bet · H301KU18 · 2016-04-13 00:00:00 — bereds även betänkandet om integritet och straffskydd som innehåller förslag om förstärkt skydd mot kränkningar på internet. Utskottet anser att det pågående arbetet med en handlingsplan och beredningen av betänkandet om integritet och straffskydd bör avvaktas och är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motion 2015/16:2491. Motionen avstyrks därmed. Hets mot transpersoner, punkt 1 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi delar utskottets uppfattning att motionsyrkandena bör avstyrkas. Men vi anser att den svenska lagstiftningen är tämligen vidlyftig i sitt uppräknande av olika grupper som omfattas av grundlagarnas och bestämmelser om hets mot folkgrupp. Vi anser för det första att bestämmelserna om hets mot folkgrupp bör avskaffas. Om någon skulle känna sig kränkt eller träffad av ett visst yttrande bör detta i stället som huvudregel behandlas enligt regler om förtal eller liknande. Även diskrimineringslagen erbjuder ett visst skydd. Diskrimineringslagen bör dock enligt vår mening vara mer allmänt formulerad så att all diskriminering är förbjuden, oavsett diskrimineringsgrund. Att betunga en redan otymplig bestämmelse med ytterligare en grund för diskriminering anser vi därför olyckligt. Med hänvisning till detta avstyrks motionsyrkandena. Meddelarfrihet vid förundersökningar, punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD) och Skånberg (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:494 av (S), 2014/15:1625 av Skånberg och (KD) och 2015/16:2682 av Skånberg m.fl. (KD). Den grundlagsstadgade meddelarfriheten innebär en rätt för var och en att straffritt lämna normalt sekretessbelagda uppgifter för publicering i medierna. I samband med ett antal uppmärksammade brottmål har det förekommit läckor från förundersökningar och vid polisingripanden. Enligt vår mening är det inte rimligt att enskilda poliser för egen skull ska kunna lämna ut uppgifter som kan skada en pågående förundersökning och på så sätt försvåra polisens arbete. Rättssäkerheten hotas av detta missbruk av meddelarfriheten. Regeringen bör därför göra en översyn av meddelarskyddet vid förundersökningar och polisingripanden. Skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), Skånberg (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2491 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Den fria åsiktsbildningen är en del av grunden för demokratiska styrelseskick. Den grundlagsfästa tryck- och yttrandefriheten är en förutsättning för den fria åsiktsbildningen. Det är därför av stor vikt att mediepolitiken har en tydlig koppling till hur tryck- och yttrandefriheten fungerar. En rad undersökningar gjorda av bl.a. och visar att hot och våld mot journalister har ökat . Med anledning av attentatet mot tidningen i arrangerade en hearing om journalisters och medieredaktioners säkerhet och arbetsförutsättningar. Vid hearingen redogjorde journalister för bl.a. förekomsten av hot och våld mot svenska journalister i , och den självcensur detta kan leda till. För att hindra en samhällsutveckling där den fria åsiktsbildningen hotas av självcensur och minskad attraktivitet för det journalistiska yrket bör enligt vår mening en utredning tillsättas för att utreda behovet av åtgärder för att värna tryck- och yttrandefriheten och utveckla det förebyggande och förhindrande arbetet mot olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner. Utredningen bör ses som en del av demokratipolitiken och arbetet för ett fritt och öppet samhälle. En sådan utredning bör göras i nära samråd med journalister och branschföreträdare så att den kan ta del av de många erfarenheter och idéer som finns inom professionen. Meddelarfrihet vid förundersökningar, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten och syftar ytterst till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Den nuvarande ordningen är dock inte problemfri. Det finns flera exempel på fall då sekretessbelagda uppgifter från pågående polisiära förundersökningar har publicerats i medierna. Självklart ska polisen ha stor frihet att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i en utredning. Enligt vår mening är det olyckligt att uppgifter ur pågående förundersökningar läcks till medierna och sedan används för att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande förstasidor och löpsedlar. Mycket starka skäl måste dock föreligga för att inskränka meddelarfriheten, och vi är inte beredda att nu lägga fram några förslag som inskränker den grundlagsskyddade meddelarfriheten. Avbildning av skyddsobjekt, punkt 4 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I samband med den underrättelseoperation som pågick i upptäcktes en medarbetare på tillsammans med ett par andra personer innanför gränsen till ett skyddsobjekt på . Medarbetaren hade tagit flera foton av skyddsobjektet med en kamera. Militärpolisen beslagtog ett minneskort som fanns i kameran. Fotografierna var avsedda för publicering i . I ett beslut hävde beslaget. konstaterade att fotograferingsförbudet enligt skyddslagen tar sikte på innehållet i det som avbildas och inte sättet på vilket uppgiften anskaffas. Skyddslagens ansvarsbestämmelse och den därpå följande möjligheten till beslag och förverkande kunde därför inte tillämpas i det aktuella fallet, eftersom det skulle ske i strid med grundlagen. Beslaget hävdes och frågan om huruvida bestämmelsen även stred mot censurförbudet behövde därför inte besvaras. Domen väcker principiellt intressanta frågor. I debatten som följde efter domen framfördes åsikter av innebörden att den nuvarande utformningen av lagen – mot bakgrund av domen – inte längre erbjuder ett tillfredsställande skydd mot exempelvis främmande makts avbildning av skyddsobjekt. Det kan åtminstone konstateras att nuvarande bestämmelser inte fullt ut är förenliga med svensk grundlag. Enligt vår mening finns det därför skäl att analysera om det rådande rättsläget erbjuder ett tillräckligt skydd för de intressen som skyddslagen omfattar och om ändringar i grundlagarna behöver göras. Vi utgår från att ett sådant arbete pågår i . Pressetik och genmälesrätt, punkt 5 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi delar problembeskrivningen som motionären anför. Det svenska medielandskapet plågas dessvärre av att många av de större nyhetsredaktionerna har en svajande etisk kompass med alla de problem som det för med sig. Det är vidare uppenbart att nuvarande system med presstöd behöver reformeras. har för avsikt att återkomma med lösningar på dessa problem i närtid. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:190 av m.fl. (V): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att transpersoner ska omfattas av bestämmelserna om hets mot folkgrupp i 7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen. 2014/15:494 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. 2014/15:1625 av Skånberg och (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid förundersökningar och vid ingripanden. 2014/15:2202 av m.fl. (S): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inkludera transpersoner i hetslagstiftningen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:457 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om meddelarfrihet för anställda inom offentligt finansierad verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1060 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över det rådande rättsläget med avseende på huruvida tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser medger ett tillräckligt starkt skydd för de intressen som skyddslagen är avsedda att säkerställa, och vid behov föreslå lagändringar, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2491 av m.fl. (M, C, FP, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att värna tryck- och yttrandefriheten och utveckla arbetet mot hot, våld och andra olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2497 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tryck- och yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp till att även omfatta transpersoner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2682 av Skånberg m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid förundersökningar och vid ingripanden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa meddelarskydd för anställda vid friskolor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3074 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att meddelarskyddet bör vara samma för anställda i offentligfinansierad välfärdsverksamhet oavsett driftsform så långt det är möjligt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3105 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om etikkrav och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättelser i samband med felaktigheter och tillkännager detta för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag, punkt 1-5, och till reservation 3. KU18 behandlar motionsyrkanden som väckts både det här riksdagsåret och det förra. Utskottet avslår alla yrkanden utom tre som handlar om meddelarskydd för anställda i offentligt finansierad privat verksamhet. Det innebär att utskottet föreslår att i ett tillkännagivande uppmanar regeringen att skynda på med lagstiftningen om ett stärkt meddelarskydd för privatanställda i skattefinansierade välfärdsföretag. Utskottet konstaterar att den proposition i ämnet som var aviserad till ännu inte har överlämnats till . Ett enigt konstitutionsutskott vill att trycker på så att regeringen lägger den här propositionen på bord. Vad kan egentligen vara mer på sin plats än att stärka meddelarskyddet då vi firar att stolta tryckfrihetsförordning fyller ! Meddelarfriheten, alltså rätten att meddela uppgifter och underrättelser i vad ämne som helst för offentliggörande i tryckt skrift och grundlagsskyddet för den rätten bör i så stor utsträckning som möjligt vara lika starka för anställda i privat verksamhet som finansieras offentligt som för anställda i offentlig verksamhet. Det anser alltså ett enigt konstitutionsutskott och tillstyrker därmed bland annat ett yrkande i en moderat partimotion av . Meddelarfriheten och skyddet för den är tillsammans med principen att vem som helst har rätt att ta del av allmänna handlingar själva kärnan i den svenska offentlighetsprincipen. Men en i takt med samhällsutvecklingen alltmer besvärande brist i meddelarfriheten är att den är strikt avgränsad till offentlig verksamhet. När ett enigt KU nu föreslår att utvidga meddelarfriheten innebär det ett viktigt steg mot att offentlighetsprincipen inte bara befästs utan också utvidgas. Så hyllar vi den svenska öppenheten detta tryckfrihetens jubileumsår. I KU18 finns också en alliansreservation som tar sin utgångspunkt i vår tids hot, hat och attacker mot journalister och mediehus. Här vill vi allianspartier ha en utredning som ser över behovet av åtgärder för att ännu bättre kunna värna tryck- och yttrandefriheten och i förlängningen också journalistyrkets förmåga att attrahera unga, driftiga, kreativa människor. Att journalister och mediehus i och är satta under press fick vi en påminnelse om senast då Reportrar utan gränser publicerade sitt årliga index över tillståndet för pressfriheten i världen. På den listan backar tre placeringar , från femte till åttonde plats. Man kan ha synpunkter på hur jämförelsen mellan länder görs. Men det hindrar inte att det finns anledning till oro över att inte längre hör till de högst rankade länderna. Journalisters och medieredaktioners säkerhet och förutsättningar för att kunna jobba - skriva och avslöja - utan risk för hot och repressalier är helt avgörande inslag i varje demokratiskt land. Utan säkerhet för journalister och mediehus blir lagar om yttrandefrihet, tryckfrihet och offentlighet bara tomma ord på ett papper. Om vi här i landet ska kunna fira tryckfrihetsförordningens med stolthet krävs det att vi tar hot, hat och attacker mot journalister och medieföretag på största allvar och att vi gör någonting åt dessa vidriga företeelser. Det är just mot den bakgrunden allianspartierna har lagt en reservation om bättre skydd för journalister och medieredaktioner. Sist men inte minst vill jag uppmärksamma kammaren på utskottets ställningstagande om hets mot transpersoner. Under alliansregeringen tillsattes en utredning om utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner. Utredaren föreslog att skyddet bör stärkas och utsträckas till hot och hat också på internet och att skyddet för transpersoner behöver skrivas in i tryck- och yttrandefrihetsgrundlagarna. Då grundlagsändringar kräver två likalydande beslut med riksdagsval emellan konstaterar utskottet att det finns goda möjligheter för regeringen att återkomma till med ett grundlagsförslag som kan klubbas en första gång före valet . Det klubbslaget ser vi fram emot. Varför har blondiner ofta blåmärken runt naveln? Jo, för att blonda killar inte heller är särskilt smarta. Hej och hå, så oerhört kränkt jag skulle kunna välja att känna mig för att det alltid sägs dumma saker om hur korkade vi blonda personer är, bara för att vi råkar ha en viss hårfärg. Och vi ska inte tala om hur mycket det drivs med kortvuxna eller hetsas mot överviktiga personer, eller advokater och politiker för den delen. Snacka om lovligt byte att hetsa mot och driva med! Hur mycket ska vi försöka fragmentera, kategorisera och etikettera varandra för att få en fullödig förteckning över vad och vilka som ska anses vara lite mer skyddsvärda än andra? Det kan förstås argumenteras att åtminstone ens yrkeskarriär präglas av fritt val. Det kanske stämmer, i viss utsträckning. Men om jag hade kunnat välja yrke helt fritt hade jag nog velat bli hockeyproffs i stället för en grå politiker. Tyvärr visade det sig ganska snabbt att jag råkade födas med i det närmaste total avsaknad av talang för att åka skridskor, och en herrans massa andra saker. Det är som jag brukar säga till min son: Skulle det visa sig att inget annat funkar får du väl göra som din gamle blonde far och bli politiker. Men det är inte det som är min poäng. För även om en transperson väljer att gå runt i stass och fjäderboa eller om jag enträget försöker mig på en karriär som jag saknar fallenhet för förtjänar vi båda att bemötas med samma medmänskliga respekt som alla andra. Man kan kalla det normalt hyfs och folkvett. Det är framför allt detta som vi anser att den svenska lagstiftningen ska erbjuda ett fullgott skydd för. Och det ska gälla lika för alla. Rätt väg att gå är inte att försöka rabbla upp allt fler grupper som ska skyddas lite mer än andra. Då blir det lätt lite som att alla är lika mycket värda, men att vissa är värda bara lite mer. Diskrimineringslagen exempelvis borde tvärtom vara så allmänt formulerad att all form av diskriminering, eller otillbörlig särbehandling som jag föredrar att kalla det, är förbjuden, oavsett grund eller omständighet som gäller den enskilde som person. Om jag som person blir hotad eller förtalad eller om min ära och integritet kränks ska det självklart finnas effektiva och avskräckande rättsmedel att tillgripa. Och det gör det, bland annat i . Lagstiftningen om hets mot folkgrupp utgör dock ett avsteg och en anomali i den svenska rättsordningen. Mig veterligen finns det i alla andra fall av förtalsmål och liknande en målsägande som upplever sig ha blivit träffad och förnärmad av det aktuella utspelet, inför vilken den påstått ansvarige får stå till svars. Men skulle någon uttrycka sig olämpligt om till exempel muslimska homosexuella kvinnor spelar det ingen roll om en enda av dessa känner sig illa till mods av agerandet eller inte. Den påstått ansvarige personen i fråga kan likväl bli anmäld för hets mot folkgrupp av en heterosexuell man som inte berördes av tilltaget över huvud taget. En sådan ordning förefaller mer värdig det gamla DDR, där man som bekant kunde bli angiven och dömd för att ha ifrågasatt den socialistiska utopin. Av bland annat dessa anledningar yrkar vi avslag på förslaget i beslutspunkt 1, om än med en annan motivering än majoritetens. Vi yrkar emellertid bifall till reservation 2, Meddelarfrihet vid förundersökningar. Jag utgår dock från att min utskottskollega från , vilka vi alltså gör gemensam sak med i denna fråga, kommer att redogöra mer ingående för detaljerna och omständigheterna. Jag vill i stället använda återstoden av min talartid till att kort beröra alliansmotionen om utökat skydd för journalister och medieredaktioner. Även här kunde det ha funnits underlag för ett gemensamt agerande. Så sent som nåddes vi alltså av den besvärande nyheten att tappar placeringar i den internationella pressfrihetsrankningen. Och även om jag och många med mig, inte minst vissa partikamrater, kan ha synpunkter på och invändningar mot hur mediebevakningen bedrivs är förekomsten av hot och våld som ett sätt att försöka påverka fullkomligt oacceptabelt och något som alla demokrater tar avstånd från å det bestämdaste. Dock finner vi att den aktuella motionen missar att ta upp ett annat problem och en annan orsak till självcensur, men då inom själva mediekåren. Jag talar förstås om den oerhört snäva åsiktskorridor som förefaller återfinnas inom många medieredaktioner. Konsekvensneutraliteten verkar vara satt på undantag. Nyheter mörkas eller förvrängs för att inte riskera att gynna vissa partier, och journalister som dristar sig till att försöka göra avsteg från gängse ordning vallas snabbt in i fållan igen, med olika mer eller mindre osjysta metoder. Om motionen bara hade varit lite mer fullödig, och också tagit sikte på ett friare debattklimat i största allmänhet, hade vi nog varit mer benägna att ställa oss bakom även den reservationen. Men förhoppningsvis får vi anledning att återkomma till detta nästa eller åtminstone nästa mandatperiod. behandlar tolv motioner i det här betänkandet om tryck- och yttrandefrihetsfrågor. är enigt om ett tillkännagivande till regeringen om att påskynda beredningen av ett förslag till meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet. Det är ett förslag som jag framförde i KU och som KU även ställt sig bakom . KU vill nu genom tillkännagivandet understryka att ett sådant förslag ska komma till . är med i alliansmotionen om skydd för journalister och medieredaktioner. Vi vill utreda om det nuvarande skyddet är tillräckligt för att värna tryck- och yttrandefriheten. En majoritet i har tyvärr föreslagit ett avslag på denna motion, med hänvisning till arbetet med en handlingsplan. Vi har reserverat oss mot detta förslag på avslag. Som nämnts tidigare framkom det på morgonnyheterna i tv att , som har ansetts ha ett i jämförelse bra läge när det gäller skydd för tryck- och yttrandefriheten, har fallit kraftigt i den internationella jämförelsen. Det beror på att det nu finns allt fler uttalade hot mot redaktioner och journalister i . Nyhetsinslaget understryker behovet av de åtgärder som finns föreslagna i vår motion, för att förebygga hot och våld mot journalister och medieredaktioner. Frågorna om tryck- och yttrandefrihet behöver lyftas upp, alldeles särskilt , i samband med att vi ska fira tryckfrihetens 250-årsjubileum. Jag yrkar bifall till vår alliansreservation om skydd för journalister och medieredaktioner. drev en riksdagsledamot från gamla i , som då tillhörde , igenom en världsunik tryckfrihetsförordning. Vi var först och hade den mest långtgående lagstiftning i hela världen. Det innebar bland annat att censuren avskaffades i . Ingen skulle förhandspröva om något fick ges ut, utan det kravet togs bort. Det var också detta som mera indirekt ledde till det som vi kallar offentlighetsprincipen där utgångspunkten är att dokument i och hos myndigheter är offentliga. Riksdagsledamoten kastades kort därefter ut ur . Han hade haft fräckheten att utmana partiledningen en gång för mycket. Kort därefter lyckades man bli av med honom, ironiskt nog genom att han bröt mot censuren. Den hade avskaffats eller rättare sagt hade röstat om den, men det hade ännu inte trätt i kraft. Chydenius gav ut en skrift gick hårt åt partiledningen, eller vad det kallades då, och åt partiets ekonomiska politik, och då såg man chansen att bli av med denne besvärlige man som fick åka tillbaka till . kom han till igen. Jag törs knappt säga att är min största politiska förebild. Vi har alltså en väldigt stolt tradition i av att värna fria medier och offentlighetsprincipen. De fria medierna fungerar naturligtvis som granskare. Som flera andra har tagit upp här kunde vi ta del av nyheten från Reportrar utan gränser om att vi har fått ett lägre betyg när det gäller pressfrihet. Som jag förstod det berodde det delvis på att hoten mot journalister och medieredaktioner i har ökat , något som vi belyste i en hearing i i efterspelet till den fruktansvärda attacken mot . Detta riskerar att leda till en ny sorts censur, men det är inte staten som censurerar. Det kan lätt bli en självcensur om journalister vet att om de skriver om till exempel ett MC-gäng blir journalisten och familjen hotad. Medieredaktioner kan känna samma sak om de skriver om islamistiska organisationer. Då blir det en självcensur som jag vet att journalisterna gör allt vad de kan för att kämpa emot, men det är naturligtvis fullt mänskligt om man blir drabbad. Vi från Alliansen tycker att det är väldigt viktigt att man tar ett helhetsgrepp om den här frågan och ser efter vad som kan göras och vad som kan förbättras för att minska risken för att bli hotad. Det kan naturligtvis vara brottsbekämpning, men det kan också vara andra saker som ligger mera inom område som handlar om hur man motverkar den här typen av ny sorts censur och minskar hoten mot journalister och medieredaktioner. Detta finns med i en motion som vi har väckt tillsammans med de borgerliga partierna. Jag vill avsluta med att yrka bifall till vår reservation 3 och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill börja mitt anförande med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3 i betänkandet. har inte minst till uppgift att slå vakt om våra grundlagar. Våra partier har utsett oss till att sitta i just för att vi ska hålla den fanan högt. Vi är överens om grundlagarna, och de kan inte ändras lättvindigt. Den viktigaste delen i våra grundlagar är tryck- och yttrandefrihetsfrågorna. Det är en förutsättning för en demokrati, och - som vi hörde av föregående talare - vi har en lång och stolt tradition bakåt. Det viktigaste i det här betänkandet är att vi stärker meddelarskyddet. ställer sig bakom att regeringen bör påskynda beredningen av utredningen om ett stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet, så att en proposition kan läggas fram för , och detta tillkännager vi för regeringen. Det gör vi i total enighet, och det är viktigt. Jag vill bara nämna att det är flera partier som har motionerat om detta, bland annat . Det här är någonting som vi vill stå upp för. Till detta kan man lägga att vi i en alliansmotion ytterligare vill stärka skyddet för journalister och medieredaktioner.