bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2012. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. 4:2 Avgift till och Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:2 Avgift till och för . Även , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt utgifter för de Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . 4:3 Kostnader för Svenska Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bevakning och genomförande av verksamhet. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen utöver ökningen till följd av pris- och löneomräkning. 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning för . , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. och innevarande år har en stor del av medlen avsatts för den årliga övergripande utbildningsstatistiken och för indikatorsprojekt of (). Anslaget har även belastats med förvaltningskostnader för utredningen delegation för en samordnad utveckling av validering. Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslags-belastningen kan variera mellan budgetåren. I kommittémotion 2016/17:3453 av i m.fl. (C) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning med av anslaget 4:3 Kostnader för Svenska och en minskning med av anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Motionärerna föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen , vilket får till följd att det i förehållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån på två anslag inom området Gemensamma ändamål. Utskottet anser att regeringens förslag om anslag är väl avvägda. Utskottet har därmed redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och avstyrker motion 2016/17:3453 (C) yrkande 1 i denna del (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Anslag inom utgiftsområde 16 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (mot. 2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter fram mer matematik i högstadiet. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 16. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i kommittémotion 2016/17:3046. Förskolan har stor betydelse för barns chanser att lyckas senare i livet. Dagens förskola bör ha höga ambitioner för att ge barnen pedagogisk utveckling och en bra kunskapsmässig grund att stå på inför skolstarten. anser därför att det är viktigt att satsa på fortbildning av förskollärare och förlänger Förskolelyftet genom att avsätta för ändamålet. Forskningen visar att ökad fysisk aktivitet får eleverna att prestera bättre i skolan och minskar risken för psykisk ohälsa. För att stimulera till rörelse och ge alla elever chans att utöva en idrott, även efter skoltid, vill vi anslå till ett aktivitetslyft för fritidshemmen. vill införa nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper. Om Skolinspektionen bedömer att en skola har kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. Efter åtgärdsplanen ska sedan erbjuda dessa skolor ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs enligt ett utökat statligt ansvar. vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till statligt huvudmannaskap. Detta ska gälla oavsett vem som är huvudman. Vid behov ska en skola läggas ner. Det innebär att ska inrätta en ny enhet som ansvarar för driften av skolor som tidigare omfattats av åtgärder i ett kunskapskontrakt men som inte lyckats förbättra resultaten. vill avsätta för åtgärder som avser framför allt införandet av obligatoriska kunskapskontrakt och statligt huvudmannaskap av svagpresterande skolor. Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster, och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Vi anser att karriärlärarsystemet ska byggas ut då karriärtjänsterna har varit betydelsefulla. I sin granskning av den svenska skolan lyfter bl.a. fram vikten av goda karriärvägar för att höja läraryrkets status. Vi vill därför fortsätta bygga ut antalet karriärtjänster så att de uppgår till 22 000 tjänster. För detta avsätter vi , och . Vi förstärker även anslagen till vår tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden genom att avsätta dubbelt så mycket medel som . Vi avsätter för ändamålet 2017, 2018, 2019 och 2020. Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder mindre andel av sin tid till undervisning jämfört med lärare i andra länder. pekar på att svenska lärare lägger på administration och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det handlar exempelvis om att iordningställa lokaler, behandla ledighetsansökningar, agera rastvakt och övervaka omklädningsrum. Detta är tid som skulle kunna användas till lärande, till att förbereda lektioner och till att ge stöd åt dem som behöver det mest. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner och fokusera på undervisningen föreslår att används till att utöka antalet lärarassistenter i skolan. Alla elever har rätt att känna sig trygga i skolan, men mobbning är tyvärr fortfarande ett stort problem. Ska skolan kunna skapa en trygg miljö utan hot, våld och kränkningar krävs ett genomgripande och systematiskt arbete. Det måste finnas rutiner för hur hot, våld och olika former av kränkningar ska hanteras. Det är viktigt att allt arbete mot olika former av kränkningar i skolan är evidensbaserat. Den brist på kunskap om mobbning som finns på många skolor behöver åtgärdas. Vi vill därför satsa för att i samråd med Skolinspektionen, Brå och ska utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, med syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga mobbning, våld och kränkningar i skolan. Högre utbildning har en central roll i det kunskapssamhälle som vi vill förvalta och utveckla. Den är viktig för människors tillgång till bildning och möjligheten att ta del av kunskap och fritt söka ny. Den högre utbildningen är vidare viktig för företagens kompetensförsörjning och matchningen på arbetsmarknaden och för att öka innovation och entreprenörskap. Antalet platser på högskoleutbildningar vars efterfrågan på arbetsmarknaden är stor, t.ex. läkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen och ingenjörsutbildningarna, har ökat . finns brist på utbildad arbetskraft, och matchningen på svensk arbetsmarknad fungerar dåligt. Att företag kan rekrytera kvalificerad specialist- och yrkeskompetens är centralt för konkurrenskraft och tillväxt. För den kunskapsintensiva industrin är högskolan särskilt viktig. Trots en omfattande satsning på antalet platser i högre utbildning ser vi fortsatta utmaningar för företagen att få tillgång till specialistkompetens. Detta beror till stor del på att utbildningskvaliteten har fallit och att resurserna per student fördelas på ett sätt som premierar kvantitet framför kvalitet. vill därför låta utreda hur ett reformerat resurstilldelningssystem som i högre utsträckning premierar kvalitet ska utformas. vill också förstärka kvalitetsutvärderingen hos och att myndigheten ska behålla sitt mandat att stänga ned undermåliga program. Den svenska högskolan är internationaliserad, men mer kan göras för att ytterligare öppna högskolesektorn både för framstående internationella studenter och lärare. Ett sätt är att locka utländska universitet till att etablera sig i . vill därför se över hur tillståndsgivning för utländska lärosäten som vill upprätta filialer i kan förenklas. För att möta behovet av rekrytering behöver fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta sig in. finns , som kombinerar studier ibland annat ledarskap med praktik för blivande lärare. För att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta vägen in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka vill satsa . Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisningstid på lärarutbildningen. har över hälften av lärarstudenterna lärarledd undervisning . satsar 2017, 2018, 2019 och 2020 för att möjliggöra att den genomsnittliga lärarledda utbildningstiden kan öka från dagens knappa till ca . För att stärka och påskynda valideringen av utländsk kompetens tillförs Universitets- och högskolerådet 2017. I en skrivelse till utskottet daterad (dnr 255-2016/17) har Teologiska Högskolan, , efterfrågat möjligheten att erbjuda högskoleutbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin samt mänskliga rättigheter. vill i det sammanhanget framhålla att mycket i och för sig talar för att det behövs fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin på högskolenivå i . skulle därför välkomna att regeringen genom en omfördelning inom den befintliga budgetramen för utgiftsområde 16 ser över möjligheten till fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid , . Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fria från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha begränsats till 1 på det sätt som framgår av kommittémotion 2016/17:2228 (SD). gör stora satsningar inom utbildningsområdet då det är ett av de viktigaste områdena för att bibehålla och utveckla hela vårt samhälle. Nästan alla samhällsområden oavsett om det gäller ekonomi, företagande och förvaltning är i grunden beroende av ett välutvecklat och stabilt utbildningssystem. Inför detta budgetår gör vi flera stora och viktiga satsningar för att vässa vårt utbildningssystem. Vårt samhälle står också inför stora utmaningar, inte minst beroende på det stora inflödet av immigranter . Vi är med vårt budgetalternativ redo att möta dessa allvarliga utmaningar. Ökad personaltäthet på fritidshem Vi har sett en minskning av personaltätheten på fritids och har vi ungefär halva den personaltäthet vi en gång hade. Fritids spelar en viktig kompensatorisk och social roll för eleverna, och just därför gör vi en rejäl satsning på ökad personaltäthet på fritids. Slopad karensdag för lärare och fritidspedagoger Lärare och fritidspedagoger inom och fritidshemmen samt förskollärare inom förskolan löper en avsevärt förhöjd risk att smittas av vanliga infektionssjukdomar på sin arbetsplats, jämfört med de flesta övriga yrkesgrupper. En åtgärd att slopa karensdagen är både rättvis och skulle göra läraryrket mer attraktivt. Vi gör en rejäl satsning för att avsevärt förbättra situationen för landets lärare genom att avskaffa karensdagen för dem. har länge propagerat och budgeterat för ett system med jourskolor eller jourklasser. Till dessa skolor eller klasser ska den elev som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan, för en lite längre eller . Detta är en nödvändig reform för att skapa studiero i våra skolor. har budgeterat för en start i begränsad omfattning för jourskolor eller jourklasser. Det ligger i sakens natur att nyanlända elever har specifika behov. Det gäller inte minst kunskaper i svenska, som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Det krävs en helt ny strategi på området efter den stora utmaning som immigrationsflödet visat sig utgöra. Vi vill införa en förberedelseskola där fokus ska ligga på det svenska språket och kunskap om det svenska samhället. ska bidra till att ta fram lämpligt material och garantera att denna verksamhet fungerar likvärdigt över hela landet. En viktig grundförutsättning är att elever inte överförs till vanliga klasser innan de kan följa undervisningen och någorlunda behärskar språket. Denna reform anser vi vara helt nödvändig för att skolan ska klara av de utmaningar den står inför. För att öka förståelsen för, och förmedla vikten av, ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av ett bevarande av den biologiska mångfalden ska elevernas miljömedvetande stimuleras. Vi bör sträva efter att skolmaten genomgående ska ha högt näringsvärde, vara av svenskt ursprung, närproducerad, ekologiskt framställd, tillverkad på plats och avgiftsfri för eleverna. Detta ska gälla elever i såväl grund- som gymnasieskola. gör en kraftfull satsning på denna matreform i vårt budgetalternativ. Stärkt och effektiviserad studie- och yrkesvägledning har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa en högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studie- och yrkesvägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux och också budgetera för detta. och världen är mitt uppe i en omställningsprocess med kraftigt ökande digitalisering, den kanske mest omfattande förändring som skett sedan industrialiseringens dagar. Hälften av alla arbetstillfällen som finns beräknas försvinna till följd av digitaliseringen . Vårt budgetalternativ innebär att ett stimulansbidrag inrättas för kommuner och friskolor så att kompetensutveckling för lärare och rektorer kan genomföras inom området. Vi vill också digitalisera de nationella proven. Vi Sverigedemokrater vill införa ett särskilt stöd för landsbygdsskolor. Skolor med ett tillfälligt litet elevunderlag ska under högst kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Det är fråga om öronmärkta medel till kommunerna. Medel reserveras för detta i vårt budgetalternativ. Ett stort problem på vissa skolor är att lärare är tvungna att sluta vid tillfälliga nedgångar i elevantalet. För att få stabila förhållanden på skolor och rimliga arbetsvillkor för lärare vill vi att en grundbemanning på införs och som bestäms årsvis. Vi budgeterar för detta. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn har en ledande funktion att fylla. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från certifieringsnivå tre och högre i enlighet med den karriärtjänstreform för lärare med en karriärstege med sex steg som vi vill införa. Detta är en modell vi är övertygade om kommer att bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan. Vi saknar 5 000–6 000 behöriga lärare, och intresset för att söka till landets lärarutbildningar är ljumt. Yrket är helt enkelt inte attraktivt på grund av mycket svag löneutveckling och en på vissa håll helt oacceptabel arbetsmiljö. Vår mest genomgripande reform innebär införande av karriärtjänster för lärare, vilket innebär kraftiga lönelyft men också större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. vill se över och utreda hur vi ska få en effektiv och bättre lärarutbildning som skapar lärare som kan ta sig an de utmaningar svensk skola står inför. Vi behöver både höja lärarnas status och ge nyutbildade lärare de verktyg de behöver för att klara av dagens utmanande klassrumsklimat. Betalt snabbspår för högskolepersonal Bristen på behöriga lärare inom matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen är av sådant slag att vi behöver vidta särskilda åtgärder för att snabbt få fler kompetenta och behöriga lärare i dessa ämnen. Vi sverigedemokrater vill att akademiker med master- eller magisterexamen i ovan nämnda ämnen ska erbjudas en två terminer lång pedagogikutbildning vid ett flertal av landets lärosäten, som ska leda till lärarbehörighet för högstadiet och gymnasieskolan. Under dessa två terminer får studenterna en studielön på , vilket finansieras av staten och som vi budgeterar för. Teknikcollege finns redan som en etablerad institution. I korthet är det ett samarbete mellan kommuner, utbildningsanordnare och lokalt näringsliv som anpassar utbildningen till industrins behov. Verksamheten kvalitetssäkras utifrån tio kvalitetskriterier som teknik- och industriföretag har tagit fram. Bakom teknikcollege står , som i sin tur består av arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom industrisektorn. Det är uppfattning att teknikcollege kan utvecklas genom statlig finansiering, vilket budgeterar för. Det förutspås ett dramatiskt underskott på över 100 000 förvärvsarbetande med industriutbildning på gymnasial nivå fram . Vi är övertygade om att vi behöver satsa på att få fler gymnasieingenjörer som i ett senare skede kommer att söka sig dit jobben finns eller vidareutbilda sig för framtidens arbetsmarknad. Vissa utbildningsval på gymnasiet kan för studenterna verka intressanta men leder sedan inte till ett arbete efter avslutade studier. Vi vill ge dessa ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en s.k. teknikbrygga. Det innebär att de under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter de får en termin betald praktik hos en lokal industri. Vi gör här en kraftig satsning på att dels ge ungdomar en chans på arbetsmarknaden, dels förse industrin med lämplig arbetskraft. Vi avsätter inga medel för regeringens satsning på fler anställda i lågstadiet i vårt budgetalternativ. Vi har i stället en egen annorlunda utformad satsning på mer personal i förskolan. Vi budgeterar inte för regeringens satsning på lärarlöner, till förmån för en egen utformad satsning gällande höjda lärarlöner. De svenska skollokalerna är i stort behov av renovering. gör därför en stor satsning på renovering och utbyggnad av skollokaler. Ljus, luft och yta är uppenbara kvalitetsfaktorer i en inlärningsmiljö medan buller är en stressfaktor. Dessa faktorer påverkas helt eller delvis av om skolans lokaler är i gott skick och anpassade efter utbildningsändamålen. budgeterar för en nationell lektionsdatabank där landets alla skolor både ska kunna lägga in lektioner samt ta del av lektioner, både som inspiration och som en viktig hjälp åt vikarier. Denna bank skulle tjäna många syften, t.ex. vara en källa för forskning och pedagogisk undervisning på lärarhögskolorna. Återinföra samhällsorientering för annan anhörig Vi vill återinföra frivillig samhällsorientering för annan anhörig vid utbildning i svenska för invandrare (sfi), bl.a. för att undvika beroendeställning vid giftermål. Nationell plattform för studie- och yrkesvägledare