bet · H401AU4 · 2016-12-09 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, lagen om anställningsskydd, lagen om offentlig anställning, lagen om arbetsmarknadspolitiska program och lagen om uthyrning av arbetstagare. Ändringarna innebär att de tre lönestöden lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning byter benämning till lönebidrag för anställning, lönebidrag för utveckling och lönebidrag för trygghet i anställning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare anser utskottet att bör avslå samtliga motionsyrkanden om arbetsmarknadspolitiska frågor och arbetslöshetsförsäkringen. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L och KD). Proposition 2016/17:1 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv punkterna 1–5. 61 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya benämningar på tre lönestöd Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet Överutnyttjande av subventionerade anställningar Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Omställning i arbetslivet och företagsnedläggning 1.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (M) 2.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (KD) 3.Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (M) 4.Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (SD) 5.Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (C) 6.Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (L) 7.Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (KD) 8.Överutnyttjande av subventionerade anställningar, punkt 4 (V) 9.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (M) 10.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (SD) 11.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (C) 12.Ett förlängt arbetsliv, punkt 6 (M, C, L, KD) 13.Omställning i arbetslivet och företagsnedläggning, punkt 7 (C) 14.Omställning i arbetslivet och företagsnedläggning, punkt 7 (V) 15.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (SD) 16.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (KD) 1.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (SD) 2.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (C) 3.Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (L) 4.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (L) 5.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (KD) 6.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (M) 7.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (C) 8.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nya benämningar på tre lönestöd antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning, 4. lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, 5. lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 14 punkterna 1–5. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet 2016/17:78 av (SD), 2016/17:254 av och (båda M), 2016/17:808 av (M), 2016/17:1517 av (M), 2016/17:1592 av (M), 2016/17:1911 av och (båda M), 2016/17:2717 av (M), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3338 av (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (KD) 2016/17:412 av Finn och (båda M), 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1188 av (C), 2016/17:1512 av (M), 2016/17:1573 av (M), 2016/17:2093 av m.fl. (L), 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 9 och 15, 2016/17:2534 av m.fl. (MP), 2016/17:2755 av m.fl. (S), 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 24, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 6, 12 och 14 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.2. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (L) Reservation 7 (KD) Överutnyttjande av subventionerade anställningar 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkandena 9–12. Reservation 8 (V) Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2016/17:314 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:1328 av (MP), 2016/17:1390 av (SD), 2016/17:1894 av m.fl. (S), 2016/17:1976 av (C), 2016/17:2096 av (M), 2016/17:2131 av (S), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2016/17:3094 av Per Lodenius och (båda C). Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) 2016/17:1422 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:2354 av m.fl. (M, C, L, KD) delyrkande 1. Reservation 12 (M, C, L, KD) Omställning i arbetslivet och företagsnedläggning 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:631 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) 2016/17:105 av (MP), 2016/17:365 av (C) yrkande 1, 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:1901 av (S), 2016/17:2085 av (M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 4 och 6 samt 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 23.2. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) 2016/17:672 av (M) och 2016/17:1177 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), i (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv punkt 1–5 föreslår regeringen lagändringar med anledning av bytet av benämningen på tre av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Ändringar föreslås i socialförsäkringsbalken, lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1994:260) om offentlig anställning, lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program och lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr.14) en översyn av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Avsikten med översynen var att förtydliga regelverket med ett tydligt fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Ett led i detta arbete är att förtydliga strukturen för två typer av lönestöd (lönebidrag och skyddat arbete). De bedömningar och förslag som därefter lämnats i promemorian Förtydliganden av lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (Ds 2016:14) och som är aktuella – i budgetpropositionen – är ett led i denna översyn och tar sikte på de lönestöd som inte avser skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare respektive hos . Promemorian, som tagits fram av , har remissbehandlats. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr A2016/00994/A). Lagrådets yttrande har inte begärts in eftersom regeringen bedömt att de föreslagna ändringarna är av sådan art att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. I betänkandet behandlar utskottet också ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom områdena arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Nya benämningar på tre lönestöd Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga innehåller bestämmelser om Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program, bl.a. fem lönestöd. Lönestöden är: lönebidrag, skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, skyddat arbete hos , utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Lönestöden lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning nämns även i socialförsäkringsbalken och i följande lagar: lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1994:260) om offentlig anställning, lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program och lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. I budgetpropositionen (2016/17:1 utg.omr. 14 punkt 1–5) föreslår regeringen att tre av lönestöden byter benämning. Lönebidrag föreslås byta benämning till lönebidrag för anställning, utvecklingsanställning till lönebidrag för utveckling i anställning och trygghetsanställning till lönebidrag för trygghet i anställning. Syftet med de föreslagna lagändringarna är att förenkla och förtydliga regelverket med fokus på alla individers möjligheter till utveckling av sin arbetsförmåga. Regeringen anför i propositionen att de tre nuvarande lönestöden lönebidrag, utvecklingsanställning och trygghetsanställning liknar varandra i flera viktiga avseenden. De kan alla, till skillnad från skyddat arbete, lämnas till både privata och offentliga arbetsgivare. De tre stöden har samma konstruktion för beräkning av lönesubventionen, och det finns även, till skillnad från vid skyddat arbete, en möjlighet att lämna kompletterande stöd i form av ett personligt biträde, anordnarbidrag och en särskild stödperson för introduktion och uppföljning (). Dagens benämningar på de tre lönestöden ger inte någon ledning om dessa likheter. Regeringens bedömning är därför att de tre lönestödens benämningar bör vara mer enhetliga för att bättre avspegla stödens likheter. Därmed kommer det att finnas två typer av lönestöd: lönebidrag och skyddat arbete. Därtill gör regeringen bedömningen att benämningarna på de enskilda stödformerna bör avspegla funktionen i den aktuella stödformen. De nuvarande benämningarna av lönestöden utvecklingsanställning och trygghetsanställning riskerar vidare att ge det felaktiga intrycket att stöden är särskilda anställningsformer. Vilken anställningsform ett anställningsavtal avser bestäms dock inte av det eventuella arbetsmarknadspolitiska stöd som lämnas för anställningen. Regeringens bedömning är därför att ordledet ”-anställning” inte längre ska användas i benämningarna av de båda lönestöden. Benämningen lönebidrag i socialförsäkringsbalken föreslås mot bakgrund av dessa skäl ändras till lönebidrag för anställning. Benämningen utvecklingsanställning i lagen om anställningsskydd och lagen om offentlig anställning föreslås ändras till lönebidrag för utveckling i anställning. Trygghetsanställning föreslås tas bort från uppräkningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i lagen om arbetsmarknadspolitiska program eftersom den kvarvarande benämningen lönebidrag inrymmer de tre föreslagna lönestöden. Därmed kommer även lönebidrag för utveckling i anställning att omfattas av bestämmelsen vid sidan av lönebidrag för anställning och lönebidrag för trygghet i anställning. Regeringen förslår även att arbetsmarknadspolitiska insatser redovisas i en punktuppställning i stället för löpande text. Benämningen utvecklingsanställning i lagen om uthyrning av arbetstagare föreslås ändras till lönebidrag för utveckling i anställning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . För anställningar med de lönestöd som får ändrade benämningar och som har beslutats före ikraftträdandet föreslås de ändrade paragraferna gälla i den äldre lydelsen. Utskottet konstaterar att det inte väckts några motionsyrkanden som avser regeringens lagförslag om byte av benämningar på de tre lönestöden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet delar regeringens bedömning och anser att bör anta lagförslagen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 punkt 1–5). Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom Arbetsförmedlingen och till den pågående utredningen om det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag. Jämför reservationerna 1 (M) och 2 (KD) samt särskilda yttrandena 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). föreslår i motion 2016/17:3079 av m.fl. att Arbetsförmedlingen reformeras. finns brister avseende effektivitet, kontroll och måluppfyllelse enligt partiet (yrkande 1). föreslår i motion 2016/17:3349 av m.fl. att förutsättningarna för att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet liksom en jobbpeng bör utredas (yrkande 3). och (båda M) föreslår i motion 2016/17:254 att man ser över möjligheten att öppna upp för privata arbetsförmedlingar i . (M) föreslår i motion 2016/17:808 att Arbetsförmedlingen bör reformeras och konkurrensutsättas. (M) föreslår i motion 2016/17:1517 att man bör se över möjligheten att utreda en förändrad arbetsförmedling samt en jobbpeng. (M) föreslår i motion 2016/17:1592 att det öppnas upp för möjligheten att driva alternativa skattefinansierade arbetsförmedlingar. och (båda M) föreslår i motion 2016/17:1911 att Arbetsförmedlingen bör konkurrensutsättas. (M) föreslår i motion 2016/17:2717 att Arbetsförmedlingen reformeras och att en jobbpeng införs som möjliggör att fler aktörer kan förmedla jobb. (M) har i motion 2016/17:3338 tre yrkanden som handlar om Arbetsförmedlingen. För det första föreslår hon att Arbetsförmedlingen genomgående reformeras (yrkande 1). För det andra föreslår hon att det införs en behovsprövad jobbpeng för arbetssökande att använda hos valfri fristående arbetsförmedling (yrkande 2). För det tredje föreslår hon att Arbetsförmedlingen går över till att behovspröva jobbpengen för arbetssökande och lämnar förmedlingen av jobb till fristående aktörer (yrkande 3). (SD) föreslår i motion 2016/17:78 att Arbetsförmedlingen privatiseras. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det även under detta väckts ett antal motioner om behovet av att reformera Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet på grund av bl.a. bristande effektivitet och behov av alternativa förmedlare. I flera motioner förespråkas att Arbetsförmedlingen konkurrensutsätts och att en s.k. jobbpeng införs som möjliggör för fler aktörer att förmedla jobb. I några motioner föreslås att det öppnas för privata arbetsförmedlingar i respektive att Arbetsförmedlingen privatiseras. Det är enligt utskottet uppenbart att myndigheten , trots den starka utvecklingen på svensk arbetsmarknad med stor efterfrågan på arbetskraft, står inför stora framtida utmaningar. Utmaningar som främst har sin grund i att en allt större andel av de arbetslösa har en svag ställning på arbetsmarknaden. Utsatta grupper är främst de som saknar gymnasieutbildning och/eller är födda utanför , personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetslösa. som den utmaningen tillfälligt växer eftersom den stora gruppen asylsökande under framförallt 2015 medför att många ska etablera sig på arbetsmarknaden , finns det enligt utskottet tydliga ljuspunkter på svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar, inte minst bland ungdomar. Långtidstidsarbetslösheten har minskat och är nu lägst i EU bland unga. Ska regeringens ambitiösa och helt rimliga mål, att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 och ett mer jämställt arbetsliv, kunna uppnås behövs enligt utskottet en väl fungerande Arbetsförmedling och en kraftfull arbetsmarknadspolitik med en aktiv kompetensförsörjningsstrategi som klarar att möta kompetensbehoven. Viktiga beståndsdelar är därför investeringar, utbildning och matchning. Om detta borde det råda enighet. Enligt utskottets uppfattning har regeringen tagit flera viktiga steg för att förverkliga ett sådant mål inom och utanför området för arbetsmarknadspolitiken. Om målet ska uppnås behöver nämligen, precis som regeringen förespråkar, många aktörer samverka liksom fler politikområden. När det gäller Arbetsförmedlingen har regeringen enligt utskottets mening genomfört en rad åtgärder för att modernisera och förstärka myndigheten och dess verksamhet. Den pågående omläggningen av arbetsmarknadspolitiken syftar t.ex. till att förbättra matchningen genom att anpassa myndighetens verksamhet till arbetsgivarnas behov. Detaljstyrningen från regeringens sida har minskat med ökat fokus på resultat och ökad möjlighet till individanpassning. Det arbetsmarknadspolitiska regelverket har förenklats och förtydligats och förutsättningar för samverkan med t.ex. kommuner och landsting förbättrats. Samverkan med arbetsmarknadens parter om kompetensförsörjning och utbildningssatsningar pågår, för att ta några exempel. Vad avser förändringar av Arbetsförmedlingen och dess verksamhet på beslutade regeringen om en bred översyn av det statliga åtagandet samt Arbetsförmedlingens uppdrag i den s.k. (dir. 2016:56) – en utredning som utskottet välkomnar. Utredaren ska bl.a. ta ställning till hur det statliga åtagandet för arbetsmarknadspolitiken kan göras mer effektivt och hur Arbetsförmedlingens vägledning bör stärkas och samspela med annan vägledning. Vidare ska den ta ställning till hur utbildning och insatser inom arbetsmarknadspolitiken bör förhålla sig till skolväsendet, universitet, högskolor och folkbildning samt hur väl samspelet och ansvarsfördelningen fungerar och kan bli bättre mellan olika aktörer som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Den del av uppdraget som gäller vägledning och externa leverantörer ska delredovisas senast . Delredovisningen ska även innehålla en övergripande kartläggning av hur samspelet och ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna fungerar i frågor som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Uppdraget ska slutredovisas . Arbetsförmedlingens generaldirektör beskrev inför utskottet det tämligen omfattande förändringsarbete som pågår på myndigheten. Ett arbete benämnt ”förnyelseresan” och som påbörjades . Arbetet består bl.a. av kunddriven utveckling och en hög grad av individualisering. Utskottet konstaterar att två relativt färska rapporter har publicerats gällande Arbetsförmedlingens verksamhet. Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Arbetsförmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning i rapporten av Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete (2016:5) och har i en europeisk jämförelse granskat myndighetens förnyelsearbete i rapporten . En central aktivitet i detta EU-samarbete är jämförelser mellan de europeiska arbetsförmedlingarna, s.k. benchlearning. Syftet med arbetet har varit att samarbetet ska leda till kompetens- och erfarenhetsutbyte. Enligt utskottets mening visar rapporterna sammantaget att Arbetsförmedlingen, trots stora utmaningar, torde ha rätt inriktning på sitt pågående förnyelsearbete. Med beaktande av detta och den breda översyn som sker av Arbetsförmedlingens uppdrag genom utredningsarbete (A2016:03) är det enligt utskottets mening inte nu aktuellt med ytterligare förslag till åtgärder från sida om myndighetens verksamhet och organisation. När det gäller bl.a. yrkande om att förutsättningarna för att konkurrensutsätta förmedlingsverksamheten liksom att en jobbpeng bör utredas vill utskottet upprepa vad som uttalades av utskottet vid /15 (bet. 2014/15:AU5): Utskottet anser att ansvaret för arbetsmarknadspolitikens genomförande även ska ligga på en offentlig aktör, men att detta inte utesluter andra utförare inom ramen för den statliga myndigheten . En sådan modell utgör, enligt utskottet, en väl avvägd kombination av dels krav på tydlig styrning och rättssäkerhet, dels valfrihet och individanpassning för den arbetssökande. En konkurrensutsättning av förmedlingsverksamheten i sin helhet framstår alltså inte som en framkomlig väg. Inte ens de förespeglade effektivitetsvinsterna, som brukar anföras som det viktigaste argumentet för privata arbetsförmedlingar, visar sig tåla en empirisk prövning. Lägg därtill fördelarna med en offentlig förvaltning, så som insyn, rättssäkerhet och likabehandling. Avslutningsvis känner sig utskottet stärkt i uppfattningen att en statlig arbetsförmedling med en nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Utskottet finner inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Att ha nationell överblick är särskilt viktigt i fråga om matchnings- och förmedlingsverksamheten, som kompletterande aktörer har en viktig roll att fylla för att utföra insatser när det t.ex. gäller olika typer av utbildningsverksamhet. Sammantaget kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att det pågår ett omfattande förändrings- och utredningsarbete kring Arbetsförmedlingen. Resultatet av detta arbete bör inväntas innan ytterligare åtgärder övervägs. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservationerna 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (L) och 7 (KD). föreslår i motion 2016/17:3079 m.fl. att det inrättas ett särskilt program inom Arbetsförmedlingen för sociala företag eftersom det skulle underlätta för dessa att växa och vara en väg framåt (yrkande 22). föreslår vidare i samma motion att ett särskilt uppdrag bör ges till Arbetsförmedlingen att informera om egenanställningar som ett alternativ till att starta eget (yrkande 24). anför i motion 2016/17:2511 av och att nystartsjobben bör slopas eftersom de innebär skattesubventionerad diskriminering av den svenska befolkningen (yrkande 15). Vidare anser partiet i samma motion att en satsning på s.k. föreningsjobb bör göras som ett led i utfasningen av fas 3 (yrkande 9). I motion 2016/17:2254 från av m.fl. föreslås att det ska tillskapas ett program för starta-eget-bidrag för yrkesverksamma med ersättning motsvarande den som utgår från arbetslöshetsförsäkringen (yrkande 2). föreslår i motion 2016/17:2970 av m.fl. ökade möjligheter till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda genom att regeringens traineejobb avskaffas och att konceptet med yrkesintroduktionsanställningar utvecklas till lärlingsjobb som även görs tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal (yrkande 2). Liberalerna föreslår i motion 2016/17:2093 av m.fl. att kravet på kollektivavtal i förordningen om yrkesintroduktionsanställningar tas bort eftersom kravet bl.a. utestänger småföretagare utan anställda och kollektivavtal. anför i motion 2016/17:3349 av m.fl. att det inte bör krävas kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben (yrkande 6). I samma motion föreslår partiet att de tre formerna av arbetspraktik slås ihop till en (yrkande 12). Vidare föreslår partiet i yrkande 14 att matchningsanställningar införs till 2018 enligt den modell som presenterades i utredningen – nya vägar till jobb (A 2014:D). föreslår i motion 2016/17:3392 av m.fl. att definitionen av arbetsintegrerande sociala företag läggs fast i en förordning (yrkande 22 i denna del). m.fl. (S) framhåller i motion 2016/17:2755 vikten av effektiva och snabba insatser för att matcha arbetssökande med lediga jobb. m.fl. (S) anför i motion 2016/17:2818 att arbetsintegrerande sociala företag är en väg till egenförsörjning och en väg ut ur utanförskap (yrkande 1). Enligt motionen handlar det nu om att gå vidare och öka omfattningen av det arbetsintegrerande sociala företagandet. Finn och (båda M) framhåller i motion 2016/17:412 folkbildningens och folkhögskolornas roll för en bättre fungerande arbetsmarknad. Den insats som kallas förrehabilitering är värd att satsas mer på av Arbetsförmedlingen, enligt motionärerna. (M) förespråkar i motion 2016/17:1512 att incitamenten för egenanställning stärks på arbetsmarknaden bl.a. genom att möjligheterna till finansiering utvecklas och att egenanställning ingår i Arbetsförmedlingens uppdrag för att fler arbetslösa ska få arbete. (M) föreslår i motion 2016/17:1573 bättre rörlighet på arbetsmarknaden genom ökade möjligheter och incitament till vidareutbildning t.ex. genom en form av utbildningsfriår. I motion 2016/17:2878 av m.fl. (M) lyfts vikten av att det skapas fler arbetstillfällen på landsbygden genom bl.a. långsiktiga spelregler med låga trösklar för att anställa (yrkande 4). m.fl. (MP) föreslår i motion 2016/17:2534 att friår införs som innebär att en person med anställning byter plats med en person som är arbetslös.