bet · H301UU4 · 2016-02-03 00:00:00 — Regelförenklingsarbetet får enligt utskottet dock inte leda till att arbetstagares rättigheter försvagas, till försämringar vad gäller arbetsmiljö eller till försvagat miljö- och konsumentskydd, även om regelförenklingar bör övervägas även på dessa områden. noterade vidare att kommissionen i agendan om bättre lagstiftning framhöll att varje förslag ska åtföljas av en bättre motivering, särskilt att förslagen ska innehålla mer ingående förklaringar av hur initiativen svarar mot principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Som utskottet har framhållit leder uteblivna eller bristande motiveringar utifrån subsidiaritetsprincipen till att och andra nationella parlament får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokollet om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt utskottets mening är detta en svaghet i lagstiftningsprocessen inom unionen. Inom ramen för årliga uppföljning av subsidiaritetsprincipens tillämpning i har flera utskott vid skilda tillfällen påpekat att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv, vilket minskar de nationella parlamentens handlingsutrymme att anpassa lagstiftningen på EU-nivå till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland. Mot bakgrund av att kommissionen önskar föra en politisk dialog direkt med de nationella parlamenten påminner om att den politiska dialogen mellan kommissionen och förs genom regeringen som är ansvarig inför . Det är endast inom ramen för subsidiaritetskontrollmekanismen som med stöd av fördragen kan kommunicera direkt med kommissionen. vill understryka att det är angeläget att de nationella parlament som av konstitutionella skäl inte har möjlighet att delta i den politiska dialogen inte missgynnas. vill inledningsvis framhålla att det är allmänt positivt till kommissionens arbetsprogram. Liksom regeringen anser utskottet att de årliga programmen underlättar planeringen av EU-arbetet och ger ökad öppenhet i EU:s lagstiftningsprocess. Utskottet välkomnar också programmets inriktning med fokus på åtgärder för att underlätta unionens ekonomiska återhämtning. Den europeiska ekonomin har både utbuds- och efterfrågeproblem som på olika sätt måste hanteras för att stimulera tillväxten. Nedan kommenterar finansutskottet några av de specifika initiativ som ligger inom utskottets beredningsområde. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar Kommissionen framhåller att man under genomförandet av halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen och förberedelserna av budgetramen för åren efter 2020 kommer att fokusera på att maximera EU-budgetens effekt på sysselsättning, tillväxt och investeringar. Det är en inriktning som utskottet välkomnar. vill dock i detta sammanhang, liksom utskottet gjort , framhålla betydelsen av en restriktiv och ansvarsfull linje i hanteringen av EU:s budget och finansieringen av olika verksamheter. Det är viktigt att EU bedriver en återhållsam och ansvarsfull budgetpolitik och att alla förslag till initiativ ryms inom beslutade budgetramar. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas Kommissionen anger i arbetsprogrammet att man bl.a. tänker presentera förslag för ökad transparens och harmonisering på den inre marknaden. Även om informationen om förslagens närmare inriktning och utformning är knapphändig är utskottets allmänna uppfattning att alla initiativ som ökar transparensen och harmoniseringen kan stärka den inre marknaden. anser att det är viktigt att framöver noga bevaka den inre marknadens utveckling. Det är därför angeläget att de förslag som presenteras är enkla och transparenta och inte bidrar till att försvaga den finansiella stabiliteten eller investerar- och konsumentskyddet. I arbetet med att fördjupa den inre marknaden är det mycket viktigt att den nationella suveräniteten värnas, särskilt på skatteområdet. I sammanhanget vill utskottet också framhålla vikten av att redan aviserade och beslutade strukturreformer genomförs för att stärka konkurrenskraften i den europeiska ekonomin. En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union har under behandlat ett antal ärenden som på olika sätt syftat till förstärkningar av EMU. Utskottet har återkommande välkomnat ett starkt finanspolitiskt ramverk på EU-nivå och uttryckt förståelse för behov av att ytterligare fördjupa samarbetet sig emellan för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. har utskottet framhållit vissa rågångar. Det har bl.a. gällt att finansmakt inte får urholkas, att EU måste hållas samman och att respekten för medlemsstaternas befogenhet över skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik upprätthålls. har också påpekat att olika instrument för riskdelning till sin natur kan ha en negativ påverkan på medlemsstaternas incitament att föra en ansvarsfull politik. konstaterar att dessa uttalanden är relevanta. Utskottet har tidigare (bet. 2012/13:FiU29) i samband med granskningen av kommissionens meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union pekat på risken för en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. anser att utgångspunkten vid eventuella ytterligare förstärkningar av den ekonomiska samordningen bör vara att medlemsstaternas befogenheter när det gäller budget, skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik inte försvagas. Det är viktigt att medlemsstaternas nationella befogenheter värnas. En union i demokratisk förändring välkomnar kommissionens ambition att vara så öppen som möjligt och dess arbete med att stärka ansvarsutkrävandet och insynen i EU:s verksamhet och lagstiftningsprocess. Öppenhet, insyn och möjliggörande till ansvarsutkrävande är grunden för en stabil och effektiv förvaltning, och inom EU-samarbetet är dessa frågor av största vikt. Betydelsen av att säkerställa unionens demokratiska förankring kan inte överdrivas. Enligt finansutskottet är ett tydligt nationellt ägarskap över den förda politiken inom EU:s ramar en central förutsättning. Det är på nationell nivå som vägvalen i den ekonomiska politiken slutligen ska göras och genomföras under effektivt parlamentariskt deltagande och verkligt ansvarsutkrävande. anser att kommissionens ambition att stärka sina kontakter med och de nationella parlamenten är lovvärd som komplement till processerna på nationell nivå. ser positivt på det arbete som pågår på EU-nivå för att skapa ett momssystem som är mer motståndskraftigt mot bedrägerier. Utskottet välkomnar också att kommissionen tar initiativ som rör momssatser och e- handel inom den digitala inre marknaden eftersom det är viktigt att potentialen i den digitala inre marknaden utnyttjas till fullo. När det gäller arbetet på området för företagsbeskattning ser skatteutskottet positivt på en utveckling på detta område som även i detta sammanhang utnyttjar potentialen i den inre marknaden och gör det lättare att bekämpa skattebedrägerier och skatteflykt. Utskottet är dock fortsatt skeptiskt till ett beskattningssystem som bygger på en gemensam konsoliderad bolagsskatt (CCCTB). Dessutom vidhåller utskottet att ett system för beskattning av finansiella transaktioner måste utformas på ett sådant sätt att det inte påverkar de länder som liksom väljer att inte delta i ett närmare samarbete på detta område. efterlyser förnyade initiativ när det gäller arbetet med ett nytt energiskattedirektiv. Ett nytt och modernare energiskattedirektiv skulle underlätta för att agera målinriktat och ha en högre ambitionsnivå på energi- och klimatområdet. Betydelsen av ett modernt system för ekonomiska styrmedel på detta område kan inte nog framhållas. välkomnar kommissionens uttryckta vilja att begränsa sitt arbete till de områden där medborgarna förväntar sig resultat från EU. Detsamma gäller ambitionen att vara uppmärksam på att den befintliga lagstiftningen fungerar effektivt och ändamålsenligt. Som utskottet tidigare uttalat bör kommissionen när ny lagstiftning förbereds lägga större vikt vid att analysera den gällande lagstiftningen. Avsikten bör vara att förstärka den befintliga lagstiftningen när detta är möjligt (se bl.a. 2015/16:JuU4y). Vid granskningen av kommissionens meddelande om EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 (se utl. 2013/14:JuU41) betonade utskottet att i synnerhet straffrättslig lagstiftning på EU-nivå endast ska tas fram om det står klart att den bidrar med ett betydande mervärde, och att det är viktigt att den lagstiftning som man har kommit överens om på EU-nivå genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt. Endast när det finns reella behov och ett tydligt mervärde, och när det inte finns andra mindre ingripande alternativ att tillgå, ska kompletterande åtgärder i form av nya lagstiftningsinitiativ övervägas. står fast vid den ståndpunkten. I de fall där det är befogat att lägga fram ny lagstiftning är det viktigt att förslagen är tydliga, fullständiga och baserade på en korrekt rättslig grund. Detta gäller inte minst vid förslag om straffrättsliga åtgärder. är positivt inställt till att kommissionen väljer att prioritera vissa förslag som är under behandling framför andra, för att undvika att förslag blir liggande på förhandlingsbordet. När det gäller förslagen i sak noterar utskottet att och rådet har nått en politisk överenskommelse om förslaget till ny förordning om Europols verksamhet. Det är utskottets ståndpunkt att så som den parlamentariska kontrollen av Europol är utformad i förslaget riskerar den att minska Europols effektivitet och medlemsstaternas vilja att samarbeta med Europol (se prot. Eftersom Europols uppgift är att stödja medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och underlätta deras möjligheter att samarbeta är det i första hand de nationella parlamenten som ska delta i den Vidare noterar justitieutskottet att det fortsatta arbetet med förslaget om inrättande av den europeiska åklagarmyndigheten är prioriterat från Utskottet är fortfarande kritiskt till förslaget om att inrätta en sådan myndighet och anser att det i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (se bl.a. utl. 2013/14:JuU13). påpekat är det viktigt att respekten för medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner bevaras och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna står fast vid sin tidigare ståndpunkt att kommissionen i sitt fortsatta arbete bör beakta medlemsstaternas synpunkter i frågan om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet, inte minst med tanke på att förslaget uppnådde gränsen för gult kort (se bl.a. 2015/16:JuU4y). Förslaget till dataskyddsdirektiv för det brottsbekämpande området är den tredje prioriterade frågan inom justitieutskottets beredningsområde. anser alltjämt att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen vad gäller de 40 delar som reglerar nationell behandling av personuppgifter som medlemsländernas behöriga myndigheter utför i brottsbekämpande syfte (se utl. 2011/12:JuU31). Vad gäller det s.k. PNR-direktivet har justitieutskottet inhämtat att förhandlingarna är långt gångna och att direktivet förväntas antas formellt i början av 2016. Beträffande kommissionens åtgärdspaket för att intensifiera kampen mot terrorism och olaglig handel med vapen och sprängämnen, samt förslaget om ändring av vapendirektivet, har utskottet ännu inte tagit ställning till dessa. avser att behandla förslagen i detalj framöver. Avslutningsvis har justitieutskottet inga invändningar mot kommissionens förslag om initiativ som ska ses över inom ramen för Refit-programmet. Direktivförslaget om könsfördelning i bolagsstyrelser Kommissionens förslag till ett direktiv om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser var föremål för subsidiaritetsprövning i . ansåg att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). I det motiverade yttrandet anförde bl.a. att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Enligt var det positivt med initiativ på ett så viktigt område. ansåg dock att de regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. De gränsöverskridande problemen på området var enligt inte heller så stora att en reglering av frågan på EU-nivå är motiverad. ansåg alltså att det inte fanns tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedömdes kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. överlade civilutskottet med företrädare för regeringen om direktivförslaget. Utskottet ansåg att det är viktigt att könsfördelningen inom det ekonomiska beslutsfattandet blir jämnare. Men utskottet ansåg inte att det fanns tillräckliga skäl för att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör själv få bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Enligt utskottet var förslaget inte förenligt med vare sig subsidiaritetsprincipen eller proportionalitetsprincipen (prot. 2014/15:10 § 4). står fast vid sin ståndpunkt som redovisats ovan. vill inledningsvis framhålla att utskottet stöder den inriktning som kommissionen anger i arbetsprogrammet. När det gäller nya förslag vill utskottet understryka betydelsen av att medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner beaktas och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. Utskottet vill även betona vikten av att nya initiativ baseras på reella behov. I arbetsprogrammet anför kommissionen att den inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden bl.a. avser att ta initiativ till ett lagförslag om digitala avtalsrättigheter och göra en översyn av förordningen om konsumentskyddssamarbete. Som redovisats ovan har kommissionen lagt fram ett förslag till direktiv om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och ett förslag till direktiv om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor på nätet och annan distansförsäljning av varor. Förslagen till rättsakter kommer att subsidiaritetsprövas av utskottet . Utskottet vill framhålla att det är av stor vikt att de initiativ som tas på detta område säkerställer ett konsumentskydd som är lika högt eller högre än det konsumentskydd som gäller enligt svensk rätt. Utskottet ser positivt på kommissionens arbete med strategin för den inre marknaden och välkomnar förslag som underlättar för små och medelstora företag och nystartade företag att växa samt förslag om misslyckade företagssatsningar och insolvens. Utskottet har inte något att invända mot de åtgärder inom ramen för bättre lagstiftning (Refitinitiativ) som kommissionen planerar att vidta . har i sitt yttrande inriktat sig på två förslag i kommissionens arbetsprogram nämligen handlingsplanen för den europeiska försvarsmarknaden (European Defence Action Plan) och direktivet om nät- och informationssäkerhet (). En europeisk handlingsplan för den europeiska försvarsmarknaden ska enligt kommissionens förslag tas fram och genomföras för att ”se till att den europeiska försvarsmarknaden kan tillgodose morgondagens säkerhetsbehov”. Målet är ett rättsligt och politiskt ramverk som säkerställer att den europeiska marknaden och industri- och kunskapsbasen kommer att kunna uppnå den militära kapacitet som medlemsstaterna kan komma att behöva framgent. När det gäller en europeisk handlingsplan välkomnar försvarsutskottet kommissionens initiativ och arbete för att den europeiska försvarsmarknaden och industri- och kunskapsbasen ska kunna uppnå den militära kapacitet som behövs i ett längre perspektiv. vill dock understryka att givet försvarsmaterielmarknadens särart bör samarbetet inom försvarsområdet ha en mellanstatlig tyngdpunkt. Det finns med andra ord inte behov av ytterligare lagstiftning eller regelverk på området. Det fortsatta arbetet bör därtill ta hänsyn till medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. I enlighet med vad utskottet konstaterade i betänkande 2014/15:FöU11 om försvarspolitisk inriktning 2016–2020 delar utskottet regeringens bedömning när det gäller principer för materielförsörjning. Dessa principer innebär i korthet att all materielförsörjning ska bedömas utifrån uppgiften att höja krigsförbandens operativa förmåga. Vidare anges stridsflygsförmågan och undervattensförmågan som tydliga exempel på förmågor som utgör väsentliga säkerhetsintressen för . instämmer alltjämt i denna bedömning, vilket också framgår av betänkande 2015/16:FöU3. När det gäller direktivet om nät- och informationssäkerhet () välkomnar försvarsutskottet förslaget. Flera av de åtgärder som föreslås bedöms bidra till ökad säkerhet på såväl europeisk som nationell nivå. anser, som det tidigare framhållit i t.ex. betänkandet om försvarspolitisk inriktning (bet. 2014/15:FöU11), att informations- och cybersäkerhetsfrågorna är av stor vikt och att ett strategiskt och långsiktigt perspektiv därför är nödvändigt. Internationell samverkan är en förutsättning för att öka informationssäkerheten i , och försvarsutskottet välkomnar det strategiska arbete som bedrivs inom ramen för det nordiska och europeiska samarbetet. önskar emellertid att totalförsvarsperspektivet tydligare lyfts fram i det fortsatta arbetet med informationssäkerhet. Att regeringen bl.a. har beslutat om att myndigheter som har ett särskilt ansvar för krisberedskap och höjd beredskap ska redovisa sitt arbete med informationssäkerhet anser utskottet vara viktigt men vill understryka övriga totalförsvarsmyndigheters roll och ansvar när det gäller att säkerställa att information kan hanteras på ett säkert sätt och att samverkan sker kring detta. Det är försvarsutskottets förhoppning att bl.a. den pågående beredningen av betänkandet Informations- och cybersäkerhet i – Strategi och åtgärder för säker information i staten (SOU 2015:23) ska ta detta i beaktande. Rättssäkerheten och den enskildes integritet måste i sammanhanget säkerställas. Kulturpolitiken är inte bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. EU ska stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas insatser. Detta sker i första hand genom att främja samarbete mellan medlemsstaterna. Utskottet har inte några synpunkter på prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram som sådana. Utskottet vill dock betona vikten av att de åtgärder som planeras inom ramen för prioriteringarna inte innebär en utveckling mot en gemensam kulturpolitik inom EU. Kulturpolitiken är en nationell angelägenhet, och det är viktigt att åtgärderna inte inkräktar på de enskilda staternas befogenhet på området. I de fall ska behandla konkreta förslag som läggs fram inom ramen för arbetsprogrammet och som berör utskottets beredningsområde är det angeläget att utskottet har möjlighet att yttra sig. Inledningsvis vill utbildningsutskottet framhålla att det är mycket viktigt att samarbetet på EU-nivå ger ett mervärde för EU:s medlemsstater. Utifrån detta välkomnar utskottet kommissionens fortsatta ambition att fokusera på de större frågorna samt att lägga vikt vid att EU-lagstiftningen och EU:s utgiftsprogram fungerar effektivt och ändamålsenligt. kan vidare konstatera att arbetsprogrammet kortfattat beskriver de nya initiativ som kommissionen avser att presentera . Utifrån detta kan utskottet endast övergripande kommentera de initiativ som rör utbildningsutskottets beredningsområde. Utskottet ser fram emot att aktivt följa utvecklingen inom dessa frågor och att ta del av de olika initiativen när de presenteras . När det gäller det aviserade initiativet om en ny kompetensagenda för noterar utskottet att det finns flera etablerade samarbeten mellan EU:s medlemsstater inom de frågor som kommissionen nämner i beskrivningen av kompetensagendan i arbetsprogrammet. En god kompetensförsörjning och högre utbildning utgör t.ex. en viktig del inom tillväxtstrategin 2020. Ett annat exempel är det samarbete om yrkesutbildning som finns inom ramen för den s.k. Köpenhamnsprocessen. När det gäller erkännande av kvalifikationer finns det bl.a. ett direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer inom EU, som har reviderats. samarbete och utbyte av erfarenheter inom dessa frågor är värdefullt för att öka kompetensen, sysselsättningen och tillväxten inom varje medlemsstat samt inom EU som helhet. vill utskottet understryka att flera av dessa frågor i huvudsak är ett nationellt ansvar. Det är därför viktigt att den nationella kompetensen respekteras i det fortsatta arbetet med ser positivt på kommissionens avsikt att inom ramen för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 se över möjligheterna för ytterligare regelförenkling av finansieringen genom EU:s forskningsramprogram Horisont 2020. Horisont 2020 är enligt utskottets mening värdefullt för både den nationella och den europeiska forskningens Som ett exempel vill utskottet nämna att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 148, bet. 2015/16:UbU1 s. 123–124) beräknade att av de svenska investeringarna i forskning och utveckling (FoU) skulle komma från EU:s forskningsmedel, vilket utgör av statliga och övriga offentliga investeringar i FoU . ett flertal tillfällen understrukit behovet av en förenkling av reglerna för Horisont 2020 (se t.ex. utl. 2010/11:UbU15 och yttr. 2014/15:UbU4y). dåvarande regeringen drev även framgångsrikt denna position i förhandlingarna om inrättandet av Horisont 2020. Ett förenklat regelverk kan enligt utskottet underlätta för såväl näringsliv som offentliga forskningsutförare att delta i Horisont och därigenom öka mervärdet av När det gäller kommissionens aviserade initiativ om en rymdstrategi för vill utbildningsutskottet framhålla följande. Lissabonfördraget infördes en särskild rättslig grund för rymdpolitiken på EU-nivå (artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och EU fick därmed en större roll inom europeisk rymdverksamhet. området är under ständig utveckling, och utskottet anser att en europeisk rymdstrategi kan fylla en viktig långsiktig roll i denna utveckling. arbete är det enligt utskottets mening viktigt att titta på samarbetet, samordningen och synergierna mellan den europeiska rymdorganisationen () och EU. välkomnar dessutom att kommissionen i arbetsprogrammet lyfter fram att man avser att undersöka hur de europeiska rymdprogrammen, t.ex. och , kan utvecklas till nytta för såväl ekonomin och myndigheterna som samhället i sin helhet. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet noterar inledningsvis att de nationella parlamenten får del av kommissionens arbetsprogram i ett så sent skede att parlamenten i praktiken saknar möjlighet att på ett önskvärt sätt redovisa sina synpunkter på programmets inriktning. En annan ordning i detta avseende vore att föredra. Med detta sagt noterar miljö- och jordbruksutskottet att kommissionens agenda, vilket också återspeglas i arbetsprogrammet, har en tydlig inriktning på sysselsättning och tillväxt. Utskottet har, i ljuset av den ekonomiska kris som präglat EU, förståelse för detta men anser att det inte får ta fokus från den stora utmaning som klimatförändringarna utgör. Miljö- och jordbruksutskottet ser inte heller att det behöver finnas en motsättning mellan dessa frågor. I enlighet med vad kommissionen förutskickade i arbetsprogrammet drog den tillbaka sitt förslag till ändringar av avfallsdirektiven och meddelade att den avsåg att återkomma med ett mer ambitiöst förslag. I sitt yttrande över arbetsprogrammet framhöll miljö- och jordbruksutskottet behovet av den föreslagna lagstiftningen och det angelägna i att förslaget genomförs med en hög ambitionsnivå. Det reviderade förslag som kommissionen presenterade ger enligt utskottet inte uttryck för en höjd ambitionsnivå.