bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — – administration av vägavgifter som inte är systemutgifter – bidrag till enligt avtalet mellan staten och – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet – inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock) – ersättning till utrustning inklusive installation som säkerställer funktionen hos tågfordonens befintliga telekommunikationssystem för talkommunikation och som säkerställer funktionen hos befintlig ombordutrustning för signalsäkerhetssystemet ERTMS – uppdatering av Försvarsmaktens hinderdatabas till den del som avser civila luftfarten. Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten, statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i och till medfinansiering av tunnelbaneutbyggnaden i . Anslaget får även användas till system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas till utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen enligt följande tabell: Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur När det gäller anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur föreslår regeringen en särskild satsning om för kapacitetsökande åtgärder i järnvägssystemet som förbättrar kapacitet och robusthet i transportsystemet samt en utökning av satsningen på att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur med 2017. Vidare föreslås att anslaget 1:1 Utveckling av statens infrastruktur minskas med – 3,2 miljoner för att finansiera ett ytterligare anslag till – till följd av att de medel som Transportstyrelsen rekvirerar motsvarande de avgifter som myndigheten annars skulle ha tagit ut för verksamhet som avser ärenden om körkort med villkor om alkolås enligt körkortslagen (1998:488), eller som avser deltagare i försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse enligt övergångsbestämmelser i körkortslagen, i enlighet med de nu upphävda bestämmelserna i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse, i stället ska finansieras inom ramen för Transportstyrelsens verksamhet – 2017 och 2018 för att finansiera Transportstyrelsens regelutvecklingsarbete med anledning av införandet av det fjärde järnvägspaketet – –2020 för att finansiera de tillfälligt ökade kostnaderna för anslaget 1:7 Trafikavtal, främst kopplade till det nya – 2017–2021 för att finansiera ”utvecklad trafik” under anslaget 1:7 Trafikavtal, vilket möjliggör fortsatt god tillgänglighet på sträckan –(–) och ger förutsättningar för mer pendling över länsgränser som främjar regional utveckling i enlighet med intentionerna för hela försöksprojektet – för att finansiera respektive Transportstyrelsens tillkommande arbete med anledning av regeringens proposition med förslag till lag om gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel (prop. 2015/16:186). I budgetpropositionen anges att investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och av länen i länsplanerna för regional transportinfrastruktur. Av budgetpropositionen framgår vidare att och länens investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T (det europeiska transportnätet) och den nya fonden för ett sammanlänkat (FSE) samt förskotteringar. beräknar att genomföra investeringar för ca . Tabell 2 Investeringsplan –2018 Större investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Räntor och återbetalning av lån Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen pekar på att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal stora och medelstora byggprojekt, som t.ex. i , Västlänken i samt Ostlänken mellan och . Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas, vilket konstateras i propositionen. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart och därutöver vissa andra väganknutna projekt i . De investeringar i väginfrastrukturen som gör med anslaget för trängselskatt i innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet till regeringen bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). I beräkningen av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar som gör med anslaget för trängselskatten i innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet till regeringen föreslås avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller in under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upptagits. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2037. Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera anläggningstillgångar, vissa prioriterade järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa vägprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Vidare belastas låneramen även av investeringskostnad för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och vägavgifter. får också ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investeringsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen – , delen Båberg–Väne-Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, –och järnvägsprojekt i . Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 samt länsplan för regional infrastruktur i innehåller även ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. I detta inkluderas kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Tabell 3 Beräknad låneskuld för vägar och järnvägar 2016–2018 Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används till utgifter för – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringskostnader för detta – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från användande av infrastrukturen som fastställs i tågplan och trafikeringsavtal som orsakats av – ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av lagen (2015:338) om internationell järnvägstrafik, – kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader som avser godstransporter på väg respektive inom sjöfarten, – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 4 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Regeringen föreslår i propositionen att anslaget 1:2 ska fördelas enligt följande. Tabell 5 Fördelning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur - Drift och underhåll - Bärighet och tjälsäkring - Bidrag för drift av enskild väg - Drift, underhåll och trafikledning Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . I propositionen föreslår regeringen därför att bemyndigandet ska avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Vidare ingår i bemyndigandet framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämviktsränta som är , vilken är fastställd av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, Eiopa. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Anslaget 1:3 får användas för förvaltningsuppgifter. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området samt modellutveckling och analys inom transportområdet samt verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får också användas till verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drift- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administration av trafikavtal. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget används vidare för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis då nya avtal ingås samt för förvaltningsutgifter som kan hänföras direkt till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet. Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får även användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för TEN-T och den nya fonden för ett sammanlänkat , (FSE). Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas för Transportstyrelsens förvaltningsuppgifter och för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas för Trafikanalys förvaltningsutgifter, vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik avseende maritima näringar. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 6 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk När det gäller anslaget 1:3 föreslås en minskning med för att finansiera regeringens satsning på flygande inspektioner av nyttofordon. Regeringen anför att tillförs för att möta utrustnings- och kompetenskraven enligt och rådets direktiv /47/EU. Regeringen anger att ordning och reda i yrkestrafiken är en central fråga. Övrig finansiering föreslås från 1:9 (), 1:12 Transportstyrelsen () och 1:13 Trafikanalys (). För att finansiera regeringens satsning på den nationella digitala infrastrukturen föreslås att anslaget 1:3 minskas med . Satsningen omfattar arbete med införande och vidareutveckling av nationella digitala tjänster, såsom Mina meddelanden, e-legitimation och sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd samt e-handel i staten och uppgår till . Satsningen på den digitala infrastrukturen omfattar också arbetet med att skapa ett avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter, för vilket regeringen avsätter . Satsningen finansieras också bl.a. genom att anslaget 1:9 minskas med samt genom att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med . För anslaget 1:7 Trafikavtal anges att kostnaderna för detta tillfälligt beräknas öka med –2020 för att upprätthålla nuvarande tillgänglighetsnivå. Främsta orsaken till att anslagsnivån annars hade påverkat tillgängligheten är det nya , som löper och är ca 100 miljoner dyrare än det nuvarande avtalet. När det gäller anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet föreslås en höjning av anslaget med för att ytterligare stärka World Universitys arbete. Detta finansieras enligt förslaget genom en motsvarande årlig minskning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . När det gäller anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk föreslås att anslagsnivån justeras ned till för perioden –2020 för att bättre motsvara bedömd bidragsnivå i programperioden för Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Beträffande anslaget 1:12 Transportstyrelsen framförs att regeringen satsar för att möjliggöra regeringens förslag till ny lag om skydd mot användning av vissa polisiära kännetecken på motorfordon. ska kunna ge ägaren av ett motorfordon tillstånd att använda skyddade polisiära kännetecken på fordonet, och tillståndet ska kunna registreras i vägtrafikregistret som hanteras av Transportstyrelsen. För att möjliggöra denna typ av registrering behöver Transportstyrelsens it-system utvecklas, och höjningen av anslaget är nödvändig för att finansiera utvecklingskostnaderna. Detta finansieras genom en motsvarande minskning under utgiftsområde 4 Rättsväsendet anslaget 1:1 . Regeringen anger vidare att det vore effektivt med en ordning med avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. För att möjliggöra detta när det gäller fordonsregistret föreslås en ökning av anslaget 1:12 Transportstyrelsen med . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med koncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2027. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål är avsett för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas för utgifter för ersättning för att täcka underskott vid drift av och slussar och samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas till utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. I propositionen anges att resultat har påverkats negativt av ökade kostnader för isbrytning genom flera stränga isvintrar, med undantag för vintrarna 2014/15 och 2015/16 som var milda. I propositionen anges att prognostiserar ett positivt resultat efter finansiella poster för perioden –2019. Överskottet sätts av i en resultatutjämningsfond som kan användas för att balansera resultaten mellan ekonomiskt bättre och sämre år. upphör den tillfälliga ökningen av anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsändamål och anslaget 1:5 Ersättning till viss kanal- och slussinfrastruktur. Regeringen konstaterar att trots det prognostiserar ett positivt resultat efter finansnetto. Soliditeten beräknas stiga till . De åtgärder som vidtagits beräknas stärka den ekonomiska ställningen i . Regeringen bedömer att nuvarande räntabilitetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Vidare anser regeringen att det är motiverat att det nuvarande soliditetsmålet på ligger kvar. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Regeringen föreslår att godkänner de ekonomiska målen och att regeringen även fortsättningsvis bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta föreslår regeringen att låneram fastställs till . I propositionen föreslås även att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller en affärsbank. Som framgår av tabellen nedan uppgår investeringsplan för perioden –2020 till . Av propositionen framgår det att investeringarna främst avser investeringar i och kring , såsom nya slussportar i , dammsäkerhetshöjande åtgärder i och slussar samt olika insatser för att förnya isbrytarresurserna. Investeringar ska också göras i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för för perioden –2020 godkänns som riktlinje för verkets investeringar. Tabell 8 Investeringsplan för 2017–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Vidmakthållande av befintliga investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Summa utgifter för vidmakthållande Varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser disponeras av och får användas för utgifter för att finansiera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten samt utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får också användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänster för flygningar där avgift inte får tas ut. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 9 Budgetförslag för luftfartsområdet Ersättning avseende icke statliga flygplatser huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska vidare verka för att de transportpolitiska målen uppnås. ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst över en konjunkturcykel. ska på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Finansiella befogenheter och investeringsplan har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Regeringen föreslår att denna ram fortsätter att gälla även . investeringsplan för perioden –2020 uppgår till totalt , vilket är i linje med behovet av en långsiktig årlig investeringsnivå på ca . Anskaffning och utveckling av nya investeringar svarar för den större delen, . Vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Prioriteringarna styrs i hög grad av de krav på systemutveckling som ställs genom lagkrav på EU-nivå samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastruktur i syfte att säkerställa kapacitet och kontinuitet. För perioden –2019 uppges de största investeringarna i investeringsplan innefatta bl.a. följande: • Ett internationellt samarbetsprojekt (COOPANS) pågår för kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. • Investeringar avseende s.k. fjärrstyrda torn, som ingår i kategorin kommersiella investeringar, avser fortsatt utveckling av systemet. Inom såväl radio- som radarutrustning pågår byte av ålderstigna stationer i syfte att tillföra operativ funktionalitet, bättre täckning och noggrannhet samt långsiktigt lägre kostnader.