bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare behandlas motioner från , om alternativa anslagsberäkningar. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområdet som redovisas i propositionen, inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . Utskottet har vidare inget att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet och tillstyrker därmed propositionen i detta avseende. Utskottet avstyrker de motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har förslagit. har genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. I betänkandet lämnar utskottet vissa kommentarer om hur resultaten för transportpolitiken och politiken för informationssamhället redovisas i budgetpropositionen. I betänkandet behandlas även vissa motioner om bl.a. myndighetsrelaterade frågor, vilka avstyrks. I betänkandet finns 3 reservationer (C och L). När det gäller anslagen har lämnat en reservation medan ledamöterna för , har avstått från att delta i utskottets beslut. De har i stället valt att redovisa sin syn på anslagen inom utgiftsområdet i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 25 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 1.Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (L) 2.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (C) 3.Trafikverkets underhållsanslag, punkt 3 (C) 1.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (M) 2.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (SD) 3.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (L) 4.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Uppföljning av regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 2 Investeringsplan –2018 Tabell 3 Beräknad låneskuld för vägar och järnvägar 2016–2018 Tabell 4 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 5 Fördelning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 6 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Tabell 7 Budgetförslag för sjöfartsområdet Tabell 8 Investeringsplan för 2017–2020 Tabell 9 Budgetförslag för luftfartsområdet Tabell 10 Investeringsplan för 2017–2020 Tabell 11 Budgetförslag för informationssamhället Tabell 12 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Tabell 13 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Tabell 14 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Tabell 15 Liberalernas förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Tabell 16 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 2016/17:3373 av (L) yrkande 7 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 8. Reservation 1 (L) Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 22 punkt 9 och avslår motionerna 2016/17:2224 av Per Klarberg m.fl. (SD), 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2529 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3374 av (L) yrkandena 1, 10 och 18.1, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3, 21, 25, 35, 36 och 40, 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 7, 2016/17:3437 av och (båda C) och 2016/17:3458 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infrastrukturprojekt, 2. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2 i propositionen. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 22 punkterna 1 och 10. c) Godkännande av investeringsplan godkänner investeringsplanen för –2020 som riktlinje för investeringar och investeringsplanen för flygtrafikledning –2020 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 22 punkterna 4 och 7. d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål 1. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet enligt vad regeringen förordar, 2. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 3. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 4. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 5. fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 22 punkterna 2, 3, 5, 6 och 8. Reservation 2 (C) 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 3 (C) 2016/17:818 av Boriana (M) och 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 35. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M)*, (S), (S), (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (C), Boriana (M)*, (S), Per Klarberg (SD)*, (L)*, (V), (S), (S) och (KD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. I detta betänkande behandlas budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) i fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer och 25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . I betänkandet tar trafikutskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas. Betänkandet omfattar även andra ekonomiska och organisatoriska frågor som bl.a. låneramar, bemyndiganden och investeringsplaner. I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. Vidare redovisas i bilaga 2 regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag, och i bilaga 3 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . I bilaga 4 redovisas reservanternas förslag till beslut om anslag . Utskottet har även gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i bilaga 5 i detta betänkande. Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till. har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till . I detta ärende ska trafikutskottet föreslå för hur detta belopp ska fördelas på anslagen inom utgiftsområdet. ställningstagande till förslaget om anslagen för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår det att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottens behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet disponeras så att mål och resultatfrågor behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motioner som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 22 för . Sedan behandlas några motionsyrkanden om vissa myndighetsrelaterade frågor. Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tydliggörande av satsningar på cykling i budgetanslagen och om behovet av ökad transparens i satsningar på infrastruktur och underhåll. Utskottet hänvisar bl.a. till det pågående arbetet med att utveckla resultatredovisningen inom beredningsområde och finner mot bakgrund av den successiva utveckling och förbättring som skett inte anledning att ta något initiativ i frågan. Jämför reservation 1 (L). Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt två jämbördiga delmål: funktionsmålet Tillgänglighet och hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). De båda delmålen har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhälls-ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Resultatbedömning av det övergripande målet för transportpolitiken Regeringens bedömning av utvecklingen är att det inte har skett någon större förändring jämfört när det gäller det övergripande målet. Generellt sett bedöms transporterna bära sina samhällsekonomiska kostnader i ökad utsträckning jämfört med föregående år. Tillgängligheten har förbättrats något i regioner och kommuner som redan har en relativt god tillgänglighet, men minskat något i mer glest befolkade regioner. Regeringens bedömning är att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter var oförändrade och kan förklaras med ökade trafikvolymer. Andelen förnybar energi i transportsystemet fortsätter dock att öka. Regeringen bedömer vidare att trafiksäkerheten utvecklats positivt för flera trafikslag, men att frågan är om förbättringstakten är tillräcklig för att nå målen. Trots bullerskyddsåtgärder ökar antalet bullerutsatta människor. Vidare har landskapets ekologiska funktioner fortsatt att försämras bl.a. på grund av statlig infrastruktur. Funktionsmålet Tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande till-gänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Funktionsmålet konkretiseras i följande sju preciseringar: – Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. – Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. – Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. – Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. – Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. – Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. – Förutsättningar för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Resultatredovisning av funktionsmålet Tillgänglighet För medborgarnas resor redovisar regeringen att tillförlitligheten i transport-systemet har utvecklats åt delvis olika håll i olika trafikslag, i storstad och landsbygd samt mellan väg- och järnvägstrafik. Upplevelser av trygghet i trafiksystemen har förbättrats . Inga större förändringar av bekvämlighet har uppmätts , men sett över har vägkvaliteten förbättrats. Regeringens sammantagna bedömning är att tillståndet i stort sett är oförändrat sedan målen antogs 2009. När det gäller kvaliteten på näringslivets transporter redovisar regeringen att kvaliteten inte har förändrats på något avgörande sätt sedan målen antogs. Positiva inslag finns; bl.a. minskar totalstoppen i vägtrafiken och vägarnas bärighet förbättras. Godstågens punktlighet är ungefär densamma som . Regeringens sammantagna bedömning är att tillståndet är oförändrat. Om förbättrad tillgänglighet redovisar regeringen att den lokala och regionala tillgängligheten har förbättrats något för befolkningen i storstads-regioner som den har försämrats för glesbygdsbefolkningen. Sammantaget bedömer regeringen att tillståndet är oförändrat. När det gäller ett jämställt samhälle redovisar regeringen att utvecklingen inom transportmyndigheterna har gått mot en jämn könsrepresentation inom ledande befattningar, men att det ännu är stora skillnader i hur män och kvinnor använder transportsystemet. Sammantaget bedömer regeringen att tillståndet är oförändrat. Om transportsystemets användbarhet för personer med funktionsnedsättning redovisar regeringen att tillgängligheten för personer med funktions-nedsättning har förbättrats och att takten i arbetet med att tillgänglighetsanpassa stationer och hållplatser inom det s.k. prioriterade nätet ökade . Regeringens bedömning är därför att utvecklingen går i positiv riktning. När det gäller barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer redovisar regeringen att barns självständiga resande har minskat och att detta delvis kan förklaras av att transportsystemet har bedömts vara för osäkert för barn att vistas i på egen hand. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen är oförändrad. När det gäller förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel redovisar regeringen att en sammanvägning av kollektivtrafik, gång och cykel pekar på förbättrade förutsättningar att välja dem. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen är positiv. Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Hänsynsmålet konkretiseras i följande sex preciseringar: – Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . – Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . – Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet minskar fortlöpande. – Antalet omkomna och allvarligt skadade inom luftfartsområdet minskar fortlöpande. – Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimat-påverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. – Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. Resultatredovisning av hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa När det gäller antalet omkomna och allvarligt skadade personer inom vägtransportområdet pekar regeringen på historiskt låga siffror och att antalet omkomna 2015 är färre jämfört med . Regeringen menar att förbättringstakten för vägtrafiksäkerheten tycks ha avtagit och bedömer att målet om maximalt 220 omkomna till 2020 är svårt att nå. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit positiv. När det gäller antalet omkomna och allvarligt skadade inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken redovisar regeringen att antalet omkomna 2015 var lika många som 2014, men trenden är att antalet omkomna inom såväl yrkessjöfart som fritidsbåtstrafik minskar. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit positiv. När det gäller antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägs-transportområdet redovisar regeringen att höga dödstal i olyckor och antal självmord ger en övergripande bedömning att utvecklingen inte sker i fas med preciseringens intentioner. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit negativ. När det gäller antalet omkomna och allvarligt skadade inom luftfarts-området redovisar regeringen att antalet omkomna ökar något 2015 medan antalet allvarligt skadade minskar. Trenden är att antalet omkomna inom luftfarten minskar. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit positiv. När det gäller transportsektorns bidrag till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås redovisar regeringen att preliminära beräkningar tyder på att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter var oförändrade . Andelen förnybar energi i transportsystemet fortsätter dock att öka. skedde inga större förändringar av energieffektiviteten i transportsystemet. Över en längre tidsperiod finns en långsam förbättring för persontransporter på väg. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit positiv. När det gäller transportsektorns bidrag till att det övergripande generations-målet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås redovisar regeringen att utvecklingen för transportsystemets påverkan på övriga miljökvalitetsmål är blandad. Det beräknas att fler personer utsätts för bullernivåer över rikt-värdena. Luftkvaliteten i tätorterna har avsevärt förbättrats i jämförelse med , men miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid och partiklar överskrids i ett antal gaturum. Åtgärdstakten i arbetet med att minska infra-strukturens negativa effekter på landskapets ekologiska funktioner, biologisk mångfald, naturresurser och kulturvärden är fortfarande låg i förhållande till identifierade behov. Sammantaget bedömer regeringen att utvecklingen har varit oförändrad. Mål och redovisning av resultat för politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it) inklusive elektronisk förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat med koppling till it-området följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. Det finns inget övergripande mål för politikområdet. I stället finns det särskilda mål för de tre delområden som ingår i politiken för informations-samhället: it-politik, post och grundläggande betaltjänster. Inom it-politiken finns det två delmål. Målen redovisas i följande sammanställning. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett delmål inom it-politiken är att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ta ett ansvar på om-råden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Målet för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Regeringens redovisning av resultat för it-området Resultatredovisning av målet om it-politiken Regeringen konstaterar att den ökning som länge förekommit av individers och företags användning på it-området tenderar att avta och att användningen stabiliseras på en viss nivå. Samma tendens kan ses hos andra länder i som ligger högt i tillgång och användning av it och internet. Resultatredovisning av delmålet om elektronisk kommunikation Den nationella statistiken visar att individer och företag generellt sett är bra på att utnyttja digitaliseringens möjligheter. av företagen i med fler än tio anställda har internet. Motsvarande siffra för företag med 1–9 anställda är . Bland företagen ökar andelen som tar emot beställningar via webben eller s.k. appar. Det är också tydligt att det skett en förskjutning i hur snabba internetanslutningar företagen abonnerar på, från erbjudanden med lägre kapacitet mot erbjudanden med högre kapacitet. I jämförelse med andra länder är en hög andel av befolkningen i digitalt delaktig. Det är framför allt bland äldre kvinnor och män med funktionsnedsättningar och äldre med invandrarbakgrund som det digitala innanförskapet behöver öka. För personer med funktionsnedsättning som är vana att använda digital teknik fungerar it-tjänster förhållandevis väl och kan möjliggöra ökad inkludering i samhället. Det är vanligt att använda internet i hemmet eller på arbetsplatsen. Bland 16–85-åringarna i har tillgång till internet i hemmet och möjlighet att koppla upp sig. Totalt av befolkningen i åldern 16–har använt en smart telefon för mobil internetanslutning. Regeringen menar att hör till de länder som är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och är på väg att nå regeringens mål. It-användningen i andra länder ökar dock i vissa fall fortare än i och regeringen bedömer att utvecklingen mot att nå det it-politiska målet utmanas då andra länder går starkt framåt. Enligt regeringen behöver förnya sina ansträngningar och se över sin politik på det digitala området. Regeringens bedömning är att det finns behov av att utveckla styrning och samordning av digitaliseringen i det offentliga . Inom offentlig sektor behöver den digitala kompetensen öka. Digital förnyelse kräver digital kompetens både i regeringens styrning av statliga myndigheter och hos myndighetsledningar. Det finns ett behov av en samlad bild av hur de statliga myndigheterna arbetar för att säkerställa digital kompetens och av att följa utvecklingen . När det gäller mobiltäckningen för både tal och mobilt bredband anger regeringen att den generellt sett är god där människor vistas, men att det finns skillnader mellan gles- och tätbefolkade områden. Regeringen pekar på att yt-täckningen för har ökat markant och att den största ökningen har skett i de norra delarna av landet. Resultatredovisning av delmålet om bredband Regeringen redovisar att generellt sett har god tillgång till bredband med lägre överföringshastigheter, men att tillgången till bredband med hög överföringshastighet fortfarande skiljer sig åt mellan städer och mer glest befolkade områden. Post- och () bredbandskartläggning 2015 visar att tillgången till fiber har ökat snabbare i områden utanför tätort och småort, och enligt regeringen beror detta på att utbyggnaden med hjälp av stödmedel har börjat ge synbar effekt. Med hänvisning till PTS bredbandskartläggning 2015 redovisar regeringen att av alla hushåll och företag hade tillgång till bredband om minst , vilket är en ökning jämfört med året innan. Andelen hushåll och företag som har tillgång till har ökat från . Den fortsatta utbyggnaden av mobilt bredband har inneburit att av alla hushåll och företag hade tillgång till bredband via LTE (Long Term Evolution, 4G) och att antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband har minskat. Mindre än 130 hushåll och företag saknade tillgång till någon form av bredband, vilket är en minskning med ungefär 170 stycken jämfört med året innan.