bet · H301UbU17 · 2016-03-29 00:00:00 — Utskottet anser att uttalandena i propositionen alltjämt är giltiga och avstyrker mot den bakgrunden motionerna 2014/15:2944 (SD) yrkande 8 och 2015/16:1644 (SD) yrkande 5. Utskottet anser i linje med motionärernas uppfattning att forskningen har lösningar på många utvecklings- och biståndsproblem och att det därmed kan vara viktigt att relevant forskning tas till vara i den svenska biståndsverksamheten. Utskottet vill i sammanhanget peka på att betydande resurser satsas på forskningssamarbete inom det svenska biståndet. Utskottet anser inte att har skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därför motion 2014/15:804 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande samverkansfrågor och samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning. Jämför reservation 4 (M) och särskilt yttrande 1 (M, C, L, KD). I motion 2014/15:651 av (FP) yrkande 3 framhålls betydelsen av forskningssamverkan mellan industrin och lärosätena. En sådan forskningssamverkan mellan industrin och lärosätena är en av nycklarna till framgång och överlevnad för hela bygder och branscher. I motionerna 2014/15:962 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2015/16:367 av m.fl. (S) yrkande 2 framhålls bl.a. att det är en särskilt viktig uppgift för nya högskolor utanför storstadsregionerna att stärka samverkan i forskningen mellan små företag och akademin. Det kan enligt motionärerna behövas ytterligare medelstillskott för detta arbete. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning I kommittémotion 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 1 betonas vikten av att verka för en utvecklad samverkan mellan livsvetenskaps- och medicintekniknäringen, akademin och sjukvården i syfte att tillgängliggöra forskning. Enligt yrkande 3 ska detta göras genom att kompetens och kapacitet knyts till vården och akademin via med målet att 2025 ska vara en global förebild för samverkan mellan vården, näringslivet och forskningen. I motion 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 17 begärs att en strategi för livsvetenskap ska antas och att man ska fortsätta att öka stödet till svensk forskning på detta område, både genom resurser och genom ett tydligt statligt engagemang. I yrkande 18 efterfrågas en satsning på mer forskning och fler utbildningsplatser inom produktion och logistik i tillsammans med och . I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs att en strategi för livsvetenskap ska antas och att stödet till forskning på detta område ska öka. I motion 2014/15:656 av (FP) yrkande 3 efterfrågas en bättre nationell samverkan av den kliniska forskningen mot bakgrund av att allt fler patientgrupper behöver följas upp. I motion 2014/15:1863 av (KD) begärs att universitetssjukhusen ska få en tydligare roll i innovationskedjan. Kliniska prövningar av nya läkemedel liksom tester av medicintekniska produkter måste i än högre grad göras på våra svenska sjukhus, och där måste enligt motionären universitetssjukhusen gå före. Bakgrund och gällande rätt Av 1 kap. 2 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Genom beslut med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) förtydligades universitetens och högskolornas uppgift till att även inkludera nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Det tydliggjordes också att samverkan ska vara en integrerad del av högskolans huvuduppgifter att bedriva forskning och utbildning. Av regleringsbrevet för för universitet och högskolor framgår att intäkter och kostnader för sådan verksamhet som avser att samverka med det omgivande samhället, att informera om sin verksamhet och att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta, får belasta anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå respektive anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå. I forsknings- och innovationspropositionen som lades fram presenterades strategiska innovationsområden som ett instrument för att skapa förutsättningar för hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar. Syftet är att lägga grunden för utvecklingen av nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringslivet, den offentliga sektorn, civilsamhället och andra aktörer (prop. 2012/13:30 s. 69–72). ska enligt regleringsbrevet i enlighet med propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) använda för utmaningsinriktade strategiska innovationsområden och för insatser kopplade till universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället. Vidare ska enligt regleringsbrevet och i enlighet med regeringens beslut (dnr N2013/3281/FIN) etablera ett näringslivssekretariat för att öka samverkan mellan näringslivet och forskningsaktörer i syfte att öka svenska företags medverkan i uppbyggnad och användning av forskningsinfrastrukturanläggningar. fick i uppdrag att, i samråd med och Forskningsråden Formas och Forte, ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation när det gäller universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN). Den modell som ska tas fram ska utformas på ett sätt som gör den möjligt att använda i ett framtida resursfördelningssystem, dvs. hur forskningsanslagen som går direkt till universitet och högskolor ska fördelas. Holdingbolagen som förvaltas av universitet och högskolor bedriver sin verksamhet på olika sätt. De är en del av det innovationsstödjande systemet och har ofta en nära koppling till innovationskontoren. Innovationskontoren är ett verktyg för universitet och högskolor i deras arbete med att verka för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Innovationskontoren är i de flesta fall en del av universitetens egna organisationer, men det förekommer också att holdingbolagen som förvaltas av universitet och högskolor har fått i uppdrag att utföra delar av innovationskontorens verksamhet. Universitetens och högskolornas holdingbolag har förstärkts ekonomiskt, bl.a. efter bedömningar som gjordes i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och genom beslut med anledning av budgetpropositionerna . Regeringen bedömde i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att ett antal lärosäten skulle ges möjlighet att genom kapitaltillskott förstärka de holdingbolag som var knutna till respektive lärosäte. Regeringen framhöll också att holdingbolagen vid behov även bör fungera i förhållande till andra lärosäten än det egna (prop. 2008/09:50 s. 124–125). Genom beslut med anledning av budgetpropositionen bemyndigades regeringen att besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till och (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Det finns holdingbolag vid 17 lärosäten. För att göra det möjligt att öka antalet forskningsresultat som kommersialiseras genom att bygga upp idébanker, har regeringen efter bemyndigande beslutat om kapitaltillskott till holdingbolag vid universitet. Idébankerna, som infördes , består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även ett införande av en struktur och process för att hantera sådana forskningsresultat. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen bemyndigades regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 332, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). redovisades utredningen i – Fokus, som svar på regeringens uppdrag till att i samråd med Forte, Formas och utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. Förslaget innehåller två delar: Den första delen av förslaget utgörs av själva utvärderingsmodellen och den andra delen av en beräkningsmodell som visar hur utvärderingsresultaten kan omvandlas till resurser. De tre komponenter som bedömningen i utvärderingarna bygger på är vetenskaplig/konstnärlig kvalitet (viktning ), kvalitetsutvecklande faktorer (viktning ) samt genomslag utanför akademin (viktning ). Bland de kvalitetsutvecklande faktorer som föreslås ingå i modellen finns bl.a. samverkan och mobilitet utanför akademin (nationellt och internationellt). Förslaget bereds inom . Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning Av 26 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att landstingen och kommunerna ska medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Landstingen och kommunerna ska i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra och med berörda universitet och högskolor. beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebär flera åtgärder för att stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin att placera forsknings- och utvecklingsenheter. Bland annat har ställt sig bakom anslagsökningar för att finansiera verksamheten vid det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning (), för att finansiera ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd för kliniska studier samt för klinisk behandlingsforskning och vårdforskning. Beslut om anslagsökningar fattades vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Genom en ändring av förordningen (2009:975) med instruktion för finns fr.o.m. en kommitté för klinisk behandlingsforskning vid . Klinisk behandlingsforskning handlar om att optimera befintliga behandlingsrutiner, läkemedel och medicinsk teknik eller att utveckla och utvärdera nya sådana. har genom besluten om budgetpropositionerna , 2014 och 2015 ställt sig bakom en satsning på klinisk behandlingsforskning, och anslaget för detta beräknas öka med totalt 2013–2016. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer. I uppdraget ingick bl.a. att analysera behovet av samordning, utbildning, rådgivning och stöd hos olika aktörer som näringslivet, sjukvårdshuvudmän och forskare, i fråga om kliniska studier och utifrån det föreslå hur ett system för nationell samordning med syfte att förbättra förutsättningarna för att bedriva kliniska studier av hög kvalitet bör utformas. Av betänkandet från utredningen om nationell samordning av kliniska studier, som presenterades (SOU 2013:87), framgår att det skulle vara angeläget och möjligt att vidta relativt snabba åtgärder inom fyra områden: etablering av ett nationellt stöd- och samordningssystem byggt på samarbete mellan regionala stödfunktioner och en ny nationell nämndmyndighet, omgående satsning på några särskilt angelägna utvecklingsområden, förenklingar i de regulatoriska processerna samt förbättring av statistikinsamlingen inom området. Förslagen bereds inom (). Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska fungera som en nationell samordnare för området livsvetenskap. Samordnaren ska med utgångspunkt i konkurrensfördelar och utvecklingspotential bidra med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position inom livsvetenskap (life science). Samordnaren ska utgöra en länk mellan de aktörer som finns i sektorn och regeringens arbete med frågor inom området. Samordnaren ska samla in synpunkter och lämna förslag som syftar till att ge regeringen underlag för arbetet med livsvetenskap. Samordnaren ska vara behjälplig i utvecklingen av samverkansprogram för livsvetenskap samt fortsätta en dialog med det nationella innovationsrådet. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2015:105). Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjuk-vården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för utbildning av läkare och för den kliniska forskningen. Avtalet, som ingicks , reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Enligt ska en partsammansatt, nationell styrgrupp för följa avtalets tillämpning och vid behov föreslå justeringar i avtalet. Styrgruppen ska bl.a. lämna förslag på en ny modell för resursfördelning baserat på återkommande utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet. Denna modell ska ligga till grund för fördelning av en viss del av ALF-ersättningen. Senast vid utgången av 2016 ska avtalsparterna ha slutfört överläggningar om en ny utvärderings- och resursfördelningsmodell. Utskottet kan konstatera att högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap genom samverkan med det omgivande samhället har varit en av tyngdpunkterna i den svenska forsknings- och innovationspolitiken . Inte minst bestämmelserna i 1 kap. högskolelagen (1992:1434) är ett uttryck för betydelsen av samverkan. Genom beslut med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen förtydligades dessutom universitetens och högskolornas uppgift till att även inkludera nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Genom beslutet tydliggjorde också att samverkan ska vara en integrerad del av högskolans huvuduppgifter att bedriva forskning och utbildning. Utskottets utgångspunkt är att forskningsbaserad kunskap från universitet och högskolor på flera sätt har ett grundläggande värde för samhällets utveckling och att sådan kunskap även utgör en central källa till innovation. Utskottet kan konstatera att flera av de satsningar som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) för att ytterligare stärka universitetens och högskolornas samverkan och möjliggöra en mer aktiv roll när det gäller att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap har genomförts. Utskottet noterar i sammanhanget satsningen på strategiska innovationsområden, att intäkter och kostnader för samverkan får belasta anslagen för universitet och högskolor samt holdingbolagens roll i det innovationsstödjande systemet. Vidare vill utskottet framhålla regeringsuppdrag att etablera ett näringslivssekretariat för att öka samverkan mellan näringslivet och forskningsaktörer i syfte att öka svenska företags medverkan i uppbyggnad och användning av forskningsinfrastruktur-anläggningar. har även ett pågående uppdrag att ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation när det gäller universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN). Den modell som ska tas fram ska utformas så att den blir möjlig att använda i ett framtida resursfördelningssystem. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att i den nya föreslagna modellen Fokus, för resursfördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor, finns bland de kvalitetsutvecklande faktorerna samverkan och mobilitet utanför akademin (nationellt och internationellt). Utskottet anser sammanfattningsvis mot bakgrund av bl.a. vidtagna och pågående åtgärder och gällande regelverk samt den aviserade forskningspolitiska propositionen att någon åtgärd från inte är motiverad med anledning av motioner om övergripande samverkansfrågor. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:651 (FP) yrkande 3, 2014/15:962 (S) yrkande 2 och 2015/16:367 (S) yrkande 2. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning När det gäller frågorna om samverkan inom livsvetenskap (life science) och vårdforskning och en strategi för livsvetenskap vill utskottet inledningsvis påminna om att det i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) bl.a. finns bestämmelser om att landstingen och kommunerna ska medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område. Det framgår också att landstingen och kommunerna i dessa frågor och i den omfattning som behövs ska samverka med varandra och med berörda universitet och högskolor. Utskottet kan även konstatera att det har genomförts och genomförs en rad åtgärder för att stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin att placera forsknings- och utvecklingsenheter. Genom beslutet med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) och beslut i budgetpropositionen ställde sig bl.a. bakom anslagsökningar för att finansiera verksamhet vid det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning (). Vidare har vid inrättats en kommitté för klinisk behandlingsforskning, och har genom beslut ställt sig bakom en satsning på klinisk behandlingsforskning. Utskottet vill vidare framhålla att utredningen om nationell samordning av kliniska studier har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 2013:87). Förslagen bereds inom . Regeringen har vidare tillsatt en nationell samordnare för området livsvetenskap som ska slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2015:105). Enligt det gällande ska en styrgrupp bl.a. lämna förslag på en ny modell för resursfördelning baserat på återkommande utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet. Denna modell ska ligga till grund för fördelning av en viss del av ALF-ersättningen. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtskilliga åtgärder för att förstärka forskningen inom det livsvetenskapliga området, och att samverkan med hälso- och sjukvårdens aktörer här är helt central. Till detta ska läggas att arbetet med den aviserade forskningspolitiska propositionen pågår. Utskottet anser således inte att något ställningstagande från är motiverat med anledning av det som motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:656 (FP) yrkande 3, 2014/15:1850 (M) yrkande 13, 2014/15:1863 (KD) 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) yrkandena 17 och 18 samt 2015/16:2452 (M) yrkandena 1 och 3. Fördelning av resurser för forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördelning av resurser för forskning. Jämför reservation 5 (C). I motion 2014/15:962 av m.fl. (S) yrkande 1 betonas nödvändigheten av medel till forskarutbildningen. Doktorander och grundutbildningsstudenter som fått undervisning med stark forskningsanknytning är ofta bärarna av forskningsresultaten ut i näringslivet och den offentliga sektorn, menar motionärerna. I motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 16 begärs att de statliga forskningsanslagen ses över bl.a. med ett fokus på de mindre lärosätena. I motionerna 2014/15:2796 av m.fl. (S) och 2015/16:2168 av m.fl. (S) framhålls behovet av ett resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. Motionärerna betonar att och andra högskolor med liknande ekonomiska förutsättningar behöver kunna forskningsanknyta sina utbildningar. I motion 2014/15:2859 av m.fl. (S) betonas vikten av medel till forskning även för de mindre lärosätena såsom . Enligt motionärerna har de mindre lärosätena lägre forskningsanslag i förhållande till antalet studenter och lärare än de stora och äldre lärosätena, men forskningsutfallet är lika bra. I arbetet med den kommande forskningspolitiska propositionen bör regeringen överväga hur medel till forskning ska fördelas mer rättvist till landets alla lärosäten. När det gäller fördelningen av forskningsmedel framhåller motionärerna i motion 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 5 att de yngre lärosätena missgynnas. Investeringar i forskning bör komma hela landet till godo. I motion 2015/16:367 av m.fl. (S) yrkande 1 betonas vikten av medel till forskarutbildning. Enligt motionärerna tilldelas de ”gamla universiteten” mer forskningsmedel, vilket leder till att dessa lärosäten har mer medel för att kunna forskningsförankra sin utbildning. Bakgrund och gällande rätt En prestationsbaserad modell för resurstilldelning infördes i . Modellen fördelar en del av de direkta anslagen (basanslagen) till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå utifrån kvalitetsindikatorerna publikationer och citeringar samt externa medel. I indikatorn för externa medel summeras intäkter från bidrag och uppdragsforskning. De båda indikatorerna ges lika stor vikt, vardera. I dagens modell ingår 29 lärosäten och bl.a. de konstnärliga högskolorna omfattas inte. Den utvecklade modell för resursfördelning som redovisades i propositionen Forskning och innovation innebär bl.a. att den konkurrensutsatta andelen av basanslaget höjdes från 2014. Indikatorn för externa medel ändrades också något och omfattar, som framgått ovan, intäkter från bidrag och uppdragsforskning. ingick även avgifter i indikatorn för externa medel (prop. 2012/13:30). redovisades, som framgått ovan, utredningen i – Fokus, som svar på regeringens uppdrag till att i samråd med Forte, Formas och utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. Modellen omfattar hur en viss del av lärosätenas basanslag för forskning och utbildning på forskarnivå ska fördelas i konkurrens. Syftet med utvärderingsmodellen Fokus är att vara kvalitetsdrivande, dvs. att verka för att höja kvaliteten på forskningen och för att forskning av hög kvalitet ska bidra till samhällets utveckling. Fokus är en modell för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar bedömning av svensk forskningskvalitet och identifiering av starka forskningsmiljöer samt kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans. har i uppdraget utgått från att av basanslaget fortsatt är prestationsbaserat. Förslaget bereds inom . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) gjordes bedömningen att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka med totalt 2016. Regeringen ansåg i budgetpropositionen att det är angeläget att alla universitet och högskolor får del av de nya resurser som tilldelas forskningsanslagen. Regeringen föreslog att medlen fördelas baserat på de principer som redovisades i propositionen, men för att stärka forskningen vid alla lärosäten föreslog regeringen att alla lärosäten som ingår i resursfördelningsmodellen garanteras i ökade anslag till forskning och forskarutbildning när resultatet av omfördelning och fördelning av nya medel slås samman. För att särskilt stärka högskolorna och de nya universiteten (Linné- och samt och ) delade regeringen i sitt förslag in de berörda lärosätena i tre grupper. Högskolegruppen och gruppen med nya universitet tilldelades vardera. tilldelades gruppen med övriga universitet. Inom respektive grupp har fördelningen gjorts med de indikatorer som redovisades i propositionen Forskning och innovation. i och Försvarshögskolan tilldelades vardera. Regeringen avsåg att fördela resterande i regleringsbrev till forskning och utbildning på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 207, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Regeringen förbereder nu den kommande forskningspolitiska propositionen som kommer att innefatta forskning, innovation och högre utbildning och ange regeringens forskningspolitik , med ett särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Propositionen planeras (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 206).