bet · H401NU4 · 2016-11-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Skrivelsen innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för de statligt ägda företagen och fram t.o.m. . Motionsyrkandena handlar om den övergripande förvaltningen av statliga företag, om hur förvaltningen av vissa statliga företag ska bedrivas och om statens ägande av vissa företag. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Skrivelse 2015/16:140 redogörelse för företag med statligt ägande. 34 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om förvaltningen av statligt ägda företag Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Statens ägande av vissa företag 1.Förvaltningen av företag med statligt ägande, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Förvaltningen av företag med statligt ägande, punkt 2 (SD) 3.Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen, punkt 3 (C) 4.Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen, punkt 3 (V) 5.LKAB:s uppdrag, punkt 4 (SD) 6.Ekonomiska mål för , punkt 5 (SD) 7.Ekonomiska mål för , punkt 5 (V) 8.Förvaltningen av m.m., punkt 6 (SD) 9.Förvaltningen av m.m., punkt 6 (V) 10.Vattenfall AB:s samhällsansvar, punkt 7 (C, V) 11.Övrigt om AB:s uppdrag och mål, punkt 8 (SD) 12.Övrigt om AB:s uppdrag och mål, punkt 8 (V) 13.Frågor om avyttring av AB:s brunkolsverksamhet, punkt 9 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om förvaltningen av företag med statligt ägande Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2015/16:140 till handlingarna. Förvaltningen av företag med statligt ägande 2016/17:121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 10–12 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 25–27. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 1–4 och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Förvaltningen av vissa statligt ägda företag 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 5 (SD) 2016/17:153 av m.fl. (SD), 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:2536 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 2016/17:911 av i (S), 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 8–10, 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) 2016/17:2976 av och (båda C). Reservation 10 (C, V) Övrigt om AB:s uppdrag och mål 2016/17:110 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Frågor om avyttring av AB:s brunkolsverksamhet 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 13 (V) Statens ägande av vissa företag Statens ägande av vissa företag 2016/17:193 av och (båda M), 2016/17:2714 av (M) och 2016/17:2716 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:140 redogörelse för företag med statligt ägande samt 34 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden /17. Under beredningen av ärendet lämnade statsrådet information till utskottet om statens försäljning av aktier i . Skrivelse 2015/16:140 redogörelse för företag med statligt ägande innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för de statligt ägda företagen och fram t.o.m. . Övergripande om förvaltningen av statligt ägda företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden som rör förvaltningen av företag med statligt ägande och uppdrag och mål för de statligt ägda företagen. Utskottet hänvisar bl.a. till de grundläggande principer som är styrande för statens bolagsförvaltning och det pågående utvecklingsarbetet när det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I skrivelse 2015/16:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företag. I redogörelsen ingår information om dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationerna , stiftelsen och stiftelsen . Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att beskriva statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns på regeringens webbplats. Skrivelsen innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande, där utvecklingen för dessa bolag och fram t.o.m. beskrivs. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen har utvecklats . Statens ägarpolicy är enligt skrivelsen oförändrad sedan 2015 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140). Regeringen framför i skrivelsen att den avser att revidera statens ägarpolicy och fatta beslut om statens ägarpolicy i särskild ordning . En redogörelse för beslutet kommer att lämnas i nästkommande redogörelse för företag med statligt ägande. I skrivelsen framför regeringen att det övergripande målet är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta anges att det bl.a. är viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Regeringen framhåller vidare att det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Enligt skrivelsen ser regeringen ständigt över bolagsportföljen för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande, men också som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och inriktningar. finns i verksamhetsberättelsen en beskrivning av omvärldsfaktorer, men även branschspecifika riskfaktorer, som kan få inverkan på den statligt ägda bolagsportföljen. Detta görs mot bakgrund av granskning av regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15), och som ett led i regeringens utveckling av informationen till i syfte att förse med en samlad bild av riskerna i den statligt ägda bolagsportföljen. I verksamhetsberättelsen finns vidare information om statens förvaltningskostnader, bl.a. interna kostnader och kostnader för köpta tjänster. Vidare beskrivs processen för att nominera styrelseledamöter och regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. I verksamhetsberättelsen återger regeringen även de olika bolagens ekonomiska mål och hållbarhetsarbete och rapporterar om AB:s utveckling i förhållande till de s.k. 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik redovisas för respektive styrelse, VD och ledningsgrupp. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisionsbolag presenteras också. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns också en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. finns i verksamhetsberättelsen företagspresentationer som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presentation av bolagets verksamhet och mål samt måluppföljning. I syfte att tydliggöra motiven till att staten äger bolaget inleds varje företagspresentation med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets uppdrag och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de förslag som regeringen lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I företagspresentationen finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. I presentationen uppges också om bolaget redovisar enligt IFRS (International Financial Reporting Standards) eller lämnar en hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative). Förvaltningen av företag med statligt ägande I motion 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att det i statens ägarpolicy står att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Motionärerna anför att arbetet inom detta område bör fortsätta (yrkande 10). Motionärerna anför vidare att den tidigare alliansregeringen arbetade målmedvetet med styrelserekrytering i de statliga bolagen utifrån dynamik och mångfald. Utifrån kompetens, erfarenhet, bakgrund och ålder sattes mål om en jämn könsfördelning (av vartdera könet). Andelen kvinnliga styrelseledamöter i de statliga bolagen ökade i de statligt helägda bolagen till . Motionärerna vill i detta hänseende se en fortsatt utveckling av förvaltningen av de statligt ägda bolagen (yrkande 11). Motionärerna anför vidare i motionen att staten är en stor företagsägare och kommer så att vara . Det ställer enligt motionen höga krav på tydliga principer när det gäller förvaltningen av de statliga bolagen. Det handlar bl.a. om att de statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och att staten vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. Statens roll som lagstiftare och ägare bör enligt motionen hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. Regeringens styrning av de statliga bolagen ska enligt vad som anförs i motionen ske inom de ramar som fastställt (yrkande 12). Motionärerna m.fl. (M) betonar i motion 2016/17:3128 att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Enligt motionen bör statens ägande vidare kontinuerligt utvärderas och omprövas där det inte längre finns uppenbara motiv för fortsatt ägaråtagande helt eller delvis. Om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice bör staten minska eller avveckla sitt ägande. Detta ska enligt motionärerna ses som ett led i vikten av att överväga bolagens olika uppdrag och riktlinjer. Exempelvis gäller detta bolag som , , SAS och . Motionärerna föreslår att eventuella försäljningsintäkter ska användas för att minska statsskulden. Motionärerna förordar emellertid inte någon försäljning av , eller nordiska verksamhet (yrkande 25). I motionen anförs vidare att de statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet och vara föregångare när det gäller hållbarhetsfrågor och långsiktigt ansvarsfullt utnyttjande av resurser. Det innefattar områdena miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. I motionen framförs också att de statliga bolagens styrelser under alliansregeringen fick i uppdrag att fastställa relevanta hållbarhetsmål och strategier för att uppnå dessa mål. Motionärerna vill se en fortsatt utveckling av förvaltningen av de statligt ägda bolagen inom dessa områden (yrkande 26). Där statligt ägande ändå förekommer bör detta enligt motionen i första hand fortgå för att komplettera marknadsmisslyckanden och där särskilda samhällsuppdrag eller gemensamma värden bör värnas. Motionärerna framhåller att de statliga bolagen bör drivas långsiktigt och ansvarsfullt och, där bolagen verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens (yrkande 27). Av kommittémotion 2016/17:121 framgår att m.fl. (SD) är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande och att utförsäljningar av statens egendom inte ska vara ett ideologiskt självändamål. Motionärerna anger att det emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras där statligt ägande inte kan motiveras med nytta för medborgarna. I motionen framförs att inflytande över statens bolag bör utövas med varsamhet och att god lönsamhet bör prioriteras högt (yrkande 1). Vidare framför motionärerna att de är kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att all sådan praxis inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Hållbarhetsmålet för de statliga bolagen om att det i varje styrelse ska vara av varje kön bör enligt motionen därför tas bort (yrkande 2). Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen m.fl. (C) anför i kommittémotion 2016/17:3118 att även staten, vid sidan av kommunerna, har ett ansvar att driva en aktiv markpolitik. Motionärerna anför vidare att ägardirektiv som innehåller krav på att ta fram lämplig byggbar mark ska ges till de statliga företag som är markägare (yrkande 12). I motion 2016/17:1199 av m.fl. (V) anförs att staten bör använda sitt ägande av statliga bolag för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Kravet på lönsamhet i statliga bolag ska inte gå före samhällsnyttan. Motionärerna menar att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen bedrivs ekonomiskt effektivt. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav ska målsättningen i ägarstrategin enligt motionen ses över (yrkande 1). I motionen framhålls även att möjligheterna till vidareförädling inom svensk industri generellt är stora, vilket skulle ge ett ökat antal arbetstillfällen, minska transporterna och öka exportintäkterna. Statliga bolag bör enligt motionärerna verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportvärdet (yrkande 2). Motionärerna framför vidare att samhällsägda företag bör uppträda neutralt och därför inte bör vara medlemmar i intresseorganisationen eller liknande intresseorganisationer (yrkande 3). Dessutom framhåller motionärerna att de statliga bolagen har ett särskilt ansvar för att ett aktivt arbete för jämställdhet genomsyrar hela företags–strukturen. Ett första steg är enligt motionen att kartlägga hur könsfördelningen inom de statliga bolagen verkligen ser ut. Det är nödvändigt att en sådan genomgång omfattar alla delar av verksamheten. De statligt ägda bolagen bör därför få i uppdrag att senast årsskiftet 2017/18 återkomma med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i bolaget och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet (yrkande 4). Staten är en betydande bolagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 50 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Under det föregående behandlade utskottet frågor om statliga företag i tre olika betänkanden: • (bet. 2015/16:NU4) • om och energiomställningen (bet. 2015/16:NU7) • om regeringens hantering av risker i statliga bolag (2015/16:NU21). Regeringens förfogande över statliga bolag Den rättsliga grunden för regeringens förfogande över statens medel och dess övriga tillgångar finns i regeringsformen (RF). Enligt 9 kap. 8 § RF förvaltar och förfogar regeringen över statens tillgångar, om de inte avser myndigheter eller i lag har avsatts för särskild förvaltning. Bestämmelsen innebär att de statliga tillgångarna står till regeringens disposition. Disposition innefattar både förvaltningsåtgärder – rättsliga och faktiska – och förfogande-åtgärder, som avhändelse och pantsättning. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Tillgångar som ägs av de statligt ägda bolagen är offentligrättsligt sett inte statliga och berörs inte av paragrafens bestämmelser. Regeringens frihet att förfoga över statens egendom är emellertid begränsad. I 9 kap. 9 § RF anges att beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. Det är sak att avgöra hur omfattande grunderna ska vara. Således är det som avgör vilken omfattning regleringen ska ha. Vidare följer av 8 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) att regeringen inte utan bemyndigande får förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får heller inte utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. I 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen (2011:203) föreskrivs att regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt får minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Statens ägarstyrningsdokument (ägarpolicyn) anger ramverket för bolagsförvaltningen och klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn redogör regeringen för sitt förvaltningsmandat och sin inställning i viktiga principfrågor om ägarstyrning och bolagsförvaltning. Statens ägarpolicy omfattar även regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Vidare innebär statens ägarpolicy att Svensk kod för bolagsstyrning ska tillämpas. Statens ägarpolicy tillämpas i majoritetsägda bolag med statligt ägande, och i övriga bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Statligt ägda bolag är liksom aktiebolag som ägs av andra underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid denna utövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. behandlade utskottet i betänkandet om statliga företag (bet. 2015/16:NU4) ett motionsyrkande (mot. 2015/16:194 [V]) om statliga företag och investeringsskydd likt det här aktuella i motion 2016/17:1199 (V). Utskottet avstyrkte yrkandet och framhöll i sitt ställningstagande bl.a. att frågor om eventuella rättsliga åtgärder som enskilda statliga bolag vidtar, likt de som beskrivs i den aktuella motionen, är ett ansvar för bolagens styrelser och ledningar. Motionsyrkandet följdes upp i en reservation (V). Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga bolag Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som handlar om att regeringen ska inhämta godkännande innan väsentliga förändringar av verksamhetsinriktningen görs. Ett enigt utskott avstyrkte sådana yrkanden och (bet. 2014/15:NU4, bet. 2015/16:NU4) och anförde vid det förstnämnda tillfället bl.a. följande: Enligt regeringsformen (RF) är det regeringen som förvaltar och förfogar över statens tillgångar. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Av detta följer att regeringen förvaltar de statliga bolagen och företräder ägaren, dvs. ytterst landets medborgare. Regeringens frihet att förfoga över statens tillgångar är emellertid begränsad. I RF anges vidare att det är som beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Vid ägarstyrningen av de statliga bolagen ska regeringen således utgå från de riktlinjer för bolagets verksamhet som beslutats av . Vanligen återspeglas beslut i företagens bolagsordningar. Detta innebär bl.a., enligt utskottets mening, att regeringen inte har möjlighet att lägga andra uppgifter på ett statligt bolag än de som inryms i vad som beslutats av . I den händelse regeringen önskar genomföra en förändring av ett statligt företags verksamhetsinriktning som inte kan inrymmas i vad beslutat bör regeringen därmed vända sig till . Denna ordning är också något som lyfts fram i den aktuella motionen. Enligt utskottet råder det därmed ingen motsättning mellan utskottets uppfattning i denna fråga och den som förs fram i motionen. Utskottet vill understryka att denna ordning är en viktig del i hur förvaltningen av de statliga företagen bör fungera och att den även fortsättningsvis bör gälla. Ett uttalande från i enlighet med vad som begärs i motionen kan således besparas. Med anledning av vad som framförs i motion 2016/17:3118 (C) om utökade uppdrag för statliga bolag som är markägare att ta fram förslag på byggbar mark kan nämnas att utskottet (bet. 2015/16:NU4) behandlade ett liknande yrkande i motion 2015/16:3210 (C). Ett enigt utskott avstyrkte motionsyrkandet och framhöll att det är genom bolagsordningen som ägaren bestämmer bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. Utskottet framhöll vidare att verksamhetsföremålet i bolag med statligt ägande har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. I sammanhanget nämnde utskottet att godkände regeringens förslag till ändring av uppdraget för (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1). En del i det ändrade uppdraget är att bolaget ska verka för en långsiktig utveckling av universitets- och högskoleområden, s.k. campusområden. Som anförts gjorde denna förändring det möjligt för Akademiska Hus att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Utskottet framförde avslutningsvis att det inte var berett att förorda att ska göra något uttalande i linje med vad motionärerna begärde och avstyrkte den aktuella motionen i berörd del. Målen som är uppsatta för de statliga bolagen är redskap för att förmedla statens förväntningar som ägare. Det handlar om ekonomiska mål, uppdragsmål och hållbarhetsmål. Uppdragsmål sätts för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att utvärdera hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi har ägaren uppdragit till bolagsstyrelserna att även fastställa strategiska hållbarhetsmål. Dessa mål följer ägaren därefter upp. Hållbarhetsmålen fastställs för de mest relevanta områdena för respektive bolag inom mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption och affärsetik samt jämställdhet och mångfald. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I det fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på vilka åtgärder de tänker vidta. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. I regeringens skrivelse (skr. 2015/16:140 s. 22 f.) anges att bolag med statligt ägande i de flesta fall verkar under marknadsmässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att de har samma förutsättningar som andra aktörer på marknaden och att de precis som dessa drivs med värdeskapande som övergripande mål. På så vis stärks de statliga bolagens konkurrenskraft, långsiktiga värdeutveckling och effektivitet, som risken för snedvridning av konkurrensen minskar. Ett betydelsefullt stöd för bolag som eftersträvar ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt är fastställandet av ekonomiska mål. De ekonomiska målen ska vara realistiska, uppföljningsbara och ambitiösa. Staten utarbetar därför målen tillsammans med bolagen. På så vis skapas en mer nyanserad och ändamålsenlig styrning som kvaliteten och verklighetsförankringen i målen förbättras.