bet · H301UbU12 · 2016-03-08 00:00:00 — Även skolans kompensatoriska uppdrag för elever med funktionsnedsättning har gjorts tydligt i skollagen. Av 3 kap. 3 § skollagen framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Bestämmelsen förtydligades på så sätt att det i en ny mening anges att elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. I regeringens proposition 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor framgår att tillägget syftar till att förtydliga att den som har en funktionsnedsättning som medför svårigheter att nå kunskapskraven inte bara ska ges tillräckligt stöd för att nå den lägsta godtagbara kunskapsnivån. Huvudmannen ansvarar för att motverka de negativa konsekvenser som en funktionsnedsättning kan ha för elevens möjligheter att utvecklas mot utbildningens mål. Regeringen framhöll i propositionen att en funktionsnedsättning i många fall medför att det finns ett kontinuerligt behov av stöd i form av anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen och att det får allvarliga konsekvenser för eleverna om detta stöd uteblir. Förtydligandet innebär enligt regeringen att det klart framgår att det inte finns utrymme för att begränsa stödet till vad som är tillräckligt för att eleven ska nå lägsta godtagbara kunskapsnivå. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). I 3 kap. 3 § skollagen framgår även att elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. I förarbetena till skollagen betonas att meningen särskilt markerar att tillgängliga resurser inte bara kan riktas mot de svagaste eleverna, utan att även de elever som har lättare att nå utbildningens mål har rätt till ledning och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. Regeringen påpekar att bestämmelsen innebär att alla elever, även de som utvecklas snabbt, har rätt att få stimulans och utmaningar i skolarbetet. Även elever som lätt når kunskapskraven eller har speciella talanger har enligt regeringen rätt att få en individanpassad undervisning och uppmuntran att nå ännu längre i sin kunskapsutveckling. Vid resursfördelningen måste hänsyn tas till detta (prop. 2009/10:165 s. 285 och 662). Bestämmelserna i skollagen om stödinsatser i skolan ändrades och innebär bl.a. att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen (3 kap. 5 a §). Med sådant stöd avses som huvudregel anpassningar som lärare kan göra i den dagliga undervisningen. Det innebär att stöd i form av extra anpassningar ska ligga inom ramen för det stöd som ska ges till alla elever enligt 1 kap. 4 § och den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 §. Till stöd i form av extra anpassningar hör bl.a. enstaka specialpedagogiska insatser , t.ex. . Även särskilda läromedel eller utrustning i form av t.ex. tidsstöd, dvs. hjälpmedel för att förstå och passa tider, samt digital teknik med anpassade programvaror kan som huvudregel anses falla inom ramen för stöd i form av extra anpassningar (prop. 2013/14:160 s. 36, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd utreds skyndsamt (3 kap. 8 §). Insatser som är att betrakta som särskilt stöd är t.ex. placering i särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning enligt 11 §, anpassad studiegång enligt 12 § eller elevassistent. Det rör sig således om insatser av mer ingripande karaktär som normalt inte är möjliga att genomföra för lärare inom ramen för den ordinarie undervisningen. Även mer omfattande eller regelbundna specialpedagogiska insatser utgör särskilt stöd (prop. 2013/14:160 s. 36). Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att barn som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning ska tas emot i grundsärskolan. Frågan om mottagande i grundsärskolan prövas av barnets hemkommun. Ett beslut om mottagande ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd ska hållas med barnets vårdnadshavare när utredningen genomförs. Grundsärskolan ska ge eleverna en utbildning som är anpassad för dem och som ger kunskaper och värden och utvecklar deras förmåga att tillägna sig dessa. Enligt den juridiska vägledning som har gett ut om målgruppen för grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna tillhör elever med autism men utan utvecklingsstörning inte målgruppen för grundsärskolan. Personer med autism eller autismliknande tillstånd jämställs vid tillämpningen av skollagen med personer med utvecklingsstörning endast om de också har en utvecklingsstörning eller en bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom (29 kap. 8 § skollagen). Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna och de vuxenstuderande. Myndigheten ansvarar för specialpedagogiskt stöd samt för utbildning i specialskolan och i förskoleklassen och fritidshem vid en skolenhet med specialskola. (Se förordningen [2011:130] med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten.) regleringsbrev fick SPSM i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för huvudmän och skolor med målet att elever med blindhet, som använder punktskrift som läsmedium, ska höja sina kunskapsresultat. SPSM publicerade ett stödmaterial, som utformats som allmänna råd, om elever med punktskrift som läsmedium. De allmänna råden riktar sig till skolhuvudmän och rektorer som har en punktskriftsläsande elev i sin verksamhet och ger vägledning om lagar, regler och arbetssätt. Handlingsplan om särbegåvade elever Kommuner och Landsting (SKL) upprättade 2014 en handlingsplan för att stödja kommunerna i arbetet med särbegåvade elever. Dokumentet är resultatet av ett samarbete med kommunerna i , , , , , och . Denna handlingsplan är tänkt att kontinuerligt uppdateras, och syftet med den är att arbeta fram rutiner för att identifiera särbegåvade elever, anpassa undervisningen och föreslå lämpliga kompetensutvecklingsinsatser för skolpersonal. För att höja motivationen hos särbegåvade elever föreslås i handlingsplanen att eleverna t.ex. kan snabba på skolgången, fördjupa sig när obligatoriska moment är avklarade och engagera sig i aktiviteter utanför skoldagen. I budgetpropositionen framgår att regeringen genomför en särskild kompetensutvecklingssatsning för att öka tillgången till lärare med specialpedagogisk kompetens i framför allt förskoleklassen och årskurs 1–3. Satsningen uppgår till . Regeringen avsätter 2016 för att stärka kompentensen generellt hos lärare i och som föreslås användas inom satsningen Lärarlyftet II för att öka antalet behöriga specialpedagoger. breddades Lärarlyftet II så att speciallärarexamen erbjuds med alla specialiseringar. Det innebär att utöver specialisering mot utvecklingsstörning kommer även speciallärarexamen med specialiseringar mot språk-, skriv- och läsutveckling, matematikutveckling, dövhet eller hörselskada, synskada och grav språkstörning att erbjudas. Sedan höstterminen 2012 pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i årskurs 7–9. Syftet är att ge eleverna möjlighet till fördjupning och breddning i ett eller flera ämnen och stimulera de elever som lätt når kunskapskraven eller har speciella talanger. Detta är ett sätt att fånga upp och erbjuda dessa elever en individanpassad undervisning och uppmuntra dem att nå längre i sin kunskapsutveckling. Inom spetsutbildningarna kan eleverna läsa gymnasiekurser och få betyg i det ämne eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i utvärderas i en rapport som lämnar in senast vid utgången av april. Försöksverksamheten pågår t.o.m. /23. Utgångspunkten i skollagen är att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Utskottet vill betona att detta gäller alla elever inklusive elever med funktionsnedsättningar och elever som lätt når kunskapskraven. I sammanhanget vill utskottet peka på skolans kompensatoriska uppdrag och kommunernas och rektorernas ansvar att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter elevernas olika förutsättningar och behov. har förtydligat bestämmelserna om skolans stöd till elever. Vidare har fått i uppdrag att genomföra fortbildning i specialpedagogik för lärare i från , och fortbildningssatsningen Lärarlyftet II inkluderar nu speciallärarexamen med alla specialiseringar. När det gäller yrkandet om punktskrift kan utskottet konstatera att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), som ansvarar för specialpedagogiskt stöd, bl.a. har tagit fram ett stödmaterial utformat som allmänna råd som ger vägledning till skolhuvudmän och rektorer när det gäller lagar, regler och arbetssätt med punktskrift. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att synskadade innefattas av det kompensatoriska uppdraget och att alla synskadade barn är integrerade i . Utskottet kan i fråga om yrkandet om barn och ungdomar med autism som inte har en utvecklingsstörning konstatera att en placering på grundsärskola föregås av en utförlig utredning – bestående av en pedagogisk, en psykologisk, en medicinsk och en social bedömning – som klargör om eleven tillhör målgruppen. Att tillhöra målgruppen innebär dels att eleven har en utvecklingsstörning, dels att eleven inte bedöms kunna uppnå kunskapskrav. Utskottet påminner om att ska ta hänsyn till elevers olika behov och ge dem stöd och stimulans att utvecklas så långt som möjligt. Inom ramen för har varje elev rätt till extra anpassningar samt vid behov särskilt stöd för att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Utskottet noterar att Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram en handlingsplan för att identifiera särbegåvade elever, anpassa undervisningen och föreslå lämpliga kompetensutvecklingsinsatser för skolpersonal. En sådan handlingsplan som kontinuerligt uppdateras kan urskilja viktiga åtgärder som kan utföras på lokal nivå. Vidare vill utskottet påminna om den försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning som bedrivs i /13. Utskottet konstaterar att försöksverksamheten är i en inledande fas. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:59 (SD), 2015/16:251 (FP), 2015/16:653 (S), 2015/16:1384 (S), 2015/16:1828 (M) och 2015/16:1847 (SD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gruppstorlek och personaltäthet på fritidshemmen och en egen läroplan för fritidshemmet. Jämför reservationerna 5 (M), 6 (SD), 7 (V) och 8 (M, SD). Gruppstorlek och personaltäthet på fritidshemmen I partimotionerna 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslår motionärerna att regeringen ska se över barngruppernas storlek på fritidshemmen, detta för att fritidshemmen är allt sämre bemannade och personalens utbildningsnivå har sjunkit. Motionärerna pekar dessutom på statistik från som visar att den genomsnittliga elevgruppen har växt från 31 till 41 elever . I kommittémotion 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslår motionärerna att ska ges i uppdrag att närmare undersöka konsekvenserna av barngruppernas nuvarande storlek. Eftersom en stor andel av alla elever i de yngre åldrarna är inskrivna i fritidshemmet är det av stor vikt att fritidshemmen får rätt förutsättningar för att klara sin verksamhet. Med rätt förutsättningar har fritidshemmen potential att vända elevernas kunskapsresultat och bidra till att fler elever får bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen i skolan. I motion 2015/16:12 av (SD) yrkande 1 föreslår motionären att personaltätheten på fritidshemmen ska öka och att fritidshemmen bör ges vissa undervisningskompensatoriska uppgifter för de elever som av någon orsak halkar efter i skolarbetet. I kommittémotion 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram rekommendationer för gruppernas storlek och personaltätheten i fritidshemmen. Motionärerna anför att om fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan är grupperna nu för stora och personalen för få för att en meningsfull verksamhet ska kunna erbjudas. Egen läroplan för fritidshemmet I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 23 och kommittémotion 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att man undersöker möjligheterna att ge fritidshemmen en egen läroplan. Likaså bör utreda hur fritidshemmen ska kunna inkluderas i de nationella satsningarna som går till skolan. Motionärerna anför att med rätt förutsättningar har fritidshemmen möjlighet att vända elevernas kunskapsresultat och bidra till att fler elever får bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen i skolan. Fritidshemmet är en del av skolväsendet, och verksamheten omfattas av bestämmelser i 1–6 kap. samt 14 kap. skollagen (2010:800). För fritidshemmet gäller också del 1 och 2 av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) i tillämpliga delar. Fritidshem vid specialskolor och sameskolor ska tillämpa specialskolans respektive sameskolans läroplaner. Elever i grundsärskolan som vistas i fritidshem omfattas av Lgr 11. Läroplanen är, vid sidan av skollagen, det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i fritidshemmet (prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet s. 232). Utbildningen i fritidshemmet har till syfte att komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och de särskilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap (se 14 kap. 2 § skollagen). Det är huvudmannen som har det övergripande ansvaret för kvaliteten i fritidshemmet och för att fördela resurser i förhållande till de olika behov som finns på varje fritidshem (2 kap. 8 a § skollagen). I 14 kap. 9 § skollagen sägs att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. tog fram nya allmänna råd med kommentarer för fritidshemmet som har sin grund skollag. I de allmänna råden avsnitt 1 punkt 5 anges att huvudmannen bör ha en fungerande modell för resursfördelning som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna och behoven i olika fritidshem, såsom elevgruppernas sammansättning och storlek. Enligt avsnitt 1 punkt 6 ska huvudmannen föra en dialog med rektorn om personaltäthet, storlek och sammansättning av barngrupperna i fritidshemmet i förhållande till verksamhetens uppdrag och fördelningen av resurser. I kommentaren framkommer att det ingår i det systematiska kvalitetsarbetet att kontinuerligt följa hur personaltätheten och elevgruppernas sammansättning och storlek påverkar verksamhetens kvalitet. I avsnitt 2 punkt 1 framgår att rektorn utifrån fördelade resurser bör anpassa gruppstorlek, personaltäthet och gruppsammansättning så att fritidshemmet kan uppfylla sitt nationella uppdrag, och då väga in faktorer såsom elevernas ålder, personalens kompetens, lokalernas och utemiljöns utformning, elever med annat modersmål än svenska, elever i behov av särskilt stöd, kontinuitet i elev- och personalgruppen och elevernas närvarotider (allmänna råd s. 24). I kommentaren till denna punkt sägs bl.a. att det inte finns någon bestämd gruppstorlek, gruppsammansättning eller personaltäthet som är optimal i alla sammanhang. Däremot finns det vissa generella faktorer som är viktiga att rektorn beaktar vid sammansättningen av grupper och avvägningar om personaltäthet. Dit hör bl.a. elevernas ålder och personalens kompetens (s. 25–26). Det framgår även av kommentaren att gruppstorleken generellt är mer avgörande för den pedagogiska kvaliteten än vad personaltätheten är. Det innebär att mindre grupper är att föredra framför större grupper, även om personaltätheten per elev är densamma (s. 26). En stor del av fritidshemmets verksamhet består av sådana målstyrda processer som i skollagen definieras som undervisning (se s. 22 kommentaren). Begreppet undervisning definieras i 1 kap. 3 § skollagen som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Begreppet är anpassat till såväl förskola som fritidshem och ska ges en vid tolkning när det gäller dessa skolformer (prop. 2009/10:165 s. 633). Enligt de allmänna råden avsnitt 1 punkt 8 bör huvudmannen ha en planering för kompetensförsörjning så att elevernas rätt till undervisning kan tillgodoses av lärare i fritidshem eller av fritidspedagoger. får fritidspedagoger på motsvarande sätt som lärare i fritidshem bedriva och ansvara för undervisning i fritidshemmet (2 kap. 13, 15 och 17 §§ skollagen). Därutöver får det i undervisningen i fritidshemmet finnas annan personal som har sådan utbildning och erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 14 § skollagen). Statistik och pågående arbete I promemoria Elever och personal i fritidshem presenterar officiell statistik om fritidshemmens elever, personal och grupper (pm , dnr 2015:00326). I promemorian framgår att grupperna på fritidshemmen blivit större och att personaltätheten har försämrats . ökade antalet elever per grupp från 40,4 till 41,1. Det framgår av promemorian att grupperna har växt kraftigt i storlek , eftersom den genomsnittliga gruppen hade 31 elever 2004. När det gäller personaltätheten framgår det att antalet inskrivna elever per anställd 1990–ökade från 7,5 till 10,9 och fortsatte upp till 12,9 elever 2013 och 13,1 2014. ökade antalet elever , medan antalet anställda ökade . (s. 4). I regeringens resultatredovisning framgår motsvarande information (prop. 2015/16:1 s. 78). redovisade ett uppdrag från regeringen att förtydliga fritidshemmets uppdrag genom att lämna förslag på ändringar i de läroplaner som gäller för fritidshemmet (U2015/191/S, dnr 2015:201). föreslår bl.a. att fritidshemmets uppdrag att komplettera skolan och stödja elevernas sociala utveckling skrivs in i aktuella läroplaner. Förslaget enligt är att fritidshemmet får ett eget avsnitt i dessa läroplaner. Frågan bereds för närvaande i . För att fritidshemmets utbildning ska hålla god kvalitet och t.ex. vara anpassad till att stimulera elevers lärande och utveckling har regeringen avsatt 2016 i huvudsak för en högre personaltäthet, men även till viss del för insatser för att på andra sätt höja kvaliteten i fritidshemmen. Regeringen har för beräknat för ändamålet. Utskottet ställde sig bakom satsningen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Inledningsvis kan utskottet konstatera att fritidshemmen har ett viktigt uppdrag i att komplettera utbildningen i skolan. När det gäller frågan om gruppstorlek och personaltäthet på fritidshemmen har utskottet tagit del av statistik och ser med oro på utvecklingen. Utskottet vill därför framhålla den satsning på som bl.a. kommer att gå till att öka personaltätheten men även till andra insatser för att öka kvaliteten i fritidshemmen. Utskottet noterar att för beräknas för ändamålet. Utskottet vill i sammanhanget betona att i de allmänna råden för fritidshemmen framhåller att det inte finns någon optimal gruppstorlek, gruppsammansättning eller personaltäthet. Däremot finns det en rad faktorer som är viktiga att beakta vid sammansättningen av grupper och avvägningar av personaltäthet. Utskottet kan även konstatera att det är huvudmannen som i dialog med rektorn ansvarar för att väga gruppstorlek, gruppsammansättning och personaltäthet mot resursfördelning och verksamhetens uppdrag. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2015/16:12 (SD), 2015/16:51 (V) yrkande 1, 2015/16:2740 (M) yrkande 2, 2015/16:3073 (M) yrkande 22 och 2015/16:3225 (M) yrkande 16. När det gäller frågan om en egen läroplan för fritidshemmet kan utskottet konstatera att föreslår att fritidshemmet får ett eget avsnitt i läroplanen för (Lgr 11). Även för de övriga obligatoriska skolformerna föreslår anpassningar i respektive läroplan (U2015/191/S, dnr 2015:201). Med hänvisning till den pågående beredningen av förslag avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2740 (M) yrkande 3 och 2015/16:3073 (M) yrkande 23. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om (M och SD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M) och 2 (SD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare och som har avslagit i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9 och bet. 2014/15:UbU11). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2015/16:10 (SD), 2015/16:948 (M) och 2015/16:1847 (SD) yrkandena 24–27. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2015/16:440 av och (båda S), 2015/16:1248 av (M), 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:1423 av (M), 2015/16:1891 av m.fl. (S), 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 7. Vi vill lyfta fram en undersökning från , där kommunernas forskningsenhet (AKF) kom fram till att det inte finns några statistiska bevis för att elever som fått modersmålsundervisning visar bättre resultat i läsning, matematik eller naturvetenskap än de elever som inte fått modersmålsundervisning. Resultatet fick politikerna i att helt lägga ned modersmålsundervisningen för att i stället satsa på specialundervisning och på det danska språket. Vi förordar således att kommunerna delvis satsar insparade medel från modersmålsundervisning på svenskundervisning för de elever som har svaga kunskaper i svenska. Regeringen bör vidta åtgärder så att skolorna generellt kan förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:440 av och (båda S), 2015/16:1248 av (M), 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:1423 av (M), 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2015/16:1891 av m.fl. (S).