bet · H301SfU14 · 2016-03-23 00:00:00 — En EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare får avvisas i anslutning till inresan eller efter inresan bl.a. om han eller hon inte kan styrka sin identitet. Vidare får en EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare avvisas efter inresan om han eller hon visar sig vare en orimlig belastning för biståndssystemet enligt socialtjänstlagen (2001:453). En utlänning som har uppehållsrätt får inte avvisas av dessa skäl. För att få uppehållsrätt krävs att EES-medborgaren antingen är arbetstagare eller egenföretagare eller har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning. För studerande och EES-medborgare i övrigt krävs för uppehållsrätt dock både tillräckliga tillgångar för dem och deras familjemedlemmar och heltäckande sjukförsäkring för dem och familjemedlemmarna. Några ytterligare krav på försörjning, registrering eller styrkande av identiteten bör enligt utskottets mening inte införas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:3126 (SD) yrkandena 33, 34 och 36–38 samt 2015/16:2816 (SD) yrkande 1. Motion 2015/16:1482 (FP) yrkande 1 får anses delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälsokontroller och boende för asylsökande. Jämför reservationerna 23 (SD) och 24 (V). Asylsökande ska enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, erbjudas plats på en förläggning (ABO). Den som inte önskar utnyttja en erbjuden plats på en förläggning utan skaffar eget boende (EBO) ska ändå registreras vid en förläggning. svarar för att bistånd lämnas till asylsökande enligt LMA för bl.a. logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag för avgifter för sjukvård. Enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska ett landsting, om det inte är uppenbart obehövligt, erbjuda bl.a. asylsökande en hälsoundersökning. Ett sådant erbjudande ska lämnas när en utlänning har etablerat boende inom . Övriga utlänningar ska erbjudas hälsoundersökning så snart det lämpligen kan ske. Ett asylsökande barn ska erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds den som är bosatt inom . Ett landsting ska erbjuda bl.a. asylsökande vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. I partimotion 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att införa obligatoriska hälsoundersökningar vid ansökan om uppehållstillstånd. I kommittémotion 2015/16:33 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ska kunna erbjuda särskilda boenden för hbtq-flyktingar. Enligt motionärerna bör det inrättas särskilda boenden för asylsökande hbtq-personer. Det ska vara den enskildes val att bo på ett sådant boende. (FP) begär i motion 2015/16:785 yrkandena 1–5 tillkännagivanden om att principen bör vara att det är den som mobbar, diskriminerar eller förtrycker som ska flyttas från asylboenden och inte den som blir mobbad, diskriminerad eller förtryckt. Både privat och offentligt styrda asylboenden ska ha handlingsplaner för att motverka mobbning, förtryck och våld på boendena samt för att säkerställa kvinnors samt sexuella och religiösa minoriteters trygghet. Även privat styrda asylboenden ska genom avtal förpliktas att skydda asylsökande från diskriminering, mobbning och förtryck från andra asylsökande. En utredning bör tillsättas för att se hur kvinnors och minoriteters rättigheter och boendesituation i asylboenden kan stärkas. I motion 2015/16:1478 av (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att hbtq-certifiera asylboenden. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se till att hbtq-asylsökande får tillgång till lämplig vård för posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). ska erbjuda lämpligt boende för de asylsökande som inte ordnar boendet på egen hand. Enligt har en asylsökande rätt till ett boende som är anpassat efter den sökandes behov om han eller hon befinner sig i en särskilt utsatt situation. Det kan gälla exempelvis en hbtq-person, ett ensamkommande barn, en gravid kvinna eller ensamstående med minderåriga barn. Behov av ett särskilt anpassat boende kan vidare finnas för någon som är allvarligt sjuk eller som har en funktionsnedsättning eller psykiska besvär. Det kan vara en person som exempelvis varit utsatt för människohandel, tortyr, våldtäkt eller andra former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld, eller kvinnlig könsstympning. Hbtq-personer ska enligt verkets handbok prioriteras när det gäller lägenhetsboende i närheten av stora städer, där det kan finnas stödjande organisationer och nätverk. Alla asylsökande får ta del av boenderegler och av information om att alla som bor i boendet ska kunna känna sig trygga i sin boendemiljö och att det därför är viktigt att alla i boendet respekterar varandra och visar varandra hänsyn, oavsett religion, kultur eller sexuell läggning. Justitie- och migrationsminister framhöll i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:425) bl.a. att det finns fyra hbtq-certifierade anläggningsboenden i som drivs av ett privat omsorgsföretag, där det finns en särskild kompetens att möta hbtq-personer på ett bra sätt, liksom att hantera särskilda utmaningar som hbtq-personer kan ha . Utskottet vill vidare peka på att regeringen beslutade om en översyn av mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Enligt kommittédirektiven (dir. 2015:107) ska utredaren redovisa vilka konsekvenser utredningens förslag får för bl.a. hbtq-personer. Med det anförda får motionerna 2015/16:33 (V) yrkande 4, 2015/16:785 (FP) yrkandena 1–5 och 2015/16:1478 (FP) yrkandena 2 och 3 anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Landstingen ska erbjuda asylsökande en hälsoundersökning. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkanden om att införa obligatoriska hälsoundersökningar för samtliga personer som söker uppehållstillstånd i . Motion 2015/16:3126 (SD) yrkande 20 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. handläggningen hos , identitet, åldersbedömning, undantag från kravet på arbetstillstånd och s.k. spårbyte. Jämför reservationerna 25 (C), 26 (V), 27 (L), 28 (KD), 29 (M, SD), 30 (V), 31 (SD), 32 (C) och 33 (KD). Av 1 kap. 10 § UtlL framgår att i fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Ett offentligt biträde ska förordnas, om det inte måste antas att behovet av biträde saknas, i mål och ärenden i vissa fall om avvisning, utvisning, verkställighet av avvisning eller utvisning och hemsändande. Ett offentligt biträde ska alltid förordnas för barn som hålls i förvar i visst fall (18 kap. 1 och 1 a §§ UtlL). Enligt 9 kap. 8 § UtlL får eller fotografera en utlänning och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck om utlänningen inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till , utlänningen ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som annan skyddsbehövande, eller det finns grund för att besluta om förvar. Asylsökande som kan eller som medverkar till att styrka sin identitet kan få undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd för att få arbeta i , s.k. AT-UND (5 kap. 4 § utlänningsförordningen 2006:97, förkortad UtlF). AT-UND gäller fram till dess att utlänningen lämnar landet eller ett beslut om att bevilja honom eller henne uppehållstillstånd har fått laga kraft. Undantaget upphör dock att gälla om en utlänning inte medverkar till verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning som fått laga kraft. En asylsökande som har arbetat och får avslag på sin asylansökan kan ”byta spår” till arbetskraftsinvandrare. Om den asylsökande har varit anställd och anställningen avser en tidsperiod om från ansökningstillfället kan personen enligt 5 kap. 15 a § UtlL beviljas uppehållstillstånd. I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om åldersbedömning av ensamkommande barn. Enligt motionärerna behöver åldersbedömningen fungera bättre för att de unga ska få de individuella åtgärder som åldern kräver. Det bör göras en jämförelse av hur andra EU-länder gör. i (M) begär i motion 2015/16:2636 yrkande 3 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att underlätta för köbyte från asylansökan till ansökan om uppehållstillstånd enligt reglerna om arbetskraftsinvandring. I yrkandena 8 och 9 begärs tillkännagivanden om rätten för asylsökande att arbeta under asylprocessen och att det automatiska förbudet mot att arbeta under asylprocessen ska hävas och ersättas med en automatisk rätt att arbeta under asylprocessen. I motion 2015/16:1714 begär (M) ett tillkännagivande om att göra det möjligt att arbeta som föregår verkställande av utvisningsbeslut. Enligt motionären skulle det vara bra för individen att få ny arbetslivserfarenhet och lära sig språket. m.fl. (SD) begär i partimotion 2015/16:3126 yrkande 8 ett tillkännagivande om att ska vidta åtgärder för att komma till rätta med asylmissbruket. Enligt motionärerna är bl.a. en relativt stor andel av dem som påstår sig vara under i själva verket betydligt äldre. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om krav på handlingar som stärker asylsökandes identitet och nationalitet. Alla människor som passerar gränser ska enligt motionärerna kunna bevisa sin identitet. Vidare begärs ett tillkännagivande om asylsökandes redogörelse för flyktvägen (yrkande 12). För att komma till rätta med asylfusket ska enligt motionärerna asylsökande alltid redogöra för sin flyktväg till . Vid misstanke om falska uppgifter ska flyktvägen verifieras. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om åldersbestämmelse av asylsökande. Enligt motionärerna ska alla asylsökande som påstår sig vara under åldersbestämmas genom vetenskapliga metoder. I motion 2015/16:2819 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som vid prövning av uppehållstillståndet vill behandlas eller kommer att bli behandlade som om de var . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att prövningen för uppehållstillståndet för den som vägrar att delta i åldersbestämningen ska avslutas och personen ska av- eller utvisas med omedelbar verkan. (SD) begär i motion 2015/16:2760 yrkande 5 ett tillkännagivande om att alla som söker asyl ska lämna DNA och fingeravtryck, fotograferas och genomgå en obligatorisk hälsoundersökning. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2015/16:3048 yrkande 12 ett tillkännagivande om att se över hur rättssäkerheten kan stärkas genom bättre språkanalyser, landkunskap och kunskap om hbtq-personers situation. Det begärs också ett tillkännagivande om att se över hur rättssäkerheten kan stärkas genom snabbare utredning av asylsökandes psykiska hälsotillstånd och att kompetensen om tortyr och trauma stärks i hela asylprocessen (yrkande 13). I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att underlätta möjligheten till spårbyte. Enligt motionärerna bör möjligheten till spårbyte finnas så att den som har arbete i ska kunna få stanna. I kommittémotion 2015/16:33 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det bör vidtas kompetenshöjande åtgärder i hbtq-frågor och göras en översyn av hur asylärenden som rör hbtq-personer har hanterats samt vilka eventuella brister som finns och hur dessa kan åtgärdas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att de tolkar som anlitar ska ha hbtq-kompetens. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2015/16:83 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrevet bör ge i uppdrag att i barns asylärenden använda landinformation som särskilt handlar om förföljelse av barn. Vidare bör regeringen ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för utredningen (yrkande 3). I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste försäkra sig om att upprättar rutiner i enlighet med rekommendationer som inte frångås. Enligt motionärerna har rekommendationerna inte följts när det gäller medicinsk åldersbedömning av barn i övre tonåren, utan har fortsatt att göra egna åldersbedömningar av ensamkommande barn, vilket är oacceptabelt. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att besvärsmöjlighet över beslut om åldersbestämning bör införas i utlänningslagen. Enligt motionärerna bör beslut om ålder fattas separat med en besvärshänvisning. I kommittémotion 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att handläggare på bör genomgå en obligatorisk utbildning i genusmedveten asylprövning. I motion 2015/16:1478 av (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda ifall RFSL bör tilldelas större ekonomiskt stöd för att kunna stötta asylsökande hbtq-personer. RFSL stöder hbtq-flyktingar genom juridisk rådgivning i asylprocessen och genom personliga stödsamtal. (FP) begär i motion 2015/16:387 yrkande 1 ett tillkännagivande om att stärka barnperspektivet i utlänningslagen med ”barnets bästa” som den främsta principen. Enligt motionären saknas ofta bedömningar om barns skyddsskäl i beslut. Vidare begärs ett tillkännagivande om att stärka barnrättsperspektivet i asylprocessen genom att alltid utreda barns egna asylskäl (yrkande 2). Enligt motionären får ensamkommande barn juridiska ombud och gode män medan barn som kommer med sina familjer får dela ombud med föräldrarna. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att barns rättigheter och behov särskilt ska uppmärksammas i asylprocessen. Enligt motionärerna uppmärksammas barns egna asylskäl inte tillräckligt. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att villkoret om att ha identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort. Även personer som inte kan styrka sin identitet bör enligt motionärerna kunna få undantag från att behöva ha arbetstillstånd som asylsökande. m.fl. (S) begär i motion 2015/16:1435 yrkande 3 ett tillkännagivande om att det behövs bättre landinformation i hbt-ärenden. I motion 2015/16:462 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över hur barns rättigheter kan stärkas i asylprocessen så att man kan undvika att barn far illa genom statens hantering av och beslutsfattande i asylärenden. Barns anpassning till och barnets bästa måste enligt motionären väga tyngre, så att barn inte rycks upp från sina hem anpassning till . Av utlänningslagen framgår bl.a. att den person är flykting som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp. Varje asylsökandes skäl ska prövas individuellt. I den individuella prövningen ingår också att ta hänsyn till kön, dvs. att ha ett genusperspektiv och att ta hänsyn till hbtq-frågor. Utskottet noterar att i årsredovisningen anger att verket har arbetat med att se över nuvarande utbildning och utveckla vidareutbildning för verkets hbt-specialister. har även sett över det uppdrag som hbt-specialist som inrättats inom myndigheten. Syftet med översynen har varit att säkerställa att ärenden ska handläggas rättssäkert och effektivt när hbtq-skäl finns med. Också när det gäller barnärenden prövas dessa individuellt, och hänsyn till barnets bästa tas i alla delar av processen. Av årsredovisning framgår att utreder och bedömer barns egna asylskäl bl.a. genom ett muntligt samtal med barnet. Vid varje ansökan bedöms om det är lämpligt att höra varje enskilt barn eller inte. fortsatte verket att satsa på att höja barnkompetensen inom myndigheten. Fem grundutbildningar och två påbyggnadsutbildningar om barn i migration genomfördes . Målet är att barnkompetensen ska utvecklas på alla nivåer och områden genom effektiva former för kompetensutveckling. När det gäller tortyr får beviskraven inte ställas alltför högt vad gäller påståenden om risk för dödsstraff, tortyr eller annan förnedrande behandling eller bestraffning. Om någon fullständig bevisning inte kan läggas fram bör den sökandes berättelse godtas om den framstår som trovärdig och sannolik (, i migrationsärenden). Av rättsliga ställningstagande daterat om medicinska utredningar framgår att den som åberopar skador efter tortyr och lämnar in ett intyg som indikerar att han eller hon har varit utsatt för sådan bör beviljas vidare behandling och utredning av skadorna. När det gäller tolkar kan utskottet konstatera att behovet av tolktjänster inom asylprövning har fortsatt öka på grund av ökningen av antalet asylansökningar. Utskottet konstaterar att aktivt arbetar med information om och utbildning i hbtq- och könsrollsfrågor och barnfrågor samt med att utveckla den rättsliga kvaliteten i verksamheten. Utskottet finner inte skäl för att nu göra något tillkännagivande med anledning av motionerna 2015/16:3048 (C) yrkandena 12 och 13, 2015/16:33 (V) yrkandena 2 och 3, 2015/16:83 (V) yrkandena 2 och 3, 2015/16:959 (V) yrkande 21, 2015/16:1478 (FP) yrkande 1, 2015/16:387 (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2567 (KD) yrkande 9, 2015/16:1435 (S) yrkande 3 och 2015/16:462 (S). I svensk rätt gäller principen om fri bevisföring, vilket innebär att det är tillåtet att ta upp alla former av bevis vid en rättslig prövning. Med detta menas att det i princip inte uppställs några begränsningar i fråga om de källor som får användas för att ta reda på sanningen. Även bevisvärderingen är fri. Något absolut krav på styrkt identitet uppställs inte inom asylprövningen. Utskottet kan dock konstatera att det är en grundläggande princip inom asylrätten att det är den asylsökande som ska göra sitt behov av skydd sannolikt. Detta inbegriper även att sökanden måste göra sin identitet sannolik, och en del av identiteten är åldern. Bedömningen av om sökanden är vuxen eller underårig är ett led i den samlade prövningen av den åberopade identiteten och görs normalt i samband med beslut i asylärendet och framgår således i själva beslutet. Vid prövningen ska först bedömas om sökanden har gjort sin identitet sannolik, och därefter prövas asylskälen. Av årsredovisning framgår det bl.a. att bedömt att de upphandlade medicinska åldersbedömningarna inte fungerade som tillräckliga bevis för bedömning i asylärenden. tog därför fram en rättslig kommentar om bedömning av ålder i asylärenden. Kommentaren klargör att , till asylsökande som uppger att de är , bara har en skyldighet att informera om att den sökande kan låta genomföra en medicinsk åldersbedömning för att styrka sin uppgivna ålder. Skyldigheten att informera är bara aktuell i ärenden där bedömer att den sökande inte kunnat visa sin ålder, genom exempelvis handlingar eller muntlig bevisning. Av årsredovisningen framgår att verket kommer att arbeta vidare med åldersfrågan. Mot bakgrund av pågående arbete med åldersbedömning är utskottet inte berett att nu ställa sig bakom yrkanden om bl.a. besvärshänvisning och krav på styrkt identitet. Motionerna 2015/16:3241 (M) yrkande 16, 2015/16:3126 (SD) yrkandena 8 och 11–13, 2015/16:2819 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:83 (V) yrkandena 8 och 9 avstyrks därmed. Vad gäller ett yrkande om att alla som söker asyl ska lämna DNA, foton, fingeravtryck m.m. som ska lagras noterar utskottet att EU:s medlemsstater och , , och har en databas för fingeravtryck, Eurodac. I är det som ansvarar för databasen. En person som ansöker om asyl måste lämna fingeravtryck. Dessa kontrolleras sedan mot databasen för att se om personen har sökt asyl i något av de länder som använder databasen. kontrollerar även fingeravtrycken mot en annan databas, informationssystem (SIS). I SIS registreras bl.a. personer som är efterlysta eller på annat sätt eftersökta eller som ska nekas inresa i Schengenområdet. är det också möjligt att i det uppdaterade systemet, SIS II, lägga in biometriska uppgifter och att länka samman registreringar som avser en och samma person. Enligt 14 § utlänningsdatalagen (2016:27) får föra separata register över fingeravtryck och fotografier som tas med stöd av 9 kap. 8 § UtlL. Uppgifterna om fingeravtryck eller fotografier får användas bl.a. om det behövs för att kontrollera identiteten av en person på ett fotografi som kommit in till , eller om det behövs för att ska kunna kontrollera ett fingeravtryck mot det fingeravtrycks- och signalementsregister som för enligt 4 kap. 11 § polisdatalagen (2010:361). Mot denna bakgrund får motion 2015/16:2760 (SD) yrkande 5 anses delvis tillgodosedd och avstyrks. En asylsökande har möjlighet att undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd, om bedömer att det inte kommer att fattas ett beslut i ärendet från ansökan. Den asylsökande behöver inte själv göra något aktivt för att beviljas ett s.k. AT-UND, genom att exempelvis ansöka om det eller visa upp ett arbetserbjudande. Om den asylsökande saknar identitetshandlingar måste han eller hon medverka till att klarlägga sin identitet för att undantag ska göras. Enligt utskottet framstår det som ett rimligt krav att en asylsökande ska medverka till att styrka sin identitet för att undantas från kravet på arbetstillstånd. Det följer vidare av utlänningslagen att även den instans som prövar ett överklagande av beslut om avvisning och utvisning i vissa fall får besluta om arbetstillstånd. En f.d. asylsökande med arbete har även möjlighet att ansöka om s.k. spårbyte. Utskottet noterar att reglerna för spårbyte ändrades 2014 när bl.a. kravet på sex månaders anställning för uppehållstillstånd för arbete vid s.k. spårbyte sänktes till fyra månaders anställning. Utskottet framhöll i samband med ändringen att möjligheten till spårbyte även i fortsättningen måste vara förbehållen dem som har arbetat och som har påbörjat en etablering på arbetsmarknaden (bet. 2013/14:SfU13). Utskottet är inte berett att föreslå att gör ett tillkännagivande om att ytterligare underlätta för spårbyte och avstyrker mot bakgrund av det som angetts ovan motionerna 2015/16:2636 (M) yrkandena 3, 8 och 9, 2015/16:1714 (M), 2015/16:3048 (C) yrkande 26 och 2015/16:2567 (KD) yrkande 18. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. transitzoner, frivilligt återvändande, återtagandeavtal, återkallande av uppehållstillstånd och förvar. Jämför reservationerna 34 (M), 35 (SD), 36 (V), 37 (KD), 38 (V) och 39 (KD). Beslut om avvisning i första instans får inte fattas senare än efter det att den första ansökan om uppehållstillstånd gjorts efter ankomsten till . För beslut som fattas senare är beteckningen utvisning (8 kap. 5 och 6 §§ UtlL). får förordna att verkets beslut om avvisning får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft (avvisning med omedelbar verkställighet) om det är uppenbart att det inte finns grund för asyl och att uppehållstillstånd inte heller ska beviljas på någon annan grund (8 kap. 19 § UtlL). Principen om non-refoulement ska alltid beaktas vid verkställighet av av- och utvisningsbeslut. Av 12 kap. 18 § UtlL framgår att självmant (ex officio) ska bedöma om det finns ett verkställighetshinder. Om det i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft kommer fram nya omständigheter som innebär att det finns hinder mot verkställigheten enligt 12 kap. 1, 2 eller 3 § UtlL (t.ex. vid risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid återkomsten till hemlandet) eller om det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen, får bevilja permanent uppehålls-tillstånd om hindret är bestående. Detsamma gäller om det finns medicinska hinder eller någon annan särskild anledning till att beslutet inte bör verkställas. Om det endast finns ett tillfälligt hinder mot verkställighet får bevilja ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Om en utlänning har ansökt om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande, får ett beslut om avvisning eller utvisning inte verkställas innan ansökan har prövats och avslagits genom ett beslut som vunnit laga kraft. Undantag får dock göras vid omedelbar verkställighet eller utvisning på grund av brott (12 kap. 8 a § första stycket UtlL).