bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och –2024 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . Regeringen anger som skäl för sitt förslag att en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) kommer att etableras . avser att ansöka om att ingå i denna. Förutsatt att ansökan beviljas kommer varje deltagande part att betala en årlig medlemsavgift. Eftersom avgiften för medlemskap i for Future innebär ekonomiska åtaganden som överstiger ett prisbasbelopp bör regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap och –2024 besluta om en årlig medlemsavgift på högst för . 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar under anslaget i budgetpropositionen. Inom anslaget fördelar regeringen resurser till , i , Stiftelsen , Teologiska Högskolan, , Evangeliska Frikyrkan, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Dessutom omfattas mervärdesskattekostnader för och Stiftelsen . 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning och forskning inom högskoleområdet. Anslaget får även användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Anslaget föreslås öka med då resurserna för kompletterande utbildningar ökar. Förslag om medel till studiestöd för denna satsning redovisas inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Anslaget föreslås öka med när den tillfälliga finansieringen av högskoleutbyggnad från anslaget som inleddes och 2013 minskar. Anslaget föreslås öka med då bl.a. medlen till särskild kompletterande pedagogisk utbildning och vidareutbildning av obehöriga lärare förändras. I enlighet med vad som kommer att presenteras i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) föreslås anslaget öka med för en insats som syftar till starkare vetenskaplig grund i skolan (se avsnittet Strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar under avsnitt 6 Forskning). Anslaget föreslås minska med genom att medel för kapitaltillskott till European Spallation Source överförs till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. Anslaget föreslås minska med då medlen för bidrag till teckenspråksutbildning i folkhögskolors regi överförs till anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Anslaget föreslås minska med då medel som tidigare fördelats från detta anslag överförs till anslaget 2:14 : Forskning och utbildning på forskarnivå. Anslaget föreslås minska med då medel överförs till anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 med anledningen av förslaget att flytta utlandsplacerad verksamhet för omvärldsbevakning, analys och främjande på utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser till . Anslaget föreslås minska med med anledning av att , och fått nya och utökade uppgifter till följd av att EU:s direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (dir. 2005/36/EG och 2013/55/EU) ska genomföras. Anslaget föreslås minska med då den tillfälliga satsningen på förinkubation inom området livsvetenskap som inleddes minskar. Anslaget föreslås minska med för att finansiera satsningar på andra anslag. Regeringen avser att inom ramen för anslaget använda för vidareutbildning av obehöriga lärare och särskild kompletterande pedagogisk utbildning. Av anslaget är avsedda att användas för att utveckla den verksamhetsförlagda delen av lärar- och förskollärarutbildningarna och för valideringsinsatser i yrkeslärarutbildningen. Av medlen under anslaget avses högst användas för stöd till waldorflärarutbildning. Av anslaget är avsedda att användas för ett kandidatprogram i teckenspråk och tolkning vid . Av anslaget är avsedda att fördelas för insatser för att stärka studentinflytandet. Dessutom ska fördelas till universitetens innovationskontor och användas till en särskild satsning på bedömning av reell kompetens inom högskolan. Av medlen inom anslaget avser regeringen fördela till insatser för personer med utländsk högskoleutbildning eller en annan utländsk utbildning som motsvarar utbildning enligt högskolelagen. Merparten avser kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Regeringen avser vidare att inom ramen för anslagets ändamål fördela medel inom anslaget genom att bl.a. lämna bidrag till internationella forskningssamarbeten, , Svenska studenthemmet i , för informationsinsatser i utlandet och svenskundervisning i utlandet samt för vissa stipendier. Anslagsförändringar 2018 och framåt Anslaget beräknas öka 2018 med , med och med ytterligare för att utöka insatserna för personer med utländsk högskoleutbildning. I de beräknade medlen ingår även medel för studiestöd. beräknas anslaget öka med med anledning av att medel som tillfälligt avsatts till studiestöd inom utgiftsområde 15 återförs till anslaget. Behovet av studiestöd påverkas av vilka utbildningar som genomförts inom ramen för satsningen och beräknas därför . I enlighet med vad som kommer att presenteras i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) beräknas anslaget öka med 2018, med 2019 och med ytterligare 2020. Dessa medel avser regeringen att fördela till anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå för universitet och högskolor. Därutöver beräknas anslaget öka med 2018 och ytterligare 2019 med anledning av satsningen på starkare vetenskaplig grund i skolan. Anslaget beräknas minska 2019 med då satsningen på förinkubation inom området livsvetenskap som inleddes upphör. Anslaget beräknas minska 2019 med när satsningen på särskilda medel för validering inom högskolan som inleddes upphör. Anslaget föreslås minska 2017 med och beräknas öka med 2018 till följd av tidigare beräknade justeringar av anslaget. 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden och för utgifter för bidrag till insatser för ökad kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. Anslaget föreslås öka med till stöd för universitets decentraliserade läkarutbildning. Som en följd av de utbyggnader av tandläkarutbildningen vid som inleddes och 2013 föreslås anslaget öka med . Som en följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen vid som inleddes föreslås anslaget öka med . Anslaget beräknas öka med 2018 och med 2019. Anslaget föreslås minska med som en följd av att medel som tidigare använts för kvalitetshöjande insatser vid högre utbildning inte bör fördelas. Medlen till tandvårdscentralerna vid och föreslås minska med som en följd av att regeringen avser att låta och själva disponera intäkterna från sina tandvårdcentraler i stället för att inleverera intäkterna till inkomsttitel. Minskningen motsvarar intäkterna som inlevererats. Regeringen avser att till ämnesdidaktiska centrum inom naturvetenskap och teknik fördela medel på samma sätt som . Regeringen avser att återkomma i frågan om hur medel ska fördelas mellan dessa centrum på . Frågan bereds inom . 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). , 2019 och 2020 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag enligt avtal mellan svenska staten och landsting om samarbete om högskoleutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till landsting enligt avtal om samarbete om högskoleutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Ett avtal om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , slöts mellan staten och företrädare för de sju berörda landstingen (, läns landsting, , läns landsting, Västra , läns landsting och ). Ett avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården slöts 2004 mellan staten, Västra och . Antalet platser ökar vid , , , , , och i enlighet med vad som har presenterats i budgetpropositionerna . Anslaget föreslås öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Läkarutbildningen utökas med totalt 50 nybörjarplatser fördelade med 6 platser vardera till , , , respektive samt 10 nybörjarplatser vardera till Lunds och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 275 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka med till följd av utbyggnaden av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Läkarutbildningen föreslogs då utökas med totalt 40 nybörjarplatser och ytterligare 40 nybörjarplatser som fördelas lika mellan respektive . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd omfatta 440 helårsstudenter. Som ett resultat av att läns landsting ingår i som gäller föreslås att de medel som tidigare anslagits och beräknats för universitets läkarutbildning inom anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor överförs till detta anslag. föreslås anslaget därför öka med . Anslaget föreslås öka med för ersättning till klinisk forskning med anledning av det nya . Anslaget beräknas vidare öka med ytterligare 2018. I enlighet med avtalet har en omfördelning av medel mellan berörda lärosäten gjorts. Anslaget föreslås öka med med anledning av den utökning av tandläkarutbildningen som presenterades i budgetpropositionen . Utbildningen utökas med totalt tolv nybörjarplatser , fördelade med sex platser vardera till och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 60 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. Högskolan föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för detta ändamål. Anslaget föreslås öka med till följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Utbildningen har utökats med totalt tolv nybörjarplatser vid . har utbildningen utökats med ytterligare tolv platser vid och fem platser vid . Totalt beräknas utbyggnaden fullt utbyggd uppgå till 145 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för detta ändamål. I kommittémotion 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökad anslagsnivå för anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med för att stärka och påskynda valideringen av utländsk kompetens. Motionärerna behandlar denna satsning även i yrkande 17. I motion 2016/17:194 av och (båda M) begärs en snabbare validering av migranters examina. I kommittémotion 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökad anslagsnivå med för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta vägen in i läraryrket och för att få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka. Motionärerna behandlar denna satsning även i yrkande 16. I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 19 finns en liknande begäran. I kommittémotion 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna en ökad anslagsnivå med för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor till följd av en satsning på ökad undervisningstid på lärarutbildningen. Motionärerna behandlar denna satsning även i yrkande 15 och anför att den genomsnittliga lärarledda utbildningstiden bör kunna öka från dagens knappa till uppemot . I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 14 finns en liknande begäran. I kommittémotion 2016/17:2228 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 2:19 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt och en minskning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . föreslår vidare en ökning av anslaget 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . För anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet föreslår en minskning med i förhållande till regeringens förslag. föreslår vidare att ett anslag 99:3 förslag Högskolan inrättas och avsätter för detta. Inom föreslagna anslag 99:6 Kommittémotioner förslag avsätts för en ökning av de direkta anslagen (basanslagen) till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. I kommittémotion 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås en ökning av basanslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Motionärerna begär vidare att begreppet konstnärlig forskning ska avskaffas och att det i stället ska ingå i högskolornas basanslag (yrkande 8). Olika aspekter av lärarutbildningen och möjliga vägar till läraryrket tas upp i motioner från . Enligt kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör anslagen till den högre utbildningen ökas i enlighet med vad föreslår i sin budgetmotion för att öka kvaliteten på undervisningen. Motionärerna anför att den s.k. Grundbultens beräkningar indikerar ett tillskottsbehov till lärosätena. Framför allt anförs att en satsning bör göras med fokus på områdena naturvetenskap och teknik för att öka lärartätheten. I yrkande 10 föreslås att akademiker med naturvetenskaplig examen ska erbjudas två terminers betald pedagogisk utbildning för att bli behöriga gymnasielärare. I kommittémotion 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att det införs en möjlighet för lärare på högskolan att undervisa i gymnasiet och att staten stöttar detta ekonomiskt. Motionärerna framhåller att förslaget i första hand avser lärare i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Enligt kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet avskaffas. Motionärerna anser att produktivitetsavdraget i längden är orimligt då det är svårt att effektivisera undervisning med bibehållen kvalitet. I kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att ytterligare 300 utbildningsplatser för barnmorskor inrättas så att bristen på barnmorskor kan åtgärdas. I kommittémotion 2016/17:3453 av i m.fl. (C) i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning på vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . föreslår vidare en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . Anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet föreslås minska med till följd av att regeringens förslag om fler platser på lärarutbildningen samt förstärkningen för temporär kvalitetsförstärkning avvisas. föreslår en ökad anslagsnivå för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med till följd av en förstärkt satsning på kompletterande utbildning. föreslår en minskad anslagsnivå i förhållande till regeringens förslag för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med och för anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning med . Motionärerna föreslår dessutom en begränsning av pris- och löneomräkningen . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån för samtliga 66 anslag inom området Universitet och högskolor. Enligt kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 11 bör möjligheterna att införa speciella kompletteringsutbildningar ses över för att ge nyanlända akademiker större möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2016/17:3464 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt och en minskning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . Liberalerna föreslår vidare en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . För anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet föreslår Liberalerna en minskning med . Vidare föreslås en ökning med av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. För anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor föreslår Liberalerna en minskning med . Liberalerna föreslår även en minskning med i förhållande till regeringens förslag för anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Motionärerna föreslår även en nedjustering av pris- och löneomräkningen . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån för ytterligare 47 anslag inom området Universitet och högskolor. Enligt partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 3 bör ämneslärarutbildningen koncentreras till färre orter för att uppnå högre kvalitet och effektivitet. Motionärerna framhåller att de mindre lärarhögskolorna har svårt att erbjuda ämnesutbildning i alla ämnen. Lärarutbildningen för s.k. tidigarelärare och förskollärare kan även fortsättningsvis erbjudas på alla orter, men utbildningen för högstadielärare och gymnasielärare bör endast erbjudas på universiteten för att garantera en god kvalitet i ämnesutbildningen. I viss begränsad omfattning skulle den även kunna erbjudas genom distansutbildning. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . föreslår vidare en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . föreslår vidare minskningar av anslagen 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet med och 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med , av anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med och med av anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Motionärerna föreslår dessutom en 30-procentig minskning av pris- och löneomräkningen. föreslår vidare ytterligare utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor (yrkande 45) och avsätter resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier med 2017. Enligt motion 2016/17:906 av och (båda S) bör basanslagen viktas för forskning och forskarutbildning till de nya universitetens och högskolornas fördel. Motionärerna anför att universitet och högskolor i hela landet ska kunna ta ett större och mer långsiktigt ansvar för utvecklingen av forskningen och på så vis bidra till att kan behålla sin tätposition i världen. Därför bör det övervägas att, liksom i förra höstens budget, vikta basanslagen som går direkt till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. När det gäller yrkanden om validering vill utskottet framhålla att för att alla individers kompetens ska tas till vara på arbetsmarknaden är en väl fungerande validering av tidigare studier och erfarenheter avgörande. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ökning med och ytterligare medel till Universitets- och högskolerådet (UHR) för myndighetens arbete med att bedöma utländsk utbildning, bl.a. för att belastningen på verksamheten har varit hög och handläggningstiderna har varit långa. UHR har vidare fått i uppdrag att vidareutveckla bedömningen av utländsk utbildning, bl.a. för att också personer som har bristande dokumentation över sin eftergymnasiala utbildning ska kunna få utbildningen bedömd. Utskottet noterar vidare att regeringen tillsatte en nationell delegation för att utveckla dagens system för validering. Valideringsdelegationen har i uppdrag att –2019 följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån och ska bl.a. föreslå en nationell strategi för validering. Utskottet ställer sig positivt till regeringens förslag till satsningar på validering inom den högre utbildningen och anser inte att någon åtgärd från bör vidtas med anledning av motionsyrkanden i denna fråga. Ett flertal motionsyrkanden rör frågor om lärarutbildningen, dess kvalitet och utformning. Den nuvarande lärarutbildningen infördes . Det finns fyra olika examina: förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Längden på utbildningarna varierar men ämneslärarutbildningen kan omfatta upp till 5,5 års heltidsstudier. Det är därför fortfarande ganska få studenter som har examinerats från de nya utbildningarna, och de första stora studentkullarna examinerades . Att utbildningarna har funnits så betyder också att de ännu inte har kvalitetsutvärderats och att de flesta uppgifter som rör t.ex. genomströmning och etablering på arbetsmarknaden avser den tidigare utbildningen. I skrivelsen Kvalitetssäkring av högre utbildning (skr. 2015/16:76) presenterade regeringen sina bedömningar av hur ett ramverk för ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem ska utformas. I det nya systemet ska fortsätta att utvärdera utbildningar, men också undersöka hur universitet och högskolor arbetar med kvaliteten på sina utbildningar samt göra examenstillståndsprövningar och tematiska utvärderingar. ansåg att det nya systemet måste följas upp för att se till att det verkligen förbättrar utbildningarnas kvalitet och riktade tillkännagivanden till regeringen. Dels ska regeringen utvärdera systemet , dels ska lämna en rapport om hur systemet fungerar. ansåg också att det nya kvalitetssäkringssystemet riskerar att göra jämförelser mellan lärosäten svårare, och regeringen uppmanades vidare att se över hur jämförelser kan göras på ett bra sätt (bet. 2015/16:UbU9, rskr. 2015/16:155). Inom ramen för den tidigare lärarutbildningen var den verksamhetsförlagda utbildningsdelen, VFU, en av de delar som kritiserades mest. redovisade en utvärdering av VFU (Rapport 2015:24) som visade att de verksamhetsförlagda utbildningsdelarna i de nya lärar- och förskollärarutbildningarna överlag fungerar betydligt bättre och att studenterna är påfallande nöjda med sin VFU. För att höja kvaliteten ytterligare i lärar- och förskollärarutbildningarna pågår –2018 en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor i vilken 16 universitet och högskolor deltar.