagen ska bidra till att de gröna näringarna ska vara livskraftiga. Problemet kvarstår emellertid att det är en svag koppling mellan regeringens resultatredovisning och målet för utgiftsområdet. Detta gör det svårt att utläsa i vilken grad insatserna har bidragit till att nå det fastställda målet. Enligt gruppens mening skulle det skapas bättre förutsättningar för att följa kopplingen mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag om det också fanns konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena. Gruppen anser att detta bör vara en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet med mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet. Genomgående i resultatredovisningens analys och slutsatser kommenterar regeringen inte på ett tydligt sätt i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Det går alltså inte att utläsa huruvida regeringen anser att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. Vissa förändringar har gjorts när det gäller strukturen och under vilket resultatområde indikatorer redovisas. Indikatorer som gäller konkurrenskraftig livsmedelssektor redovisas i årets resultatredovisning i anslutning till jordbruks- och livsmedelsproduktion. redovisades dessa kommentarer under . Andra ändringar är att resultatindikatorn antal kommuner som har kostpolicy har flyttats från avsnittet Konkurrenskraftig livsmedelssektor till Säkra livsmedel och bra matvanor. Indikatorn för mediavärde av internationell press som redovisades i samma avsnitt redovisas inte längre. saknades indikatorer för bra matvanor för de delar av resultatredovisningen som ingick i uppföljningen. Gruppen noterar att en indikator – försäljning av nyckelhålsmärkta produkter – redovisas i årets resultatredovisning. Vidare framgår det att sex indikatorer kommer att användas för att bedöma havs- och fiskeriprogrammet. Det är oklart från vilket år som de kommer att börja användas. Gruppen menar att ändringarna i stort sett är logiska och förtydligar strukturen. Några av de brister som påtalades av utskottet i förra årets betänkande har alltså åtgärdats. Problemet kvarstår att resultatindikatorerna, t.ex. indikatorer för prisutvecklingen och strukturutvecklingen inom jordbruksområdet, i några fall snarare beskriver ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat. Detta gör det svårt att direkt kunna påvisa vilka effekter olika insatser har. redovisas inga indikatorer för resultatområdet internationellt arbete. kommenterade regeringen att det är svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och svenska insatser när det gäller de globala målsättningarna med internationellt arbete. Av den anledningen redovisades inte några indikatorer för avsnittet. I årets resultatredovisning saknas emellertid denna förtydligande förklaring. Det vore enligt gruppen önskvärt om ett medvetet val att inte redovisa indikatorer för ett resultatområde redovisas, eftersom det ökar redovisningens läsbarhet. Gruppen vill understryka vikten av att det går att mäta resultaten av de mål som används. Nyttan av att redovisa resultatutvecklingen i avsaknad av ett uppföljningsbart delmål kan diskuteras. Vissa förbättringar kan observeras då det gäller den redovisade statistiken. För flera resultatområden redovisas statistiken för , vilket gör det enklare för att följa utvecklingen för specifika indikatorer. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning menade gruppen att det var positivt att det redovisades statistik om småskalig livsmedelsproduktion. Denna statistik redovisas i årets redovisning i samband med resultatområdet jordbruks- och livsmedelsproduktion. I förra årets betänkande framfördes synpunkten att regeringen skulle kunna överväga att besluta om resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion. Detta skulle uppmärksamma de frågor som utskottet har lyft fram i tidigare uppföljningar för att förbättra förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Utskottet vidhåller den uppfattningen. Genomgående gäller att resultatredovisningen skulle tjäna på att renodlas, dvs. fokus ska ligga på indikatorer och inte på insatser och omvärldsförändringar. En alltför omfattande beskrivning av insatser, t.ex. myndigheters arbete och redovisning av uppdrag, gör att indikatorerna hamnar i skymundan och det blir svårare att utläsa och följa resultatutvecklingen. framfördes synpunkten att regeringen bör analysera frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Gruppen vill återigen betona att den ser fram emot att regeringen redovisar sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. Till skillnad från förra årets betänkande lyfter regeringen nu fram att det under har förts en årligt återkommande dialog mellan regeringen och miljö- och jordbruksutskottet om resultatredovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Gruppen välkomnar förtydligandet om den återkommande dialogen och vill poängtera att den är värdefull och till gagn för båda parter. 3 Redovisade resultat inom utgiftsområde 23 3.1 Mål och anslag Målet för utgiftsområde 23 är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. Inom utgiftsområde 23 finns 25 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. 3.2 Resultat jordbruks- och livsmedelsproduktion I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för resultaten för området konkurrenskraftig livsmedelssektor. Tabell 2 Resultatindikatorer som redovisas för området konkurrenskraftig livsmedelssektor Statistik redovisas för åren 2008, 2011, 2014 och 2015. Antalet livsmedelsföretag ökade . Värdet av svensk livsmedelsexport Statistik redovisas för åren 2008, 2011, 2014 och 2015. Exporten av livsmedel och jordbruksvaror ökade . Antal land- och anläggningsgodkännanden Statistik redovisas för åren 2008, 2011, 2014 och 2015. erhölls 24 nya land- och anläggningsgodkännanden. Detta ska jämföras med 2014 då 32 land- och anläggningsgodkännanden erhölls. Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel) Statistik redovisas för åren 2008, 2011, 2014 och 2015. Inkommande besökares konsumtion ökade från 2014 till 2015. Regeringen redovisar statistik över småskalig livsmedelsproduktion i samband med konkurrenskraftig livsmedelssektor även om måtten inte är uttalade indikatorer. Tabell 3 Resultatindikatorer som redovisas för området småskalig livsmedelsproduktion Statistik redovisas , 2011, 2014 och 2015. Antalet småslakterier ökade från 113 till 170 . Dryckesvaruindustri (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011, 2014 och 2015. Antalet företag ökade från 98 till 401 . Mejeri- och glassindustri (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011, 2014 och 2015. Antalet företag ökade från 107 till 196 . Frukt-, bär- och grönsaksindustri (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011, 2014 och 2015. Antalet företag ökade från 143 till 290 . Industri för bageri- och mjölprodukter (<10 anställda) Statistik redovisas , 2011, 2014 och 2015. Antalet företag ökade från 1 120 till 1 148 . Regeringens analys och slutsatser I analysen betonar regeringen att livsmedelsföretagen verkar i hård internationell konkurrens. Kombinationen av en liten hemmamarknad och jämförelsevis höga arbetskraftskostnader medför att investeringar i effektivitet och innovationer blir nödvändiga för att kunna trygga och öka tillväxten i svensk livsmedelsproduktion. Regeringen kommenterar att antalet livsmedelsföretag har ökat stadigt i och att exporten av livsmedel och jordbruksvaror har haft en positiv utveckling sedan EU-inträdet. Regeringen kommenterar inte explicit i vilken utsträckning livsmedelssektorn har bidragit till att uppfylla målet för utgiftsområdet. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning av resultaten för konkurrenskraft i jordbruksföretagen. Tabell 4 Resultatindikatorer för jordbruks- och livsmedelsproduktion Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter, vegetabilier och animalier Statistik redovisas –2015. Följande förändring i index kan noteras : –1,för jordbruksprodukter, –7,för vegetabilier och –3,för animalieproduktionen. Index för produktionsmedelspriser (djurfoder, energi och smörjmedel, gödnings- och jordförbättringsmedel och produktionsmedel totalt) Statistik redovisas –2015. Följande förändring i index kan noteras : för jordbrukets produktionsmedel totalt, varav djurfoder –0,, energi- och smörjmedelspriser –11,, gödnings- och jordförbättringsmedel . Genomsnittliga priser på och bete Statistik redovisas –2014. Det genomsnittliga priset för både åker- och betesmark har stigit mycket kraftigt –2014. Priserna har mer än fyrdubblats . Genomsnittspriset på ökade . Motsvarande siffra för betesmark var . Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark Statistik redovisas –2014. Arrendepriserna har mer än fördubblats . Antalet sysselsatta i inom jordbruket Statistik redovisas , 2010, 2012, 2013 och 2014. Statistiken redovisas totalt respektive uppdelat på kvinnor och män. Antalet sysselsatta inom jordbruket ökade med . –ökade det totala antalet sysselsatta inom jordbruket med lite . var kvinnor och män sysselsatta inom jordbruket. Statistik redovisas , 2010, 2013, 2014 och 2015. På grund av att definitionen av företag ändrats går det endast att jämföra antalet företag . Antalet jordbruksföretag har minskat med Statistik redovisas –2014. Driftsresultatet har i princip inte förändrats mellan åren 2012–2014. Statistik redovisas –2014. Antalet nya företag var knappt 1 2007. Motsvarande siffra var 1 2014. Antalet nya företag ökade med knappt 200 . Antalet växtodlingsföretag och företag med husdjur, varav företag med nötkreatur och övriga företag Statistik redovisas , 2010 och 2013. –2013 skedde följande utveckling: antalet växtodlingsföretag –5,, antalet företag med husdjur –12,, antalet övriga företag –5,och antalet företag med mjölkkor –20,. Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar Statistik redovisas , 2008, 2010, 2012, 2014 och 2015. –2015 minskade antalet mjölkkor med 65 000 djur (–), slaktsvin minskade med 264 000 (–) och smågrisar minskade med 144 000 (–). Antalet smågrisar (9 000) ökade emellertid något . Statistik redovisas för åren 1995, 2000, 2005, 2010, 2014 och 2015 uppdelat i mjölkkor, kor för uppfödning av kalvar, nötkreatur totalt, tackor och baggar, suggor och galtar och slaktsvin. Genomgående för de olika djurslagen är att den genomsnittliga besättningsstorleken har ökat relativt kraftigt –2015. Till exempel har den genomsnittliga besättningsstorleken för mjölkkor ökat från 27 till 81 . Areal , varav spannmålsareal, raps och rybs respektive vallareal Statistik redovisas , 2007, 2013, 2014 och 2015. Åkerarealen minskade –2015 med 78 000 ha (–). Arealen spannmålsareal minskade med 119 000 ha (–), arealen vallareal ökade med 173 000 ha (+18 %) och arealen raps och rybs ökade med 59 000 ha (+59 %) . Spannmålsarealen var oförändrad . betalades av gårdsstödet, inklusive förgröningsstödet, och av nötkreatursstödet till lantbrukarna . 2015 var som stöd utbetalades utifrån de nya reglerna i den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet till jordbruket i norra Som indikator för att mäta stödet till jordbruk i norra används förändringen i antalet mjölkföretag uppdelat på olika storleksklasser och årliga utvärdering av det nationella stödet till jordbruket i norra . Indikatorn för antalet mjölkföretag redovisas för åren 2007–2015, uppdelat på storleksklasserna 1–24, 25–75 och över 75 kor. Av statistiken framgår det att antalet mjölkföretag har minskat relativt kraftigt för de två mindre storleksklasserna, medan det har skett en ökning för de större mjölkföretagen. Mjölkproduktionen har varit relativt –2015. utvärdering kommenteras inte i resultatredovisningen. Ekologisk produktion och konsumtion Regeringen redovisar resultatindikatorer för ekologisk odling och marknaden för ekologiska produkter. Därutöver redovisas ytterligare bedömningsgrunder för ekologisk produktion och konsumtion. Regeringen betonar att betydande insatser för ekologisk produktion görs inom ramen för bl.a. landsbygdsprogrammet. Av redovisningen framgår att den ekologiska odlingen har ökat kontinuerligt . Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion eller under omställning ökade . Närmare bestämt var av den totala certifierade jordbruksmarken omställd eller under omställning. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökade med till 2015. Det innebär en ökning i försäljningen jämfört med . Andelen sålda ekologiska livsmedel inom den offentliga marknaden ökade . Av alla sålda livsmedel 2015 var ekologiska, vilket ska jämföras 2014. Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. Avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror har varierat stort . Denna utveckling har varit särskilt utmanande för animaliesektorn som behöver göra stora investeringar för att vara konkurrenskraftiga. Regeringen anser att det finns det en hög potential för den svenska animaliesektorn, lika väl som för produktionen av vegetabilier. Enligt regeringens uppfattning har regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken blivit mer komplicerat i många delar. Av den anledningen är det viktigt att fortsätta arbetet med att förenkla samt att öka fokus på klimat- och miljöåtgärder. Enligt regeringens mening skulle ett flertal av mjölkföretagen i norra riskera att slås ut på grund av dålig lönsamhet utan det nationella stödet. De genomförda satsningarna har bidragit till en ökning av både den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. Regeringen betonar att den växande marknaden för ekologiska produkter skapar möjligheter för små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag. 3.3 Resultat miljö, klimat och energi Indikatorer som mäter effektiviteten för kväve och fosfor beräknat från nationell gårdsbalans redovisas , 2009, 2011 och 2013. Effektiviteten av kväveanvändningen har ökat från 2013 för kväve och från 2013 för fosfor. minskade effektiviteten för både kväve och fosfor respektive . Utsläppen av ammoniak från jordbrukssektorn minskade marginellt och uppgår nu till runt . Ammoniakavgången från jordbruket i har minskat med . Försäljningen av bekämpningsmedel till jordbruket, inklusive frukt- och trädgårdsodling, ökade 2014 med till . Antalet sålda hektardoser av kemiska växtskyddsmedel till jordbruket ökade med . Hälso- och miljöriskindex ökade båda . – Utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. – Totalt tillförd mängd bioenergi. Indikatorer som visar utsläpp av växthusgaser från jordbruket –2014 redovisas. Utsläppen av växthusgaser var koldioxidekvivalenter. Detta innebär att utsläppen från jordbruket svarar för av totala växthusgasutsläpp. Utsläppen av metan och lustgas från jordbruket har minskat och var 2014 lägre än 1990. En indikator för totalt tillförd mängd bioenergi –2014 redovisas. Bioenergi från de gröna näringarna svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. Den större delen av bioenergin, , kommer från skogssektorn och skogssektorns biprodukter. Regeringens analys och slutsatser Regeringens arbete med att minska utsläppen av näringsämnen från jordbruket fortsätter. Det är återigen möjligt att söka miljöersättningarna till fånggrödor, bårbearbetning och skyddszoner från landsbygdsprogrammet. När det gäller utsläppen av ammoniak betonar regeringen att detta beror på ett antal faktorer, bl.a. antal djur i jordbruket och vilka grödor som odlas, vilket i sin tur påverkar hur mycket gödsel som behövs och när spridning av denna görs. Regeringen konstaterar att hälso- och miljöriskerna har ökat , även om riskerna har minskat väsentligt jämfört med . Regeringen konstaterar att jordbrukets utsläpp av växthusgaser har minskat till följd av både en minskad produktion och en förbättrad resurseffektivitet. Det finns enligt regeringen en stor potential för jordbruket att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Jordbruket bedöms svara för en stor andel av de kvarvarande växthusgasutsläppen beroende på den begränsade potentialen för stora utsläppsminskningar. Fortsatta insatser krävs för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. 3.4 Resultat den gemensamma fiskeripolitiken och fiskerinäringen Tabell 5 Resultatindikatorer för ett hållbart fiske Biologisk status för fiskbestånd Av EU:s gemensamma fiskbestånd har antalet bestånd som är inom biologiskt säkra gränser ökat från 11 till 21 –2016. har andelen bestånd som fiskas enligt maximal hållbar avkastning (MSY) gått från 2 till 26. Andelen bestånd som bedöms vara överutnyttjade har minskat från 2015. Vad gäller befinner sig det västra torskbeståndet i dåligt skick, medan tillförlitliga siffror saknas för det östra torskbeståndet. Kvoterna för torsk sänktes i hela , medan kvoten för lax behölls på samma nivå som föregående år. Övriga bestånd, dvs. sill, skarpsill och rödspätta, uppvisade en positiv eller stabil trend, vilket medförde en ökning av fiskemöjligheterna. Förädlingsvärdet för den svenska fiskeflottan har varierat mycket . –ökade förädlingsvärdet . innebar det per heltidssysselsatt en ökning . Stora skillnader kan observeras för olika typer av fisk och för olika storlekar på fartyg. Det småskaliga fisket, dvs. fartyg med passiva redskap, uppvisar låga förädlingsvärden, medan de stora fartygen med aktiva redskap uppvisar höga och ökande förädlingsvärden. Undantaget är torsk- och räkfisket där det har varit en dålig prisutveckling. Antal fiskbestånd under förvaltningsplaner Samtliga förvaltningsplaner följdes. Fisket på sex kvoter stoppades efter det att de svenska kvoterna var uppfiskade. Samma antal stoppades 2014. Utnyttjandet var generellt högt. Fiskeriprogrammet/havs- och fiskeriprogrammet Föregående år var för utbetalning av stöd inom fiskeriprogrammet i –2013. –2015 betalades sammanlagt ut. I budgetpropositionen bedömdes målet om ett högt budgetutnyttjande ha varit uppfyllt. Havs- och fiskeriprogrammet för perioden –startades varför det ännu inte finns resultat att redovisa . Regeringen har valt de sex indikatorerna för att ta fram en indikator per unionsprioritering som på tydligast möjliga sätt svarar mot målet för utgiftsområdet. Förutom de specificerade indikatorerna redovisas också en sammanställning av några av de aktiviteter som rör fastställande av fiskemöjligheter och regionalisering och landningsskyldighet. Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism Tabell 6 Resultatindikatorer som redovisas för området vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism Produktion (ton) Statistik redovisas för perioden –2014 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2014: matfisk +21 % och sättfisk +5 %. Produktionen av matfisk minskade . Försäljningsvärde (mnkr) Statistik redovisas för perioden –2014 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2014: matfisk +46 % och sättfisk +12 %. Statistik redovisas för perioden –2014 uppdelat på matfisk och sättfisk. Perioden –2014: matfisk –och sättfisk –.