bet · H301JuU34 · 2016-05-26 00:00:00 — Även Skånetrafiken, som visserligen anser att identitetskontrollerna påverkar deras kunder på ett påtagligt negativt sätt, anser att om kontrollerna upphörde och därefter infördes igen skulle det uppstå otydlighet och frågor om identitetskontrollernas legitimitet. Detta gagnar inte någon part i den rådande situationen. Skånetrafiken ser också stora svårigheter i att planera om sin trafik under en så som . Enligt uppgifter från har det inte gjorts någon utvärdering varken av lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet eller det krav på identitetskontroller som införts med stöd av lagen. Kontrollerna har, som framgått ovan, inneburit en del störningar för de resande i . Sydsvenska har bedömt att värdet av förseningarna och av att arbetsmarknad försämras är . Det finns även uppgifter från om att man med utgångspunkt i internationell forskning räknat på vad gränskontrollerna betyder för produktivitetsutvecklingen i –och kommit fram till att resultatet är en förlust på . Svensk sjöfart anger i sitt remissvar att identitetskontrollerna innebär en ökad kostnad för transportörer och att enbart för överfarten –förväntas merkostnaden uppgå till 50–. Borttagande av karenstid för särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet Utskottets förslag i korthet bifaller utskottets lagförslag som innebär att regeringen med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet kan meddela nya föreskrifter som börjar gälla direkt efter det att giltighetstiden för tidigare föreskrifter gått ut och inte som tidigast efter det att giltighetstiden gått ut. Lagändringen ska träda i kraft . Jämför reservation (C, V) och särskilda yttrandena 1 (C) och 2 (V). Promemorians förslag: Överensstämmer med utskottets. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, bl.a. , , , , och Skånetrafiken tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag. Justitiekanslern anser dock att det i förslaget inte finns något skäl för att avskaffa karenstiden som inte redan har beaktats och avstyrkts i samband med att lagen infördes. Även om Justitiekanslern kan instämma i de synpunkter som Lagrådet tidigare framförde mot införandet av en karenstid går det inte att komma ifrån att just denna reglering har framhållits som nödvändig för att regeringens befogenhet inte ska riskera att bli alltför vidsträckt. För Röda Korset är inte frågan om karenstid avgörande, utan det viktiga är att det görs en gedigen behovsprövning innan ett beslut om fortsatta identitetskontroller genomförs. Inte heller har några särskilda synpunkter på förslaget om att ta bort karenstiden men uttrycker oro över de konsekvenser som identitetskontrollerna har för barn. UNHCR anser att om karenstiden slopas finns det en risk att det inte görs någon ordentlig bedömning av om situationen är sådan att det fortfarande finns förutsättningar för att vidta särskilda åtgärder innan nya föreskrifter meddelas. välkomnar man hänvisningen i promemorian till att de åtgärder som vidtas ska vara lämpliga, nödvändiga och proportionerliga i förhållande till det syfte som ska uppnås. har påpekat att det bör övervägas om ett borttagande av karenstiden överensstämmer med den fria rörligheten. Några remissinstanser, bl.a. UNHCR, Röda Korset och Svensk sjöfart, för även fram mer allmänna synpunkter på lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet och på införandet av identitetskontroller. Svensk sjöfart, som inte har något att invända mot förslaget att ta bort karenstiden, anser att regeringen bör utreda möjligheten att staten själv utför kontrollerna alternativt ersätter rederierna och de övriga transportföretagen för de kostnader som dessa drabbas av. Skälen för utskottets förslag: I lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet ges regeringen bemyndiganden att utfärda föreskrifter om identitetskontroller, liksom om tillsyn, kontroll och sanktionsavgifter. Sådana åtgärder kan, som framgår ovan, vara ingripande för enskilda. Som justitieutskottet uttalade i samband med antagandet av lagen är det viktigt att regeringens bemyndigande inte utnyttjas i större utsträckning än vad som är nödvändigt för att kunna upprätthålla lag och ordning eller värna den nationella säkerheten. Detta innebär bl.a. att det är av särskilt stor vikt att regeringen kontinuerligt följer effekterna av åtgärderna och utvärderar om de är lämpliga, nödvändiga och proportionerliga i förhållande till det syfte som ska uppnås. Det är också mot denna bakgrund som de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen får gälla . Som justitieutskottet konstaterade när lagen antogs säkerställer denna mekanism med regelbundna omprövningar minst var sjätte månad att de verktyg som lagen tillhandahåller inte används mer än nödvändigt (bet. 2015/16:JuU24 s. 21). En förutsättning för att regeringen ska få meddela nya föreskrifter när giltighetstiden för de tidigare löpt ut är att det alltjämt föreligger en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. De åtgärder som beslutas måste också vara lämpliga, nödvändiga och proportionerliga i förhållande till det syfte som ska uppnås. Det måste även beaktas om åtgärderna är möjliga att genomföra med hänsyn till . Även om denna prövning av förutsättningarna för att vidta åtgärder och effekterna av dessa ska göras kontinuerligt garanterar det krav på en begränsad giltighetstid som anförts ovan att det görs minst var sjätte månad. Genom begränsningen i 6 § är dock regeringen förhindrad att vidta åtgärder enligt lagen efter det att giltighetstiden för de tidigare föreskrifterna löpt ut, även om man konstaterar att det föreligger en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Som anförts ovan motiverades införandet av en karenstid bl.a. med att regeringens befogenhet annars skulle riskera att bli alltför vid. De åtgärder regeringen får besluta med stöd av lagen kan vara ingripande för enskilda, och utan karenstid skulle regleringen göra det möjligt för regeringen att förlänga identitetskontrollerna till att i princip gälla tills vidare. Utskottet gjorde, som Justitiekanslern också påpekat, i denna del ingen annan bedömning än regeringen när lagen antogs. Som Röda Korset anfört är det viktiga emellertid att det görs en gedigen behovsprövning innan ett beslut om fortsatta identitetskontroller tas. Detta kräver inte en karenstid, även om en sådan visserligen kan understryka att en behovsprövning bör göras, utan som anförs ovan säkerställs detta i första hand genom att de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen är tidsbegränsade. Utskottet anser också att stor hänsyn måste tas till de farhågor som framförts när det gäller risken för att t.ex. människosmugglare och andra anpassar sin verksamhet efter karenstiden. Flera remissinstanser har också uttryckt oro över vad en två veckors karenstid kan få för följder när det gäller antalet asylsökande, störningar för de resande i och påfrestningar för polisen. Utskottet noterar i sammanhanget att rådet beslutade att rekommendera att upprätthåller proportionerliga tillfälliga kontroller vid vissa av sina inre gränser av högst , dvs. som längst till . Även om föreskrifter om identitetskontroller har en tydlig påverkan på samhället gör utskottet en annan bedömning än vid lagens tillkomst. Utskottet anser numera inte att risken för att befogenheten för regeringen blir alltför vid är så stor att den motiverar en karenstid, om man i den andra vågskålen lägger dels de farhågor som finns om att människosmugglare kommer att anpassa sin verksamhet efter karensperioderna, dels de övriga följder som en karenstid kan förväntas få. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att karenstiden för att meddela nya föreskrifter tas bort. Regeringen ges då möjlighet att, under förutsättning att det alltjämt föreligger en allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, meddela nya föreskrifter om identitetskontroller som börjar gälla direkt när de tidigare föreskrifterna upphör att gälla. Ändringen görs genom att 6 § upphör att gälla. Utskottet vill dock åter betona vikten av att regeringen kontinuerligt följer effekterna av de särskilda åtgärderna och utvärderar om de är lämpliga, nödvändiga och proportionerliga i förhållande till det syfte som ska uppnås. Flera remissinstanser har fört fram synpunkter även på andra frågor rörande lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet än den om karenstid. Dessa ryms dock inte i detta lagstiftningsärende. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med utskottets. Remissinstanserna uttalar sig inte i frågan. Skälen för utskottets förslag och bedömning: Den förordning om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet som regeringen meddelat med stöd av lagen upphör att gälla . För att det ska vara möjligt för regeringen att meddela nya föreskrifter som börjar gälla direkt när de tidigare föreskrifterna upphör att gälla måste bestämmelsen i 6 § om karenstid upphöra att gälla . Det föreslås därför att lagändringen ska träda i kraft . Det finns inte något behov av några särskilda övergångsbestämmelser. Som framgår ovan har gjort prognoser över antalet asylsökanden baserat på de olika scenarier myndigheten satt upp. Genom den föreslagna lagändringen ges regeringen möjlighet att meddela nya föreskrifter om identitetskontroller som börjar gälla direkt när de tidigare upphör att gälla. I vilken mån detta påverkar antalet asylsökande som tar sig till beror till stor del på utvecklingen i EU, t.ex. när det gäller överenskommelsen mellan , och i övriga medlemsländer. Allt annat lika kan man dock förvänta sig en viss minskning i antalet asylsökande. Regeringens införande av identitetskontroller har som framgår ovan fått effekter på resandet m.m. främst i . Inte minst har det påverkat regionala kollektivtrafikmyndigheter, transportföretag, rederier och deras anställda. Mot bakgrund av att identitetskontrollerna för den slopade karenstiden varit i kraft , och att regeringen har möjlighet att under meddela nya föreskrifter om identitetskontroll, framstår dock konsekvenserna av ett borttagande av karenstiden som ringa för dessa aktörer. Som bl.a. anfört har dessutom såväl resenärer som transportörer anpassat sig, och ett två veckors uppehåll i identitetskontrollerna skulle riskera skapa oönskade störningar. När det gäller har man från Polisregion uttryckt att karenstiden kommer att innebära en påfrestning för polisen. Ett borttagande av denna kan därför antas skapa bättre förutsättningar för polisen att bedriva sin verksamhet. Förslag till lag om ändring i lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet Den har behandlats i avsnittet Borttagande av karenstid (s. 13 f.). Borttagande av karenstid för särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Det är viktigt att värna möjligheterna för flyktingar att söka skydd undan förföljelser och att kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. Kraven på att kunna uppvisa identitetshandlingar omöjliggör dock för många flyktingar att ta sig till den svenska gränsen för att söka asyl. Detta innebär enligt vår mening en tydlig urholkning av asylrätten som vi inte kan acceptera, och vi motsatte oss därför införandet av lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Vi motsätter oss nu förslaget om att avskaffa karenstiden för att meddela nya föreskrifter med stöd av lagen. I var sitt särskilt yttrande utvecklar vi skälen för våra ställningstaganden. Borttagande av karenstid för särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (C) (C) anför: sökte fler människor asyl i än . Det har skapat påfrestningar och utmaningar som måste lösas med kraftiga åtgärder. har lagt fram många förslag på flera områden för att stärka mottagandekapaciteten, förbättra etableringen och få ned kostnaderna. säger nej till kraven på identitetskontroller av flera skäl. Vi värnar möjligheten för flyktingar att söka skydd, och kraven på identitetskontroller tar i praktiken ifrån många skyddsbehövande denna rätt, eftersom kontrollerna innebär att det ställs upp ett krav på innehav av giltiga identitetshandlingar för att en person ska ha möjlighet att ta sig till . Därtill är största storstadsområde och har tjänat som en viktig tillväxtmotor, inte bara för regionen utan för hela . Regionen har drabbats hårt av de förseningar, fördyringar och försvåringar identitetskontrollerna har skapat. Det har skapat problem för såväl arbetstagare som företag i hela regionen och hindrar tillväxt och tillkomsten av nya jobb. Det är också problematiskt att regeringens förslag har frångått den grundlighet som ska prägla svensk lagstiftning, med avsteg från både en rimlig remisstid och ointresse för den skarpa kritik som lyfts. Kraven på identitetskontroller drar också stora resurser från en polisorganisation som redan innan kontrollernas införande hade kapacitetsproblem. Med grund i dessa skäl har sagt nej till regeringens förslag om identitetskontroller eftersom detta sätter såväl asylrätten som tillväxten på spel. Följdriktigt säger jag även nej till förslaget om borttagandet av karenstiden för förnyade perioder av identitetskontroller, eftersom det finns andra lösningar på de utmaningar som denna oroliga tid för med sig. Borttagande av karenstid för särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (V) (V) anför: vill se en mänsklig och välkomnande flyktingpolitik i och . Alla ska ha möjlighet att söka skydd undan förföljelser och kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt. Det är genom ett utbyggt och välfungerande mottagningssystem vi hanterar det faktum att ett stort antal människor söker sig till och , inte genom att stänga gränserna. var emot förslaget om att införa gräns- och identitetskontroller när det antogs i och vi är emot förslaget att ta bort karenstiden för kontrollerna. Införandet av gräns- och identitetskontroller har resulterat i inskränkningar i asylrätten som inte kan stå bakom. delar inte heller bilden av att den allmänna ordningen och den inre säkerheten är eller har varit hotade. När beslutet om att införa gräns- och identitetskontroller behandlades i uttryckte vi oro för att det skulle leda till en dominoeffekt med stängda gränser genom hela som följd. Det är precis det vi har sett . , , och har infört gränskontroller, eller liknande åtgärder, som följd av den beslut, med konsekvensen att över 53 000 människor är fast i grekiska flyktingläger under usla levnadsförhållanden. EU:s avtal med kan ses som en konsekvens av det svenska agerandet, och har även delvis stängt gränsen mot genom att införa visumkrav för syrier. Flera rapporter om hur turkiska gränsvakter beskjutit syriska flyktingar har kommit . De svenska gräns- och identitetskontrollerna hotar därmed asylrätten. Ett argument bakom införandet av gräns- och identitetskontroller var att det skulle tvinga de övriga staterna inom EU att ta ett större ansvar. Vi kan nu konstatera att beslutet har fått direkt motsatt effekt. Införandet av gräns- och identitetskontroller är inte bara ett avsteg från den fria rörligheten inom EU, det innebär också en inskränkning av ett av de viktigaste framstegen i det nordiska samarbetet, den fria rörligheten och passfriheten mellan våra länder. När EU inte klarar av att hantera flyktingsituationen bör de nordiska länderna gå före och samarbeta om att ta emot människorna som flyr. I stället ser vi hur de nordiska länderna medvetet har försvårat för människor att använda sin rätt att söka asyl. Det är en farlig utveckling som äventyrar asylrätten och mänskliga rättigheter. Gräns- och identitetskontroller är dyra, både ekonomiskt och socialt. Polisens resurser är redan begränsade och behövs bättre på andra håll. Integrationen försämras och människor hindras från att återförenas med sina nära och kära. När beslutet om gräns- och identitetskontroller fattades infördes bestämmelsen om karenstid för att inte göra regeringens befogenheter alltför omfattande. Det var ett centralt argument från regeringens sida i bemötandet av kritiken mot att lagförslaget var dåligt underbyggt och ändå så pass ingripande. föreslås karenstiden tas bort, utan någon tydlig analys som grund för förslaget. Inte heller förklaras på vilket sätt den allmänna ordningen och den inre säkerheten är hotade. Någon utvärdering av gräns- och identitetskontroller har heller inte gjorts de varit tillämpliga. Om karenstiden tas bort måste underlaget bakom införandet av gräns- och identitetskontroller ses som direkt vilseledande. I förslaget diskuteras risken för att t.ex. människosmugglare och andra anpassar sin verksamhet efter karenstiden. Varför människosmuggling skulle ske är svårbegripligt, då gränserna är öppna och någon smuggling inte behövs för att ta sig över dem. Snarare borde risken för människosmuggling som konsekvens av kontrollerna diskuteras, som i det uppmärksammade fallet med en båt med fyra flyktingar ombord som kapsejsade i . Två av dem skadades, en person så allvarligt att denne hamnade i respirator. Det hade inte skett utan gräns- och identitetskontroller. Jag delar den bild som framförts av flera remissinstanser, att det enda sättet att bekämpa människosmuggling är att införa lagliga vägar till . Mot denna bakgrund motsätter jag mig ett borttagande av karenstiden. Förslag till lag om ändring i lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet dels att 6 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 6 § ska utgå. ––––– Denna lag träder i kraft . Yttrande över promemorian har avgetts av Justitiekanslern, i , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Transportstyrelsen, , , , , Skånetrafiken, Svensk sjöfart, , Konsortiet, UNHCR, Röda Korset, och . Kommuner och Landsting (SKL) har avstått från att yttra sig. , och Service- och kommunikationsfacket () har getts tillfälle att yttra sig men inte inkommit med något yttrande.