bet · H401MJU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Ett sådant exempel är FN:s sjöfartsorganisation () som har fattat beslut om att införa ett förbud mot utsläpp av toalettavfall i från passagerarfartyg. Enligt gruppens mening är detta givetvis positivt men noteras att förbudet börjar tillämpas först och ska vara fullt infört . 6 Biologisk mångfald i rinnande vatten 6.1 Utskottets fördjupade uppföljning 2011 genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen inriktades mot att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer i samband med vattenkraft. Utskottet konstaterade i sin behandling av uppföljningen att dammar, vattenkraftverk och regleringsmagasin påverkar den biologiska mångfalden i rinnande vatten på ett mycket negativt sätt, som vattenkraften har flera fördelar. Utskottet noterade att det saknades tillräckliga motiv för kraftbolagen att arbeta med miljöfrågor. miljömål för vattendragen hade inte heller nåtts, och utskottet uppmärksammade att det fanns flera olika målkonflikter som inte fick förlama det fortsatta utvecklingsarbetet. Det var därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de inblandade aktörerna och att myndigheterna samarbetade. Utskottet konstaterade att det saknades en helhetsbild av vilka insatser som gjorts på området och resultatet av dem. Utskottet menade att det var viktigt att regeringen säkerställde att det samlade resultatet av åtgärderna analyserades och redovisades, bl.a. i de årliga resultatredovisningarna till . Utskottet konstaterade vidare att arbetet med fiskvägar, restaurering av vattendrag samt fiskevård hade gått långsamt i förhållande till målen och att det fanns ett fortsatt behov av åtgärder. Det var viktigt att säkerställa att kraftbolagen hade tillräckliga motiv för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Det fanns dock inte någon entydig bild av vilken kostnad som fiskvägar innebar för kraftbolagen och inte heller någon entydig bild av vilket värde som återskapad biologisk mångfald ledde till. Utskottet menade att det var viktigt att klargöra de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ. Enligt utskottet var det i första hand kraftbolagen som borde betala för åtgärder. Utskottet bedömde dock att statliga bidrag till restaureringsåtgärder kunde förenkla arbetet och skynda på processen. Det var viktigt att kraftbolagen gavs tillräckliga motiv att arbeta med biologisk mångfald. Dessutom behövdes statliga resurser för att finansiera åtgärder som annars inte skulle komma till stånd. Det var därför viktigt att det även fortsättningsvis avsattes statliga medel till sådana insatser. Utskottet konstaterade att de statliga resurserna för restaurering av vattendrag hade varierat och framhöll vikten av långsiktighet i medelstilldelningen. Bestämmelserna om vattenverksamhet hade vidare inte integrerats helt i , vilket lett till att praxis utgick från den äldre, exploateringsinriktade vattenlagen och inte från den helhetssyn som finns i den nu gällande och dess förarbeten. Inför det fortsatta utvecklingsarbetet betonade utskottet vikten av det övergripande målet att främja en hållbar utveckling och vikten av att denna fråga hanterades vidare. För att nå miljökvalitetsmålen behövdes ett intensifierat arbete med bl.a. tillsyn och omprövning av vattendomar. Utskottet konstaterade avslutningsvis att många fortfarande betraktade de fem vattenmyndigheterna som nya aktörer och att flera myndigheter och organisationer pekat på att det var ett problem att ingen instans hade ansvar för att hålla ihop och samordna vattenmyndigheternas arbete på nationell nivå. Utskottet betonade vikten av en fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och menade att inrättandet av Havs- och vattenmyndigheten kunde innebära en möjlighet till tydligare samordning. 6.2 Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljö-värden och landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. För att redovisa resultaten inom detta område använder regeringen följande indikatorer och bedömningsgrunder: • tillståndet i sjöar och vattendrag • tillståndet i oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag • tillståndet för ytvattentäkter • sjöar och vattendrags viktiga ekosystemtjänster • sjöar och vattendrags livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur • gynnsam bevarandestatus för naturtyper och naturligt förekommande arter knutna till sjöar och vattendrag • hotade arter och återställda livsmiljöer • genetiskt modifierade organismer • sjöar och vattendrags bevarade natur- och kulturmiljövärden • strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för friluftslivet. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Alla sjöar och vattendrag kommer inte att uppnå god ekologisk och kemisk status eller god ekologisk och kemisk potential inom en generation enligt regeringen. Fysisk påverkan i vattenmiljöer, övergödning, försurning och miljögifter är de främsta orsakerna till att målet inte nås. Fysisk påverkan orsakas av tidigare och pågående vattenkraftsproduktion, skogsbruk, jordbruk och infrastruktur. Det finns ca 2 000 vattenkraftverk och ca 10 000 dammar. Den fysiska påverkan i form av vandringshinder och förändrad vattenreglering är omfattande. Dammbyggen, vandringshinder, rensningar, markavvattning och körskador i jord- och skogsbruket bidrar till påverkan. Det är viktigt att minska skador och läckage från dessa näringar, särskilt ur ett lokalt perspektiv. Det är i detta sammanhang viktigt att hänsyn också tas till behovet av att skydda värdefulla kulturmiljöer. Regeringen anser att åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå målet. Det finns ett behov av vidareutvecklad miljöövervakning för att ge säkrare statusklassificeringar av våra vatten och säkerställa effektiva åtgärder. När det gäller de frågor som utskottet uppmärksammade i sin uppföljning finns följande redovisning i budgetpropositionen: Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft men också som regler- och balanskraft. Fysisk påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Den fortsatta hanteringen av vattenkraften, tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag, är av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten. måste också avvägningar göras mellan olika intressen såsom t.ex. värnande av kulturmiljöintressen. (M 2012:01) har sett över dagens regler om vattenverksamheter och utredningens förslag har remitterats. slöts en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken (se vidare utgiftsområde 21 Energi avsnitt 2.6). I överenskommelsen anges bland annat att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Regeringen avser att återkomma till med en proposition. Regeringen förstärker också anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med och med . 6.4 Utskottets tidigare ställningstaganden Utskottet genomförde 2011 en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att man bedömer att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet. Utskottet delade regeringens syn att åtgärdstakten behöver öka. Mot denna bakgrund ville utskottet återigen understryka att det är viktigt att förstärka insatserna för restaurering av vattendrag. Resultatet av de insatser som görs behöver också följas upp. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft redovisades och analyserades en rad olika problem. Utskottet konstaterar att lämnade sitt slutbetänkande I vått och torrt: förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Det var enligt utskottets mening positivt att utredningen har remitterats och beredning pågår inom . Utskottet har bl.a. påpekat att miljömål för vattendragen inte har nåtts, och utskottet uppmärksammade att det fanns flera olika målkonflikter som inte fick förlama det fortsatta utvecklingsarbetet. Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de inblandade aktörerna och att myndigheterna samarbetar. Utskottet ansåg därför att det var positivt att Havs- och vattenmyndigheten och gemensamt har presenterat en nationell strategi för vattenkraften. Utskottet utgick från att såväl regeringens aviserade förslag på grundval av betänkande som andra initiativ inom området leder till att åtgärdstakten ökar så att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag kan nås. Utskottet ville återigen betona att det är synnerligen angeläget att åtgärda de problem som uppmärksammas i utskottets rapport om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Utskottet såg fram emot att regeringen återkommer med förslag till i frågan. 6.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar I flera budgetbetänkanden har utskottet framfört att det är synnerligen angeläget att åtgärda de problem som uppmärksammas i utskottets rapport om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Utskottet har också välkomnat aviserade förslag från regeringen i frågan. Även i årets budget-proposition uppger regeringen att man avser att återkomma till med en proposition med anledning av vars förslag har remitterats och bereds inom . Gruppen vill i likhet med utskottets tidigare ställningstaganden välkomna regeringens förutsedda proposition. beslutade att skulle tillföras anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen –2014 för att upprätta en handlingsplan för att minska de kemiska riskerna i vardagen. [15] Av utskottets uppföljning framgick att resursförstärkningen främst använts till personalkostnader och utökad tillsyn. Detta var enligt utskottets bedömning en viktig insats eftersom tillsynen bl.a. kunde ge underlag för överväganden om behovet av en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebar även att projekt förbereddes i dialog med andra aktörer, vilket utskottet uppfattade som positivt eftersom ökat samarbete bl.a. kunde leda till att arbetet blev mer långsiktigt. Utskottet menade att det var viktigt att regeringen analyserade eventuella behov av att ge relevanta myndigheter i uppdrag att samverka och att återrapportera resultatet. Utskottet menade vidare att satsningen innebar att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik ökade, vilket enligt utskottet var positivt och låg i linje med intentionerna. Utskottet framhöll att det mot denna bakgrund vore värdefullt om fortsättningsvis fick en rapportering av de konkreta resultat som satsningen ledde till när det gällde möjligheter att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Utskottet pekade vidare på att det är oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Utskottet uppfattade det som viktigt att regeringen löpande följer utvecklingen, bl.a. med avseende på satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Satsningen borde även utvärderas och uppnådda resultat redovisas till och bedömas i förhållande till mål och kostnader. 7.2 Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö Miljökvalitetsmålet innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. De bedömningsgrunder och indikatorer som används för att redovisa resultaten inom området är • den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen • användningen av särskilt farliga ämnen • oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper • kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper • information om farliga ämnen i material, produkter och varor. I resultatredovisningen i budgetpropositionen utgår regeringen från dessa indikatorer. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet har antagits av . [16] Syftet med strategin är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Strategin för en giftfri miljö utgörs av åtta etappmål och av insatser som bidrar till att nå etappmålen, miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den innehåller åtgärder på nationell, europeisk och internationell nivå med tyngdpunkt på att tillämpa och stärka EU-regelverken om kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Regeringen uppger att samtliga etappmål för Giftfri miljö ännu inte har uppnåtts. Regeringen bedömer att tre av dessa kommer att nås med befintliga insatser. Det gäller målen om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning, effektivare kemikalietillsyn inom EU och utveckling och tillämpning av . För att övriga etappmål ska nås bedömer regeringen att det krävs ytterligare insatser. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Regeringens fortsatta satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag är ett betydelsefullt steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen har ett särskilt fokus på att minska barns och ungas exponering för farliga kemiska ämnen, och den gör det möjligt att utöka insatser nationellt, inom EU och internationellt. Vissa miljögifter minskar i miljön. För många andra ämnen saknas kunskap om deras effekter på människa och miljö. Ökad global konsumtion leder till större kemikalie- och varuproduktion och ökar den diffusa spridningen av farliga ämnen. Särskilt farliga ämnen har börjat begränsas inom EU. I resultatredovisningen i årets budgetproposition hänvisar regeringen till sin skrivelse Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) där man redovisar de åtgärder som vidtagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 7.4 Utskottets tidigare ställningstaganden När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö välkomnade utskottet i förra årets budgetbetänkande regeringens redovisning av uppföljningen av handlingsplanen för en giftfri vardag. Det var enligt utskottet positivt att regeringen redovisade insatser och resultat av anslagsförstärkningen både i och inom EU-samarbetet. För att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö behövs ett uthålligt arbete med åtgärder som genomförs på såväl nationell nivå som inom EU och på global nivå. Utskottet ansåg att det var glädjande att det fanns ett långsiktigt perspektiv på satsningen genom att insatsen fortsätter och att resurser aviseras . Utskottet konstaterade att regeringen i hög grad har tagit fasta på vad utskottet har anfört, t.ex. att satsningen har utvärderats. Vidare har både insatser och konkreta resultat redovisats till när det gäller tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Utskottet ansåg dock att det är önskvärt att rapporteringen till kompletteras med regeringens bedömning av uppnådda resultat i förhållande till mål och kostnader. Utskottet ansåg att det var väsentligt att arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö fortsätter. Det behövs en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö eftersom det är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå. Utskottet såg fram emot att ta del av regeringens förutsedda redovisningar av hur arbetet för att nå miljökvalitetsmålet fortlöper. Utskottet ansåg också att det var positivt att regeringen redovisade åtgärder som har vidtagits när det gäller kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. beslutade efter förslag från ett enigt utskott om två tillkännagivanden om dels kvicksilver, dels bromerade flamskyddsmedel. De innebär att regeringen inom EU ska verka för att både kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel fasas ut. Utskottet noterade regeringens redovisning av insatser för att fasa ut kvicksilver och bromerade flamskyddsmedel. 7.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar genomförde miljö- och jordbruksutskottet i samband med den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen en uppföljning som inriktades på att följa upp resultaten inom kemikalieområdet och hur den resursförstärkning som beslutat om hade använts. I förra årets uppföljning av regeringens resultatredovisning som redovisades i utskottets budgetbetänkande välkomnade utskottet regeringens redovisning av uppföljningen av handlingsplanen för en giftfri vardag. Enligt utskottet var det är positivt att regeringen redovisar insatser och resultat av anslagsförstärkningen både i och inom EU-samarbetet. Regeringen har lämnat en särskild resultatskrivelse Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) till (). I skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som har vidtagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Miljö- och jordbruksutskottet har inte behandlat regeringens skrivelse (). Gruppen som inte vill föregripa utskottets behandling av den utvecklade resultatredovisningen analyserar därför inte närmare regeringens resultatredovisning av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. [1] 4 kap. 8 § regeringsformen (1974:152). [2] 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). [3] Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [4] Framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [5] . 2011/12:MJU1. [6] . 2015/16:MJU1. [7] Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183, prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. [8] Dessa åtta myndigheter är , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och geologiska undersökning. [9] Uppgifterna i tabellen har grundats på regeringens redovisning i tabellerna 1.1, 3.1 och 4.1. Enligt muntlig uppgift från Miljö- och redovisas avrundade belopp. [10] Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. [11] Prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6. [12] Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning (2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1). [13] Uppföljning av statens insatser inom havsmiljöområdet (2008/09:RFR3, bet. 2008/09:MJU1). [14] 2011/12:MJU1. [15] Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014. [16] Prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185. Jag vill börja med att säga att vi inte deltar i anslagsbeslutet eftersom vårt förslag till budgetramar har fallit. Jag hänvisar i stället till vårt särskilda yttrande. Jag tänker ägna mitt anförande åt att tala om klimatpolitik eftersom klimatfrågan är enormt viktig. De allra flesta är också överens om att vi måste få ned klimatutsläppen . Det är helt enkelt brådskande. syn på både klimatpolitiken och miljöpolitiken är att den först och främst bör ta sin utgångspunkt i hållbarhetsbegreppet och dess balans mellan de tre olika ingående delarna: miljö, ekonomi och sociala frågor. Därutöver bör den vila på fyra grundfundament. Det första är internationella överenskommelser. Många miljöproblem, och särskilt klimatutmaningen, är gränsöverskridande. Därför krävs breda internationella lösningar för att detta ska fungera. Det andra gäller teknikutveckling. Vi tror att i stället för att man till exempel begränsar människors möjlighet att resa kan ny teknik minska utsläppen från resorna. Det tredje handlar om marknadsekonomiska verktyg. Politiken varken kan eller ska försöka lösa allt, men när politiken agerar är det viktigt att det sker med verktyg som hänger ihop med hur marknaden fungerar i övrigt. Det fjärde handlar om kostnadseffektivitet. Väldigt mycket kan i och för sig lösas utan att staten behöver spendera en massa av skattebetalarnas pengar. Men när pengar väl spenderas är det viktigt att det görs på ett sätt så att man uppnår största möjliga miljönytta per krona. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård är ett parti som brukar betona vikten av ordning och reda. Ofta handlar det om ekonomi och behovet av ordning och reda i statsfinanserna. Men om det är något område där det kanske till och med är ännu viktigare med ordning och reda är det klimatpolitiken. Eftersom det är bråttom att få ned utsläppen är det otroligt viktigt att vi vet att de insatser som vi gör verkligen leder till så stor klimatnytta som möjligt. Det måste finnas beräkningar över vilka utsläppsminskningar olika åtgärder leder till. Här finns minst två stora problem med regeringens klimatpolitik. Det första problemet är att regeringen verkar sakna samlade beräkningar över hur stora totala utsläppsminskningar den förda politiken beräknas leda till. Det är faktiskt smått häpnadsväckande, för det betyder ju att regeringen famlar i blindo. Om man inte har några beräkningar av vilka resultat den förda politiken förväntas uppnå, hur ska man då veta om man gör tillräckligt eller om man gör rätt saker? Det andra problemet är att för de åtgärder där det faktiskt finns beräkningar - det gäller till exempel Klimatklivet - är klimatnyttan per satsad krona besvärande låg. Den genomsnittliga kostnaden per ton utsläppsminskning är nästan , enligt . Det ska jämföras med exempelvis mekanismen för ren utveckling, CDM, där priset är per ton. Klimatutmaningen är global, vilket betyder att varje ton utsläpp är lika skadligt oavsett var det sker. Det betyder också att varje ton vi kan minska utsläppen med är lika viktigt oavsett var det sker. För klimatet gör utsläppsminskningen lika stor nytta oavsett om den görs i , i eller i . Regeringen slår sig ofta för bröstet och talar om hur mycket pengar man spenderar på klimatpolitiken. Men det är faktiskt helt ointressant. Det viktiga är vilket resultat som uppnås. säger nej till regeringens klimatkliv, men satsar vi mer än regeringen på internationella insatser såsom CDM. De här åtgärderna ger alltså 50 gånger större klimatnytta per krona än regeringens klimatkliv. Det betyder att även om vi använder mindre av skattebetalarnas pengar än vad regeringen gör åstadkommer vi större minskningar av klimatutsläppen. Vi fokuserar på resultat medan regeringen fokuserar på dyr och ineffektiv symbolpolitik med mycket begränsad klimatnytta. Beträffande den aviserade flygskatten är det ännu värre. Utsläppsminskningarna ligger på maximalt , och det är inklusive höghöjdseffekterna. Skatten beräknas kosta . Det betyder att prislappen, som i första hand resenärerna på landsbygden tvingas betala, blir per ton utsläppsminskning - att jämföra med internationella klimatinsatser såsom CDM, där ett tons utsläppsminskning kostar . Det betyder att internationella insatser är 150 gånger mer kostnadseffektiva. De ger 150 gånger större klimatnytta än flygskatten ger. Flygskatten är dyr och ineffektiv symbolpolitik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Tycker då inte att vi ska göra någonting alls i ? Den svenska utmaningen finns framför allt i transportsektorn.