bet · H301UbU6 · 2016-01-29 00:00:00 — Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag om erkännande av yrkeskvalifikationer och förslag till ändringar i åtta olika lagar. Den nya lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer gäller reglerade yrken i och ersätter bestämmelser i ett antal författningar genom vilka och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer har genomförts för vissa reglerade yrken. Den nya lagen syftar också till att genomföra delar av och rådets direktiv /55/EU av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen). Den konsoliderade versionen av de båda direktiven benämns yrkeskvalifikationsdirektivet. I de fall yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller bestämmelser som endast avser ett yrke eller ett begränsat antal yrken bedöms sådana bestämmelser även fortsättningsvis genomföras i de författningar som gäller just dessa yrken. Regeringen föreslår ändringar i lagen (1974:191) om bevakningsföretag, socialtjänstlagen (2001:453), lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, patientsäkerhetslagen (2010:659), skollagen (2010:800), taxitrafiklagen (2012:211) och lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det föreslås även en ny sekretessbestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utskottet föreslår att den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft , vilket är ett senare datum än vad regeringen har föreslagit. Utskottet föreslår också en ändring i socialtjänstlagen av lagtekniska skäl. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena, bl.a. med hänvisning till och regeringens bedömningar. I betänkandet finns två reservationer (SD, V). Proposition 2015/16:44 Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet 1.Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet, punkt 1 (SD) 2.Tillfällig yrkesutövning, punkt 2 (V) Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet, punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet antar regeringens förslag till 1. lag om erkännande av yrkeskvalifikationer, 2. lag om ändring i lagen (1974:191) om bevakningsföretag, 3. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) med den ändringen att 3 kap. 3 a § får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 4. lag om ändring i lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, 5. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 6. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659), 7. lag om ändring i skollagen (2010:800), 8. lag om ändring i taxitrafiklagen (2012:211), 9. lag om ändring i lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet med den ändringen att lagarna ska träda i kraft . Därmed bifaller delvis proposition 2015/16:44 punkterna 1–9 och avslår motion 2015/16:3273 av och (båda SD). Reservation 1 (SD) 2015/16:3270 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (S), (SD), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:44 Genomförande av yrkeskvalifikationsdirektivet och två följdmotioner. En redovisning av förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens förslag till lag om erkännande av yrkeskvalifikationer och förslag till ändringar i åtta olika lagar – lagen (1974:191) om bevakningsföretag, socialtjänstlagen (2001:453), lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, patientsäkerhetslagen (2010:659), skollagen (2010:800), taxitrafiklagen (2012:211), lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) – finns i bilaga 2. En särskild utredare har lämnat förslag till hur det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet ska genomföras i svensk rätt och förvaltning. Betänkandet Yrkeskvalifikationsdirektivet – ett samlat genomförande (SOU 2014:19) har remissbehandlats. En promemoria som tagits fram inom med förslag till ytterligare lagändringar om tillfällig yrkesutövning till följd av yrkeskvalifikationsdirektivet har remitterats (U2014/02885/UH). Regeringen har begärt Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådets synpunkter behandlas och bemöts i propositionen. Bestämmelserna har i huvudsak utformats enligt Lagrådets förslag. Under ärendets beredning har utskottet uppmärksammat att regeringen i proposition 2015/16:43 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga föreslog en ändring i 3 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453) som trädde i kraft och publicerades i SFS 2015:982 (prop. 2015/16:43, bet. 2015/16:SoU5, rskr. 2015/16:101). Ändringen innebar att ordet ”ungdom” ersattes av ordet ”unga” i paragrafens första respektive andra stycke. Denna ändring saknas i det nu aktuella förslaget. Utskottet föreslår därför att denna ändring nu införs. Utskottets förslag till en sådan ändring finns i bilaga 3. Under ärendets beredning har också informerat utskottet om att visst författningsarbete återstår innan den nya lagen och lagändringarna bör träda i kraft, och utskottet föreslår därför att ikraftträdandet av samtliga lagförslag senareläggs till . behandling i av förslag till ändringsdirektiv Europeiska kommissionen samlade och in synpunkter på yrkeskvalifikationsdirektivet och presenterade en s.k. grönbok om modernisering av direktivet (KOM(2011) 367). Med anledning av grönboken överlämnade regeringen en faktapromemoria till (2010/11:FPM135). justerade sitt utlåtande /12:UbU3 över grönboken om en modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet. Utskottet framhöll då bl.a. att det såg positivt på en modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av yrkeskvalifikationsdirektivet. Med anledning av detta överlämnade regeringen ytterligare en faktapromemoria till (2011/12:FPM94). subsidiaritetsprövade ett EU-förslag om modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet (KOM(2011) 833). Utskottet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. hade tre överläggningar med regeringen om direktivet (, och ). I samtliga fall fanns majoritet för regeringens ståndpunkt. informerade utskottet om direktivet . Vid EU-nämndens sammanträde konstaterade ordföranden att det fanns stöd för regeringens redovisade upplägg inför de fortsatta förhandlingarna (prot. 2011/12:36). Regeringen informerade om förhandlingarna vid sammanträde (prot. 2012/13:14). Ett ändringsdirektiv som moderniserar det ursprungliga direktivet antogs – och rådets direktiv /55/EU av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen). Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är ett av unionens mål att avskaffa hindren för fri rörlighet för personer och tjänster mellan medlemsstaterna. För medlemsstaternas medborgare innebär detta bl.a. rätt att utöva ett yrke, som egenföretagare eller som anställd, i en annan medlemsstat än den där de har skaffat sig sina yrkeskvalifikationer. I artikel 53.1 i EUF-fördraget föreskrivs att direktiv ska utfärdas som syftar till ömsesidigt erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis. I enlighet med detta har ett stort antal direktiv antagits . Flertalet av dessa direktiv ersattes 2005 av och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet. Direktivet genomfördes i svensk rätt genom justeringar i befintlig reglering i de författningar som rör respektive yrke. Syftet med yrkeskvalifikationsdirektivet är att underlätta för dem som vill utöva ett s.k. reglerat yrke i ett annat land än sitt hemland inom EU. Med reglerat yrke menas i korthet att det ställs krav på t.ex. en viss utbildning eller viss yrkeserfarenhet för att få utöva yrket. Direktivet gäller för alla EU-medborgare och omfattar både egenföretagare och anställda som vill utöva ett reglerat yrke i en annan medlemsstat än den där de har förvärvat sina yrkeskvalifikationer. Direktivet innehåller alltså regler för hur yrkeskvalifikationer som förvärvats i ett land inom EU ska erkännas i ett annat. Direktivet föreskriver dels ett automatiskt erkännande av behörighetsbevis för ett begränsat antal yrken inom framför allt hälso- och sjukvården som utgår från harmoniserade minimikrav för utbildningen, dels en generell ordning för erkännande av behörighetsbevis för andra yrken. I direktivet finns också en ordning för tillfällig utövning av ett reglerat yrke. I finns de flesta reglerade yrkena inom hälso- och sjukvården. Generellt sett är betydligt färre yrken reglerade i än i de flesta andra medlemsstater. Den som har en utländsk yrkeskvalifikation och vill arbeta inom ett yrke som är reglerat i ska ansöka om rätt att utöva yrket hos den myndighet som är s.k. behörig myndighet för yrket (t.ex. för yrken inom hälso- och sjukvården, för läraryrket och Fastighetsmäklarinspektionen för fastighetsmäklaryrket). I samtliga medlemsstater finns det en s.k. kontaktpunkt som ger information om direktivet och hänvisar till rätt behörig myndighet. I har Universitets- och högskolerådet utsetts till kontaktpunkt. och rådets direktiv /123/EG om tjänster på den inre marknaden, det s.k. tjänstedirektivet, antogs året efter yrkeskvalifikationsdirektivet. Syftet med direktivet är att stimulera tjänstesektorn genom att förenkla etablering och fri rörlighet inom EES och stärka tjänstemottagarnas intressen. Direktivet genomfördes genom lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden som bl.a. innehåller bestämmelser om förfarandet vid tillståndsprövning. När det gäller reglerade yrken enligt yrkeskvalifikationsdirektivet regleras själva erkännandet av yrkeskvalifikationer, som oftast är en del av tillståndsförfarandet, av yrkeskvalifikationsdirektivets regler. Övriga delar av tillståndsförfarandet omfattas av tjänstedirektivets regler. Exempelvis krävs det för att registreras som fastighetsmäklare att den sökande inte är underårig, försatt i konkurs m.m., har viss försäkring för skadeståndsskyldighet, har tillfredsställande utbildning, har för avsikt att vara yrkesverksam som fastighetsmäklare samt är redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare (6 § fastighetsmäklarlagen, 2011:666). Av dessa villkor är det endast kravet på tillfredsställande utbildning som omfattas av yrkeskvalifikationsdirektivets bestämmelser. Övriga villkor och själva tillståndsförfarandet när det gäller dessa villkor ska prövas enligt tjänstedirektivet. I propositionen föreslår regeringen en ny generell lag om erkännande av yrkeskvalifikationer som gäller reglerade yrken i . Den nya lagen ersätter bestämmelser i ett antal författningar genom vilka och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer har genomförts för vissa reglerade yrken. Den nya lagen syftar också till att genomföra delar av och rådets direktiv /55/EU av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen). Den konsoliderade versionen av de båda direktiven benämns yrkeskvalifikationsdirektivet. I de fall yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller bestämmelser som endast avser ett yrke eller ett begränsat antal yrken bedöms sådana bestämmelser även fortsättningsvis genomföras i de författningar som gäller just dessa yrken. Regeringen föreslår ändringar i lagen (1974:191) om bevakningsföretag, socialtjänstlagen (2001:453), lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, patientsäkerhetslagen (2010:659), skollagen (2010:800), taxitrafiklagen (2012:211) och lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det föreslås även en ny sekretessbestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen föreslår i propositionen att den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft . Genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet Utskottets förslag i korthet antar en ny lag, lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer, och lagar om ändring i åtta olika lagar. Därigenom införlivas det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet i svensk rätt. Den nya lagen är en sektorsövergripande, horisontell författning som genomför de artiklar i direktivet som är av generell karaktär. Vissa av artiklarna är nya, andra finns och har tidigare införlivats i de författningar som rör respektive yrke, dvs. Det medför vissa följdändringar i sju sektorsspecifika lagar. En ny bestämmelse införs också i offentlighets- och sekretesslagen. Den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft . avslår en motion om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande (V). En ny lag om erkännande av yrkeskvalifikationer Unionslagstiftningen om erkännande av yrkeskvalifikationer har genomförts i svensk rätt genom sektorsspecifika författningar, dvs. i de författningar som rör respektive yrke. Det finns alltså ingen horisontell nationell reglering, dvs. ingen övergripande generell reglering som gäller samtliga reglerade yrken. Denna omständighet är sannolikt en naturlig följd av att harmoniseringen av erkännandet av yrkeskvalifikationer har skett gradvis genom genomförandet av ett stort antal sektorsspecifika rättsakter , när undertecknade . När det ursprungliga yrkeskvalifikationsdirektivet antogs 2005 fanns det således redan reglering i respektive sektorsförfattning på plats i svensk rätt. Det generella direktivet kunde därför i stora stycken genomföras genom justeringar i denna sektorsreglering. För att säkerställa ett korrekt och enhetligt genomförande anser regeringen att denna regleringsteknik nu bör överges i fråga om direktivets generella bestämmelser. De delar av direktivet som är av generell karaktär och inte endast tar sikte på en viss sektor bör därför genomföras genom en sektorsövergripande, horisontell författning. Regeringen föreslår därför en ny lag, lagen (2015:000) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Nedan följer en genomgång av den nya lagens bestämmelser om tillfällig yrkesutövning i , etablering i , yrkespraktik och Europeiskt yrkeskort. Eftersom ändringsdirektivet innehåller dels nya artiklar, dels artiklar som finns direktiv innehåller den nya lagen såväl nya som tidigare bestämmelser. Till exempel infördes artiklarna om tillfällig yrkesutövning redan genom direktiv (6 och 7 § i den nya lagen). När det gäller tillfällig yrkesutövning i finns det redan bestämmelser om förhandsunderrättelse, förhandskontroll, tillsyn och disciplinåtgärder i de författningar där utövandet av yrket regleras . Frågan om tillfällig yrkesutövning behandlas närmare i nästa avsnitt. Artiklarna om etablering finns och rör den generella ordningen för erkännande av yrkeskvalifikationer (9–11 § i den nya lagen) respektive automatiskt erkännande av yrkeserfarenhet vid samordnade krav på yrkeserfarenhet (12 § i den nya lagen) och automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer vid samordnade krav på utbildning (13 och 14 § i den nya lagen). En nyhet som införs genom ändringsdirektivet är automatiskt erkännande vid gemensamma utbildningsprinciper som har fastställts i en delegerad akt (15 och 16 § i den nya lagen). Bestämmelserna om språkkunskaper finns men har förtydligats genom ändringsdirektivet (17 § i den nya lagen). De ändringar som har införts klargör att nationella krav på språkkunskaper inte får påverka rätten till erkännande av yrkeskvalifikationer. Detta innebär bl.a. att en språkkontroll inte får göras under pågående handläggning av ett ärende om erkännande av yrkeskvalifikationer, utan först efter det att beslut om erkännande har fattats. I vissa fall kan dock språkkunskaper utgöra yrkeskvalifikationer, t.ex. för yrkena tolkar och lärare i ämnet svenska. I sådana fall bör språkkunskaperna kontrolleras inom ramen för den prövning som görs vid erkännande av yrkeskvalifikationer. Detta framgår även av den nya lagen. Krav på språkkunskaper ska vara anpassade och proportionerliga i förhållande till det faktiska behov av sådana kunskaper som finns inom respektive yrke. Av den nya lagens bestämmelse om språkkontroller framgår det också att allvarliga och konkreta tvivel om språkkunskaper ska avse nödvändiga språkkunskaper. Enligt huvudregeln får språkkontroller endast utföras om det finns allvarliga och konkreta tvivel på språkkunskaper i det enskilda fallet. Direktivet ger emellertid medlemsstaterna en möjlighet att införa regelmässiga språkkontroller, dvs. kontroller även i fall när det inte finns allvarliga och konkreta tvivel, när det gäller yrken som har konsekvenser för patientsäkerheten. Regeringen anser att det finns skäl som talar för att ska använda sig av denna möjlighet och överväger frågan. Eftersom sådana språkkontroller inte får införas för samtliga yrken utan bara för yrken inom en viss sektor bör kontrollerna inte regleras i den nya generella lagen. Ett sådant eventuellt undantag från huvudregeln om kontroller vid allvarliga och konkreta tvivel på kunskaper i det svenska språket bör i stället regleras genom föreskrifter i sektorslagstiftningen som antas med stöd av det bemyndigande som finns i den nya lagen (21 §). Ytterligare en nyhet som införs genom ändringsdirektivet är erkännande av yrkespraktik (18 § i den nya lagen). Erkännande av yrkespraktik kommer enligt regeringen endast att aktualiseras för ett begränsat antal yrken, och bland dessa yrken kommer kraven på hur yrkespraktiken ska vara utformad att variera. Regeringen anser därför att de förutsättningar som yrkespraktiken ska uppfylla bör anges i sektorsspecifika författningar och inte i den generella lagen eller förordningen. Det europeiska yrkeskortet är en annan nyhet på området som införs genom ändringsdirektivet (19 § i den nya lagen). Yrkeskortet är ett elektroniskt bevis som styrker att innehavaren antingen uppfyller alla villkor för att tillfälligt tillhandahålla tjänster i en mottagande medlemsstat, eller att innehavarens yrkeskvalifikationer erkänts för etablering i en mottagande medlemsstat. Till skillnad från den sedvanliga erkännandeprocessen görs ansökan om yrkeskort som regel hos den behöriga myndigheten för yrket i den yrkesverksammes etableringsstat, som kontrollerar att ansökan är komplett och att intygen är äkta. Ett giltigt yrkeskort har samma verkan som ett erkännande av yrkeskvalifikationer enligt sedvanlig ordning. De som i svensk lagstiftning ges rätt att ansöka om yrkeskort är personer som är etablerade i eller som har förvärvat yrkeskvalifikationer här i landet. Eftersom möjligheten att ansöka om yrkeskort enligt direktivet förutsätter att kommissionen har antagit en genomförandeakt som omfattar yrket förutsätter också den rätt att ansöka om yrkeskort som anges i den nya lagen att en genomförandeakt har antagits för yrket i fråga. [3] Vidare får enligt den nya lagen regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, genom ett bemyndigande möjlighet att utfärda ytterligare föreskrifter om ett europeiskt yrkeskort i enlighet med yrkeskvalifikationsdirektivet och de genomförandeakter som Europeiska kommissionen antar om yrkeskortet. Enligt direktivet ska de yrkesgrupper för vilka yrkeskort kan införas uppfylla följande kriterier: • Det ska finnas betydande rörlighet eller potential för betydande rörlighet för yrket i fråga. • De berörda aktörerna ska ha uttryckt tillräckligt intresse. • Det yrke eller den utbildning som utformats för ett visst yrke ska vara reglerat i ett stort antal medlemsstater. Kommissionen har utifrån dessa kriterier föreslagit att yrkeskortet införs för ett antal yrkesgrupper. Det har resulterat i antagandet av en genomförandeakt som fastslår att yrkena sjuksköterska, apotekare, fysioterapeut/sjukgymnast, bergsguide och fastighetsmäklare kommer att omfattas av yrkeskortet i ett första skede. Följdändringar i befintliga lagar Införandet av en horisontell lag om erkännande av yrkeskvalifikationer, liksom den horisontella förordning som regeringen avser att besluta om, medför vissa följdändringar i sektorsförfattningar. I propositionen föreslår regeringen därför ändringar i lagen (1974:191) om bevakningsföretag, socialtjänstlagen (2001:453), lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, patientsäkerhetslagen (2010:659) och lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Utredningen om genomförande av det moderniserade yrkeskvalifikationsdirektivet (SOU 2014:19) anser att den nuvarande regleringen av taxiföraryrket uppfyller definitionen av reglerat yrke i direktivet. Regeringen delar utredningens uppfattning och föreslår därför även ändringar i taxitrafiklagen (2012:211). Genom ändringsdirektivet införs en ny varningsmekanism för beslut som begränsar en yrkesutövares rätt att utöva yrket inom vissa sektorer eller förbjuder honom eller henne att utöva yrket inom vissa sektorer. Nya bestämmelser införs därför i patientsäkerhetslagen, skollagen (2010:800) och lagen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. Det ska införas en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om att sekretess ska gälla för en uppgift om en enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden som hänför sig till ett ärende enligt den nya lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer. Lagrådet har haft synpunkter på bl.a. författningsstrukturen. Lagrådet har ansett att den nuvarande strukturen med enbart sektorsvis reglering är tydligare än den nya föreslagna strukturen och att tekniken med parallella regelverk gör regleringen svåröverskådlig och i vissa fall motsägelsefull. Regeringen har ansett att fördelarna med en horisontell reglering väger tyngre än de nackdelar som Lagrådet har uppmärksammat och att direktivet därmed bör genomföras i enlighet med den struktur som föreslås i lagrådsremissen. Regeringen avser dock att följa hur den nya strukturen kommer att fungera i praktiken och vid behov återkomma i frågan. Lagrådet har även haft synpunkter på bemyndigandet i den nya lagen. Lagrådet har ifrågasatt om det är lämpligt att det i de författningar som rör respektive yrke kommer att utfärdas föreskrifter med stöd av bemyndigandet i den nya lagen, och inte med stöd av bemyndiganden i dessa författningar. När det gäller regleringen av föreskriftsrätten är det regeringens uppfattning att det är bemyndigandet i den horisontella lagen som ska användas när föreskrifter utfärdas i de frågor som omfattas av lagen och som därmed genomför yrkeskvalifikationsdirektivet. Regeringen har inte sett det som problematiskt att de föreskrifter som utfärdas med stöd av bemyndigandet i den horisontella lagen kan placeras i olika förordningar. Mot bakgrund av Lagrådets synpunkter har regeringen dock justerat de bemyndiganden i de författningar som rör olika yrken som behandlas i denna proposition så att det tydligare framgår att föreskrifter i frågor som rör yrkeskvalifikationsdirektivet utfärdas med stöd av bemyndigandet i den nya lagen.