bet · H301UbU16 · 2016-03-23 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. ökade och förbättrade insatser för validering. Jämför reservationerna 12 (L) och 13 (KD). I partimotion 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 14 understryks behovet av ökade insatser för validering och kompletterande utbildningar. I kommittémotionerna 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 48 begärs förstärkta valideringsinsatser. Enligt motionärerna måste både samordningen av och kvaliteten på valideringen förbättras och handläggningstiderna kortas. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 28 anförs att Myndigheten för bör få i uppdrag att i samarbete med och Visita arbeta för kompetenshöjning och valideringsmöjligheter för personal inom besöksnäringen. I motion 2015/16:1514 av och (båda S) framförs att behovet av nya riktlinjer för validering av kompetens från frivilligt arbete inom och utanför ideella föreningar bör ses över. Bakgrund och gällande rätt Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens som en person har oberoende av hur de förvärvats (20 kap. 42 § och 21 kap. 21 § skollagen). Inom flera myndigheter utvecklas och används olika metoder och system för att validera individers reella kompetenser. Inom den kommunala vuxenutbildningen kan elever få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Validering inom vuxenutbildningens får ske inom ramen för alla kurser och ska utgå från elevens förutsättningar och behov (2 kap. 8 § förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Myndigheten för ansvarar för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas (6 § förordningen [2011:1162] med instruktion för Myndigheten för ). Myndigheten ansvarar även för webbportalen där viss information om validering finns samlad. Universitets- och högskolerådet (UHR) har i uppdrag att bedöma utländska utbildningar på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå och ska ansvara för tillämpningen i av EU:s direktiv och konventioner om erkännande av utländska utbildningar (4 § förordningen [2012:811] med instruktion för Universitets- och högskolerådet). har i uppdrag att bedöma kompetenser och färdigheter för reglerade yrken inom hälso- och sjukvården. Arbetsförmedlingen erbjuder insatser för bedömning av individers reella kompetens. Validering och bedömning görs också med hjälp av de valideringsmodeller som olika branscher har utvecklat. Regeringen har tillsatt en kommitté i form av en nationell delegation som ska följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån (dir. 2015:120). Delegationen ska också lämna förslag på en nationell strategi för validering som präglas av effektivitet, långsiktighet och överblickbarhet och som gynnar utvecklingen av hållbara och generella strukturer för validering på nationell och regional nivå. – lämna förslag på en nationell strategi för validering – verka för att en samsyn på validering, dess innebörd och funktion etableras inom utbildningsväsendet och arbetslivet – följa och analysera omfattningen och resultatet av validering inom utbildningsväsende och arbetsliv – sprida kunskap om goda exempel i fråga om validering – arbeta för att information om validering som tillgodoser den enskildes behov görs tillgänglig – lämna förslag till regeringen och ta behövliga initiativ till förändringar som stärker valideringsarbetet inom utbildningsväsendet och arbetslivet – lämna nödvändiga författningsförslag. Delegationen ska regelbundet hålla (och ) underrättat om hur uppdraget fortskrider. En redovisning ska lämnas . Förslag till åtgärder som delegationen anser är nödvändiga under sin löpande verksamhet ska redovisas i delbetänkanden. Uppdraget ska slutredovisas . Av regleringsbrevet för Myndigheten för framgår att myndigheten, i samarbete med branscher som har kunskap om och erfarenhet av att konstruera valideringsmodeller, ska utarbeta en standard för branschvalidering av yrkeskompetens som kan vara ett stöd vid branschernas utveckling och vidareutveckling av kvalitetssäkrade och stabila valideringsmodeller. Standarden ska kunna anpassas till olika branschers och yrkesområdens behov och förutsättningar. Genomförandet och resultatet av uppdraget ska redovisas till () . Av regleringsbrev framgår att verket ska genomföra fortbildning om validering genom att upphandla en kurs på högskolenivå om hur kartläggning av individens kunskaper och kompetenser utförs som ett led i en valideringsprocess. Kursen ska i första hand rikta sig till studie- och yrkesvägledare inom vuxenutbildningen. Syftet med fortbildningsinsatsen är att öka kunskaper om valideringsprocessen och på så sätt bidra till att bedömningarna av enskildas förutsättningar görs på ett likvärdigt sätt, bl.a. utifrån kön, och med ett likvärdigt syfte. En delredovisning av hur uppdraget genomförts ska lämnas till () och en slutredovisning . Universitets- och högskolerådet (UHR) har fått i uppdrag att utreda hur en försöksverksamhet med en särskild valideringsinsats inom högskolan och kan utformas (U2015/05484/UH). Verksamheten ska rikta sig till personer som saknar fullständig dokumentation av sin utländska gymnasiala eller eftergymnasiala utbildning samt till personer som har en dokumenterad men oavslutad utländsk eftergymnasial utbildning. UHR:s förslag till försöksverksamhet ska innebära att denna kan inledas och avslutas . Uppdraget ska redovisas till () . Satsningar på validering 2016 I budgetpropositionen föreslog regeringen förstärkta valideringsinsatser inom flera utgiftsområden (prop. 2015/16:1). Inom utgiftsområde 16 föreslog regeringen bl.a. en ökning med och ytterligare medel till UHR för myndighetens arbete med bedömning av utländsk utbildning. Dessutom föreslog regeringen att avsätts för att stötta lärosätena i arbetet med att bedöma reell kompetens av sökandes behörighet till högre utbildning. Vidare föreslog regeringen att det avsätts för Valideringsdelegationens arbete. Därefter beräknar regeringen för detta ändamål –2019. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utskottet vill precis som vid föregående /15 (bet. 2014/15:UbU12 s. 21) framhålla att validering är ett allt viktigare inslag i dagens samhälle. För individen kan valideringen bidra till att erfarenheter och kompetens synliggörs och dokumenteras. Valideringen kan också ge ökat till-träde till arbetsmarknad eller studier, inte minst för nyanlända. För utbildningsanordnaren kan god kännedom om den enskildes befintliga kunskaper och kompetens, behov och förutsättningar innebära att en mer individuellt utformad utbildning kan erbjudas, vilket också i förlängningen innebär att utbildningstiden kan förkortas. Detta sammantaget är också till gagn för samhället i stort eftersom såväl utbildningstid som kostnader kan minska. Som framgår av ovan pågår ett omfattande arbete med att utveckla och förbättra valideringen i . Utskottet ser inte något skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motionerna 2015/16:1514 (S), 2015/16:2018 (KD) yrkande 17, 2015/16:2782 (FP) yrkande 14 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 48. Vad särskilt gäller yrkandet om att Myndigheten för bör få i uppdrag att i samarbete med och Visita arbeta för kompetenshöjning och valideringsmöjligheter för personal inom besöksnäringen vill utskottet peka på att en modell för att validera och synliggöra yrkeskompetens i hotell- och restaurangbranschen har arbetats fram av Hotell- och restaurangbranschens utbildningsråd. Valideringsmodellen är godkänd av Myndigheten för och innefattar kompetenskartläggning och bedömning för yrkesinriktningarna kock, servering, hotellkonferens och hotellreception. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2015/16:3207 (KD) yrkande 28. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vuxenutbildningen (S, SD och C) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (SD) och 2 (C). I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /15 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU12 och 2014/15:UbU13). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2015/16:334 (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1847 (SD) yrkande 13, 2015/16:1957 (C), 2015/16:2190 (S), 2015/16:2534 (S) yrkande 3 och 2015/16:3030 (C). Utökad rätt till komvux och utbildningsplikt, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 17, 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 33 och 34 samt 2015/16:855 av m.fl. (S) och 2015/16:2164 av m.fl. (S). Vi anser att alla som kommer till ska göra allt de kan för att göra sig anställningsbara. Eftersom vi har skolplikt t.o.m. nionde klass är det rimligt att dessa krav även ställs på människor som kommer till senare i livet. Vi vill därför se över införandet av en utbildningsplikt för dem som inte har gått färdigt . Att utbilda sig för att uppnå grundskolekompetens ska vara en del av att erhålla bidrag från offentliga medel liksom andra insatser för att göra sig anställningsbar. Både för den som saknar en fullständig utbildning och den som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en central roll. Därför vill vi införa en rätt att läsa in såväl grundläggande som särskild behörighet till högskolestudier på den kommunala vuxenutbildningen. Denna rättighet ska omfatta alla som är behöriga till en sådan utbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärlingssystem, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 17. Yrkes- och lärlingsutbildning är viktig för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen. Lärlingssystemet måste även kunna omfatta vuxna, och de som redan har en gymnasieexamen eller en akademisk examen ska kunna byta karriär och bli lärling. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Införande av en vuxpeng, punkt 3 (C, L, KD) av (L), i (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 26. Människor måste få bestämma mer själva. Vi skulle därför vilja se en vuxpeng, likt kommuns modell. I andra svenska kommuner är det kommunen som är utförare av vuxenutbildningar och bestämmer vilka utbildningar som ska finnas i kommunen. Vi vill i stället att individen själv ska få välja utbildningsutförare på samma sätt som i grund- och gymnasieskolan. Pengen följer den studerande och tillfaller den valda utbildningsutföraren. Genom en vuxpeng skulle en studerande som vill bli bagare kunna läsa yrkesvuxenutbildning på exempelvis en branschskola för livsmedel. Det trots att kommunen inte har någon sådan utbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2734 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4–7 samt 2015/16:997 av (S), 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2015/16:2193 av m.fl. (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 22, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2015/16:2526 av och (båda S). är av central betydelse för arbetslivets möjligheter att anställa personer som har ett kvalificerat yrkeskunnande och för individens möjlighet att skaffa sig yrkeskunskaper som är efterfrågade på arbetsmarknaden. är också en viktig del i det livslånga lärandet då den möjliggör både karriärutveckling och yrkesbyten. I promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) presenteras ett antal förslag på hur skulle kunna utvecklas. Vi har vid en närmare granskning tagit fasta på ett antal förslag i promemorian som vi anser är viktiga att genomföra vid en framtida reformering av . Att man som blivande student har rätt och tillräckliga förkunskaper för att kunna genomgå och avsluta utbildningen är självklart, men är det dock inte detta som sätter käppar i hjulen för de flesta som vill gå på en yrkeshögskoleutbildning. I stället är det indirekta krav på branscherfarenhet som hindrar många. Därför anser vi, likt förslaget i promemorian, att krav på behörighet och antagning på den här punkten bör ses över och ändras. Förkunskapskraven behöver också bli mer förutsägbara och rimliga för den som gått en gymnasial yrkesutbildning. Likt förslaget i promemorian anser vi också att andra krav på särskilda förkunskaper än krav på kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolans nationella program eller motsvarande kunskaper bara bör få ställas upp om det finns särskilda skäl. Vidare behöver Myndigheten för få i uppdrag att utreda och föreslå hur enhetligare förkunskapskrav för yrkeshögskoleutbildningar kan se ut och införas. spelar en viktig roll för arbetsmarknaden och den enskildes livslånga lärande. Denna roll skulle dock bli starkare om utbildningsanordnare fick möjligheten att bedriva fria/enskilda kurser. Vi anser därför, likt promemorian, att Myndigheten för bör få i uppdrag att undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud. bör även få tillstånd att redan nu börja anta studenter till fristående kurser om det finns tomma platser på kurserna. Vidare anser vi, likt man gör i promemorian att kvalitetsgranskningen i likhet med tillsynen bör avse enskilda utbildningar och ske utifrån fastslagna kvalitetskriterier som kopplats till resultat och de studerandes utveckling. Hur kvalitetskriterierna ska formuleras och exakt vilka parametrar för kvalitet och resultat som bör gälla bör dock Myndigheten för få i uppdrag att ta fram. För att studenter och arbetsmarknaden ska kunna jämföra utbildningar och få en rättvis bild av en utbildning kan det vara bra att resultaten av tillsynen och kvalitetsgranskningen inte bara sammanfattas och publiceras som utan även publiceras uppdelat på varje granskad utbildning. Slutligen anser vi att den nära kopplingen till arbetslivet är en av de viktigaste delarna i en yrkeshögskoleutbildning. Lärande i arbete på en relevant arbetsplats () har stor betydelse för att studenten ska kunna få ett relevant jobb efter sin utbildning och därför är det oroande att det förekommit att studerande inte fått tillgång till trots att det skulle ha ingått i utbildningen. Därför sluter vi oss till förslaget i promemorian att förordningen (2009:130) om behöver bli tydligare för att säkerställa att den ansvariga utbildningssamordnaren ser till att det finns på de utbildningar där det ska ingå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 4 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 22 och 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2015/16:997 av (S), 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2015/16:2193 av m.fl. (S), 2015/16:2526 av och (båda S) och 2015/16:2734 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4–7. Det är inte rimligt att vara tvungen att välja karriär i tidig ålder men dagens utbildningssystem är uppbyggt efter just det. För att fler ska kunna arbeta längre måste det bli lättare att byta karriär – de val som görs under gymnasieåren kan inte vara cementerade. Det ska vara möjligt att gå från praktiska utbildningar till teoretiska och vice versa. Det bör därför finnas ett basår till på samma sätt som för högskolan, exempelvis som tekniskt basår, så att det är möjligt att gå till trots en teoretisk bakgrund. vill vidare att ska bli mer flexibel för att bättre kunna möta behoven som finns hos människor på dagens arbetsmarknad. Det måste bl.a. finnas möjlighet att gå kortare kvalificerade utbildningar inom som snabbare ger människor den kompetens de vill ha och som företag efterfrågar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2015/16:997 av (S), 2015/16:2193 av m.fl. (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 22, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 13, 2015/16:2526 av och (båda S) och 2015/16:2734 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4–7. har en viktig roll för att möta behovet av yrkes- och vidareutbildning hos enskilda. Fler personer kommer i arbete med rätt kompetens. Alliansregeringen initierade yrkeshögskolereformen som fallit väl ut där en hög andel av de som gått ut fått arbete. Det kan handla om en yrkesutbildning efter gymnasienivån eller att bygga på en tidigare yrkeskunskap. Målet är att det ska finnas yrkesutbildade personer som svarar mot efterfrågan på arbetsmarknaden. För att stärka tillgången på kvalificerad arbetskraft inom områden där det bedöms behövas anser att satsningar ska göras på . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbildningsomgångar inom , punkt 5 (M, C) av (M), (M), i (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 18 och 2015/16:2734 av m.fl. (M) yrkande 3. är fokuserad på kortsiktiga arbetsmarknadsbehov, vilket innebär att dess utbildningsutbud ständigt är under omprövning. För att utförare av yrkesutbildningar inom ska kunna göra de investeringar som krävs måste det finnas en långsiktighet. Det bör därför vara möjligt att söka tillstånd att bedriva utbildning för än vad som är möjligt . Likt förslagen i promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) anser vi därför att Myndigheten för godkännande av utbildning som huvudregel bör omfatta tre utbildningsomgångar, i stället för dagens två. För utbildningar där det bedöms finnas ett behov på arbetsmarknaden men där det är svårt att bedöma behovets omfattning och längd, bör Myndigheten för få besluta om färre utbildningsomgångar. Om man bedömer att det finns ett långsiktigt behov på arbetsmarknaden av de kunskaper som en utbildning kan ge och behovet av dessa kunskaper inte tillgodoses utanför , anser vi likt förslaget i promemorian att ett beslut får omfatta upp till fem utbildningsomgångar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever, punkt 6 (M, SD, C) av (M), (SD), (M), i (C), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 17 och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 7. För personer med funktionsnedsättning visar statistiken att de i genomsnitt har en lägre utbildningsnivå än andra och att de har det svårt att få in en fot på arbetsmarknaden trots att många skulle kunna vara fullt delaktiga i arbetslivet med rätt stöd. För många elever från gymnasiesärskolan stängs dock dörren för vidare utbildning efter kurser på folkhögskola. För den som vill studera finns enstaka kurser vid kommunens särskilda utbildning för vuxna eller folkhögskola. Universitet och högskolor erbjuder inga anpassade utbildningar. En del av problematiken är ersättningen. Särskoleelever som går vidare till högskola har inte rätt till studiemedel eftersom studietakten är långsammare än på andra utbildningar och de därför inte skulle ta det antal poäng som krävs. förlorar den som studerar på högskola rätten till aktivitetsersättning. Dessa elever hamnar i ett moment 22 som är oacceptabelt. Aktivitetsersättning utgör den största inkomstkällan för många som har gått i särskola, och om personen förlorar det stödet blir det givetvis svårt att studera vidare. En annan del av problemet är att utbildningarna inte är anpassade efter studenternas förutsättningar utan är utformade efter studenter som gått i den vanliga gymnasieskolan. Intressant är då att följa det projekt som har drivit där elever som gått särgymnasium erbjudits att söka en ordinarie högskoleutbildning. Skillnaden var att de läste utbildningen i stället för tre, och att vissa kursmoment anpassades. Examenskraven var dock desamma. Utfallet av projektet blev mycket gott och det bör ses över om permanenta verksamheter kan inrättas. Vi ser ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 19, 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 29 och 30 samt 2015/16:607 av och (båda M) yrkande 2 och 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 15. Skillnaderna mellan kvalitet och tillgänglighet i utbildning i svenska för invandrare (sfi) är alltför stora beroende på var i man hamnar. Möjligheterna till yrkesinriktad sfi ges i ett fåtal kommuner trots att det visat på mycket goda resultat. Vi vill att sfi-undervisning ska kunna ges på distans och vara webbaserad. Det skulle möjliggöra att fler kan delta i specialiserad svenskundervisning även från orter där sådan undervisning inte tillhandahålls. Det möjliggör även en större flexibilitet för deltagarna att schemalägga sina studier för att exempelvis kombinera med arbete. Att klara kompetensförsörjningen inom välfärdens verksamheter är en komplex utmaning som inte har några enkla lösningar och svar. Ett förslag är att utbildning i svenska för invandrare anpassas och kombineras med praktik inom välfärdssektorn. Eftersom det bl.a. behövs fler som arbetar inom hälso- och sjukvården bör man arbeta för att utbildningar i svenska för invandrare möjligt anpassas och kombineras med praktik inom vården och omsorgen. finns få utvärderingar av utbildning inom ramen för sfi. Det finns bristfälliga eller inga slutsatser om vad som fungerar och vad som inte fungerar. Och fortsatt är kvaliteten på undervisningen på många platser bristfällig. Eftersom ingen ansvarar för tillsynen eller utvärderar undervisningen anser vi att Skolinspektionen ska utöva tillsyn samt kunna ta över svenskundervisning inom ramen för sfi som inte håller måttet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 15 och 2015/16:607 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 19, 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 43 och