bet · H301MJU15 · 2016-04-05 00:00:00 — har åtagit sig att uppfylla de globala hållbarhetsmålen om att halvera matsvinnet . Ett treårigt matsvinnsuppdrag som , och har haft avslutades . Uppdraget har bidragit till att matsvinnsproblematiken har uppmärksammats. I slutrapporten fokuseras på fem områden där åtgärder behöver sättas in för att målet om halverat matsvinn ska nås. Dessa är: kommunicera matsvinnsmålet för att motivera till ökat förebyggande arbete, kommunikation till konsumenter i samverkan med aktörer för att kunna ändra beteenden, utökad samverkan i branschen, tillhandahålla praktiska verktyg för olika målgruppers svinnarbete, ta fram kunskapsunderlag. Det finns ett växande intresse för att skapa mer hållbara lösningar, men för att lyckas måste man få kunderna att ändra sitt beteende både i butiken och hemma i köket. För att lyckas med detta krävs omfattande satsningar på kommunikation och information till konsumenterna men också en rad andra åtgärder som kan stimulera till en mer effektiv mathantering. Vi har alltså många utmaningar när det gäller våra livsmedel och livsmedelsindustrin, men med en livsmedelsstrategi på plats får vi en långsiktigt hållbar livsmedelskedja. Tack, , för anförandet! De här debatterna riskerar väl att gå lite grann på tomgång, eftersom vi behandlar ett gäng motioner. Men det är också i väntan på skarpare förslag i form av en proposition med livsmedelsstrategin som vi hoppas ska komma . Trots detta fanns det några saker i det som nämnde som jag skulle vilja ta upp, liksom någon ytterligare fråga. Hon nämner Från Sverige-märkningen, som även jag var inne på i mitt anförande. Det är en bra märkning, verkar vi vara överens om. Det är bra att den här märkningen kommer fram, och jag tycker att det är glädjande att det är en branschmärkning. Det visar att branschen och marknaden kan klara av att lösa det här på ett bra sätt som jag tror är till nytta för konsumenterna. Landsbygdsministern var också tydlig här i går när han sa att han bejakar det här, att han tycker att det är bra och att det därmed inte behövs någon lagstiftning på det här området. I anslutning till detta vill jag fråga om hon delar den bedömningen. Delar ni socialdemokrater här i regeringens bedömning att det inte behövs någon lagstiftning längre? Därmed har ni ändrat uppfattning, för har ni ju varit inne på att man skulle behöva lagstifta om detta. Det är min första fråga. Den andra frågan gäller målen i livsmedelsstrategin, där tar upp en del exempel. Landsbygdsministern har också tagit upp att det i livsmedelsstrategin kommer att finnas mål för ekologisk produktion och konsumtion. Jag är lite frågande till det. Detta driver marknaden ganska bra själv. Det finns en stor efterfrågan på ekologiskt, och det finns egentligen inget behov av den typen av politiska pekpinnar, skulle man kunna säga. Risken med detta är att det kan innebära att utländska ekologiska produkter konkurrerar ut svenska konventionella produkter som kanske egentligen är miljömässigt sett bättre än de utländska ekologiska i en del fall. Hur ser på den saken? Jag ska börja med frågan om lagstiftningen. Där är vi helt överens med landsbygdsministern, och LRF:s ordförande har varit ute och sagt samma sak. Vi ser att branschen sköter det bra själv, och så länge man gör det finns det ju ingen anledning att ha någon lagstiftning. Här ser vi ett utmärkt exempel på att hotet om lagstiftning gör att branschen tar sig samman och samarbetar. Målet om ekologiska livsmedel handlar om målet för ekologisk produktion i . Jag kan inte se något hinder för att ha ett mål för det. Det är väl alltid bra att sätta upp mål. Tack, , för svaret! Det gläder mig att vi verkar vara överens om att det inte finns något behov av lagstiftning. När det gäller begreppet ekologisk handlar det om både produktion och konsumtion. Det är vad landsbygdsministern har sagt i alla fall. Jag håller inte med om att det alltid är bra att sätta upp ett mål. Det måste finnas en tanke bakom och mening med att sätta upp ett mål. Man måste också fundera igenom vilka konsekvenserna kan bli. Jag är rädd att man inte har gjort det. Det finns en bild av att det ekologiska är det som alltid ska vara bäst för miljön. Jag delar inte den bedömningen. Jag tror att man ofta behöver väga in andra aspekter också och se var miljönyttan blir störst och hur mycket som kan tas ut från en bit mark. Jag antydde i min fråga att om ett mål sätts upp för ekologisk produktion och ett mål för ekologisk konsumtion kan detta påverka just konsumtionsbeteendet. Om svenska kommuner ställer krav på att det ska vara ekologiska produkter vid upphandling, och det inte finns tillräckligt med ekologiska produkter, blir man tvungen att handla produkterna från någon annanstans. Ekologiska produkter från andra länder är inte alltid bättre än svenskodlade konventionella produkter. Då blir det en konflikt i att offentlig sektor inte köper svenska produkter och dessutom inte köper de som är bäst för miljön. Det är feltänkt att fokusera på ekologisk produktion och konsumtion. Ekologiskt kan vara bra i vissa fall. Konsumenterna är väl medvetna om detta, och vi ser att efterfrågan ökar. Då är ett politiskt satt mål helt onödigt. Det viktiga är att ha ett mål för ökad produktion och ökad export. Det tycker jag att regeringen borde fokusera på. Därför är jag orolig över de besked som landsbygdsminstern har gett. Jag tror inte att jag nämnde någonting om konsumtion. Precis som säger löser det sig självt. Vi ser en ökad efterfrågan. Det finns däremot stora möjligheter att öka produktionen i . Efterfrågan är framför allt på svenska livsmedel. Det finns en stor ökad efterfrågan på svenska livsmedel. Jag ser inget problem i att sätta som mål att större delen av produktionen av de ekologiska livsmedlen ska ske i . Tack, , för ditt anförande! Jag vill först säga att jag gläder mig åt att i sitt anförande tog upp frågan om självförsörjning. Även du menar att den är alldeles för låg. Det är positivt att du tog upp frågan och att regeringen tittar på den. Det är positivt. tar också upp att livsmedelsproduktionen bör öka. Kommer vi att se mätbara mål i stället för att bara ha målet att den ska öka? Det kan vara så att om produktionen ökar med 0,001 så har målet nåtts. Kommer det att finnas mätbara mål framöver? Huruvida det blir mätbara mål eller inte har jag svårt att sia om. Jag har ingen kristallkula som kan visa mig exakt hur propositionen kommer att se ut. Därför kan jag tyvärr inte besvara frågan om hur målen kommer att se ut. Tack, , för svaret! Jag vill bara understryka att lantbrukare och andra som tycker att frågorna om livsmedelsproduktion är intressanta och viktiga och lyssnar på debatten vill veta om det är fråga om ord eller verklighet. Därför är det så otroligt viktigt att vi får svar framöver. kanske inte kan säga så mycket mer, men ett medskick är viktigt. tar också upp att det är viktigt att lyfta fram mervärdet. Vi tycker alla här att det är viktigt med mervärde. Men hur ska vi göra det? Hur ska vi lyfta upp mervärdena så att bönderna och de som jobbar med livsmedelsproduktion kan se att det inte bara blir prat? Ett sätt är märkningen som sjösattes i går. Svenska livsmedel är märkta. Konsumenterna är väl medvetna om hur det står till, att det är fråga om hög kvalitet och låg miljöpåverkan - i alla fall enligt de undersökningar som har gjort. Det är viktigt att vi håller fast vid våra mervärden. Annars finns det ingen anledning för mig att betala kilot för svensk fläskfilé när jag kan köpa annan fläskfilé för kilot. Om vi ska fortsätta att få betalt för våra mervärden måste vi se till att hålla fast vid dem. Det kan också vara ett säljargument när vi ska öka vår export. Vi kan beskriva våra mervärden med liten klimatpåverkan, bra djurvälfärd och så vidare. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Dagens debatt har handlat mycket om den kommande livsmedelsstrategin. Självklart ser även jag och fram emot att strategin kommer på plats. Vi vill ha en strategi för att öka lönsamheten och hållbarheten i livsmedelsproduktionens alla led. En strategi för konsumtionen i ska bli mer miljö- och klimatanpassad och mer hälsosam. För är det viktigt att strategin får ett starkt konsumentfokus. Svenska konsumenter ska känna sig trygga med att den mat vi producerar i är bra för människor, djur och miljö. Det ska vara lätt att se varifrån mjölken kommer och vad sylten innehåller. Att livsmedelsstrategin utformas i samklang med de nationella miljömålen är en förutsättning för att strategin, fisket och jordbruket ska bli långsiktigt hållbart. Det här kanske låter som en självklarhet, men det är viktigt att understryka. Miljömålen Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt djur- och växtliv, Begränsad klimatpåverkan, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag, Giftfri miljö och Grundvatten av god kvalitet hör ihop med vad vi äter och dricker. Därför är det viktigt med ett spårbyte från användning av konstgödsel, giftiga kemikalier och i förlängningen GMO till smartare, mer hållbara brukningsmetoder med minskad användning av kemiska bekämpningsmedel och användning av mindre giftiga ämnen. Det är viktigt med bra styrmedel för att vi ska kunna ha en hållbar jordbruksproduktion och en hållbar konsumtion av livsmedel. anser att den offentliga upphandlingen är en nyckel för att stimulera svenskt, ekologiskt, närodlat, närfiskat och en större andel vegetariskt både i de offentliga köken och i förlängningen i hushållen. Det är mycket glädjande att vår regering redan har återinfört en upphandlingsmyndighet och upphandlingsregler som gör det lättare för kommuner och landsting att köpa upp de här sakerna. För att uppnå regeringens ambition med en ökad ekologisk produktion och konsumtion är det viktigt med mål. Det har redan diskuterats här i kammaren. hade vi mål både för hur stor del av jordbruksmarken som skulle odlas ekologiskt och för hur mycket av den offentliga konsumtionen som skulle vara ekologisk. Målet till 2010 var att av landets jordbruksmark skulle vara ekologiskt odlad och att av den offentliga konsumtionen skulle vara ekologisk. 25procentsmålet har varit mycket viktigt för arbetet i kommuner och landsting. Vi i i hade stor användning av det målet som hävstång när vi drev igenom mer ekologisk och närodlad mat i kommunens skolor och förskolor. Men trots att det blev mer eko i många kommuner och landsting uppnåddes inte 2010-målen, och i stället för att sätta nya mål och ta nya tag bestämde sig alliansregeringen för att det inte skulle finnas några mål. Men 25-procentsmålet tror jag lever kvar, och många kommuner och landsting jobbar vidare. handlade radioprogrammet om ekologisk och svensk mat. Redaktionen hade skickat ut en enkät som besvarats av 198 kommuner och 17 landsting och regioner. Det visade sig att åtta av tio har mål för hur mycket av maten som ska vara ekologisk. är en kommun som ligger i framkant. Kommunen har som mål att all mat som serveras i ska vara ekologisk 2020. har man nått en måluppfyllelse på . I köper man mer ekologiskt än det uppsatta målet på . Även , mitt eget hemlän, nådde sitt mål . bestämde politikerna att 2016 skulle av maten vara ekologisk. Detta skulle också genomföras med oförändrad budget. Det målet nådde man . Men det här är bara några goda exempel. I andra delar av landet står det still. För mer ekologiskt menar att det behövs nya mål, både för konsumtionen och för andelen ekologiskt odlad mark. Vi har tidigare motionerat om ett mål på ekologiskt i offentlig upphandling och av åkermarken till 2020. Det sistnämnda målet är viktigt inte minst med tanke på att vi ser en stor ökning av hushållens ekologiska konsumtion i . Den möts inte upp av en ökad produktion i utan i stället en ökad import av ekologisk mat. Där ligger det nu ett stort ansvar på vår regering att se till att en större del av det svenska jordbruket ställs om så att den här efterfrågan leder till jobb i . Det talas ofta om att vi i har konkurrensnackdelar, till exempel att vi har högre kostnader för arbete och byggnader och sämre odlingsförutsättningar. Men det är också viktigt att vi lyfter fram våra konkurrensfördelar. främsta konkurrensfördel är våra svenska mervärden: våra relativt höga miljö- och djurskyddskrav, vår låga antibiotikaanvändning och vår höga livsmedelssäkerhet. Det här är värden som måste värnas och stärkas. Det är genom kvalitet, inte kvantitet, vi kan konkurrera på en världsmarknad och också genom att själva förädla våra råvaror i större grad. Till exempel kan vi börja göra mer svensk ost av mjölken i stället för att exportera mjölkpulver. Men har också en stor potential att öka livsmedelsproduktionen och ta ett större ansvar för både vår egen och den globala livsmedelsförsörjningen. Att ha tillgång till produktiv jordbruksmark kommer att bli en stor konkurrensfördel. Att värna den svenska jordbruksmarken är en investering för framtiden. Vi måste undvika att ta värdefull jordbruksmark i anspråk för andra ändamål som till exempel köpcentrum och motorvägar. Våra egna miljömål är som sagt viktiga för vår nationella livsmedelsstrategi. Det är också förstås, som har nämnts, FN:s globala hållbarhetsmål till 2030 som beslutades . Ett av FN-målen handlar om att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster, bland annat genom att halvera matsvinnet. Det är ett mål som jag vet att många av oss vill se i den kommande livsmedelsstrategin. Att säkra livsmedelsförsörjningen i och i världen handlar inte bara om att öka matproduktionen. Det handlar också, kanske än mer, om att den mat som produceras fördelas rättvist, att den äts upp och inte slängs och förstås också att vi äter mer spannmål, bönor och grönsaker i stället för att använda dem till foder. Det finns mycket annat i FN:s hållbarhetsmål som det också är viktigt att vi implementerar i livsmedelsstrategin, exempelvis att införa jordbruksmetoder som bättre bidrar till att upprätthålla ekosystemen. Det är viktigt med metoder som stärker förmågan till anpassning till klimatförändringar, extrema väderförhållanden, torka, översvämning och andra katastrofer och som successivt förbättrar mark- och jordkvaliteten. Det finns också mål om att upprätthålla den genetiska mångfalden av fröer, odlade växter, produktionsdjur och tamdjur. Det här är bara några saker som finns med i FN:s hållbarhetsmål och som är jätteviktiga att vi ser till att få med i vår livsmedelsstrategi. är långt ifrån självförsörjande på livsmedel. Merparten av de insatsvaror som används inom jordbruket, som handelsgödsel och fossila drivmedel, kan inte produceras i . Det innebär att vi har en låg krisberedskap. Vi har alla förutsättningar för att ha en hög krisberedskap när det gäller livsmedel. Vi kan förstärka den genom att ställa om till fossilfritt och genom att byta ut insatsmedlen till förnybara som kan produceras i . En ökad hållbar livsmedelsproduktion i handlar även om en förbättrad krisberedskap. Tack, , för anförandet! Jag vill börja med att rikta samma fråga till dig som jag gjorde till Socialdemokraterna tidigare, och den handlar om lagstiftning när det gäller märkning. Landsbygdsministern har sagt att den nya frivilliga märkningen som branschen har tagit fram och som lanserades i går gör att det inte behövs någon lagstiftning. Då undrar jag om anser att detta är hela regeringens ståndpunkt och om alltså står bakom den. talade en hel del om ekologisk produktion och konsumtion och nämnde programmet Kaliber. Där tydliggjordes en del av problemen som jag försökte nämna i den förra repliken, det vill säga att om man ställer krav på det vis som man gör i svenska kommuner på att handla ekologiskt finns risken att miljövänliga svenska produkter trängs undan av ekologiska produkter som produceras någon annanstans, där miljönyttan inte nödvändigtvis är större utan tvärtom kan vara betydligt mindre. Hur ser och på detta? Det viktiga borde ju vara att se till den totala miljöpåverkan på de produkter man köper. Man gör det kanske lite enkelt för sig på kommunerna om man bestämmer att man ska köpa just ekologiskt. Det vore mer relevant att ställa specifika miljökrav utifrån vilken miljönytta man vill uppnå. Då skulle svenska produkter kunna klara sig väl så bra i den konkurrensen. Jag undrar också hur ser på problemen med växtskyddsmedel. Kemikalieinspektionen gör nu en helt annan tolkning av EU-regelverken än vad andra länder gör. Det här riskerar att slå ut svenskt jordbruk till stora delar. Är det verkligen rimligt? Hur ser på det, och vad är man från beredd att göra för att lösa de här problemen? Tack, , för tre jättespännande frågor! När det gäller lagstiftningen stod jag här i kammaren så sent som och talade om vikten av att få en ursprungsmärkning. Jag talade om det svåra i att läsa det finstilta på grädden för att se var den kommer från och att man ibland inte ens kan se var sakerna kommer från. Det är jätteroligt att den här märkningen kommer , att det kommer att stå på sakerna att de är från . Men vi behöver se hur mycket av varorna som kommer att märkas. vill gärna se ursprungsmärkning också på maten på restauranger. Kommer det att komma nu? Det är lite tidigt att säga att vi inte behöver någon lagstiftning. Men initiativen är jättebra. Jag hoppas på en fortsättning. När det gäller det här med att tränga undan vet jag inte om jag ser det stora problemet. Mycket av det kommuner och landsting köper upp är till exempel svensk mjölk. Det är en stor del i att det ekologiska har ökat mycket. Mycket av det man köper utifrån, till exempel i skolorna, är bananer. Det växer inte bananer i . Då måste man såklart köpa ekologiska bananer utifrån. Jag tror snarare att det uppmuntrar till mer ekologisk produktion i när kommunerna ställer de här kraven. När det gäller kemikalielagstiftningen får jag be precisera vilka bekämpningsmedel han tycker att KemI är hårdare med än andra länder. Då kan jag svara bättre på frågan. ser inte problemet med att kommunerna väljer att handla just ekologiskt. Ett problem belystes just i Kaliber. Jag har för mig att var ett exempel. Där har man ställt kraven på ett sådant sätt att svensk produktion inte kan leverera. Då blir man tvungen att köpa produkterna utifrån. Det riskerar att bli kontraproduktivt. Det relevanta borde vara att ställa rätt miljökrav, inte att ställa krav på ekologiskt. Det vi vill säkerställa är att miljön ska kunna förbättras. Det är de kraven vi ska ställa. När det gäller växtskyddsmedlen har vi nämnt tre konkreta fall. Det mest tydliga av dem handlar om lökodlingen och ogräsmedlet Stomp. Det är tillåtet att använda i övriga EU-länder men inte i . Här får det inte längre dispens. Då försvinner stora delar av den svenska lökodlingen. Man kan inte odla lök om man inte får använda det växtskyddsmedlet. Konsekvensen blir att vi i stället importerar löken eftersom svenska konsumenter kan köpa lök från . Den importeras då från andra länder, från och , där man använder fem gånger så mycket av samma växtskyddsmedel som svenska odlare gör. Svenska odlare är duktiga på att inte använda mycket växtskyddsmedel. Det är som med antibiotikan. Vi använder inte medlen i förebyggande syfte, utan de används när de behövs. Och vi använder väldigt lite i . På vilket sätt är det då bra för miljön att vi importerar produkter där man har använt mycket mer medel? Även här riskerar det att bli kontraproduktivt. Det är som ansvarar för de frågorna. Kemikalieinspektionen ligger inom ansvarsområde. Vad är beredda att göra för att hjälpa svenskt jordbruk så att vi inte slår ut jordbruket och får importera produkterna från länder med lägre krav? Att ställa miljökrav vid upphandlingar är bra. Men att man ställer krav på ekologisk mat handlar inte bara om miljö i utan också om folkhälsa och om att man vill ha giftfria produkter till barnen i skolor och förskolor, till exempel. Jag förstår att kommunerna ställer de kraven. Man kan inte ställa krav på en viss certifiering eller sådana saker, utan man får tala om vad det är man vill ha. När det gäller bekämpningsmedlet Stomp och lökodlingen har det medlet inte något produktgodkännande i . Det beror helt enkelt på att det inte har ansökts om det. Det har haft dispens . är KemI inte beredda att ge dispens till. Det är så det ska gå till. Man har inte undersökt i hur farligt det här medlet egentligen är. Anledningen till att man gör så är att den verksamma beståndsdelen i bekämpningsmedlet, som har varit godkänd i EU, är under omprövning det här året. Man tror nämligen att det är cancerogent. Det oroar mig mycket och får mig att tänka på vad ska göra. Men det är ett uppdrag som ligger på KemI. Jag förstår att de är försiktiga med att bevilja dispens . Vi behöver andra medel för att kunna odla lök. Ett sätt är att gå över till mer ekologisk odling. Inom ekologisk lökodling har man inte bekämpningsmedel. Det tror jag att många av odlarna kan behöva stöd för på olika sätt. Det skulle man kunna titta på i kommande landsbygdsprogram och sådana saker. Jag vill tacka för anförandet. Det pågår en mjölkkris i vårt land. Fem mjölkbönder slutar . Vi importerar mängder av produkter från olika delar av vår värld. Vad tycker du att man ska göra för att hejda det här? Jag nämnde några saker i mitt anförande. Vi i måste bli bättre på att förädla våra produkter. Ett problem är till exempel att vi har lagt ut osttillverkningen, som till stor del sker utomlands. Genom att man i stället tillverkar mer ost i börjar efterfrågan på svensk ost bli allt större. Då får man också ökad lönsamhet i den branschen. Jag tror också att märkningen som är på gång kommer att leda till att det blir lättare att se i affären vilken mjölk som faktiskt är svensk. finns det många mjölkprodukter som inte kommer från men som man kan tro gör det. Många konsumenter vill köpa mjölk från . Det finns mycket som kan göra det mindre lönsamt att vara mjölkbonde i . Det handlar till stor del om kostnader för att bygga, arbetskraftskostnader och sådant. Det finns kanske inte mycket att göra åt det. Men vi måste vara väldigt rädda om de mervärden som den svenska mjölken har. Det handlar om vårt starka djurskydd och vår låga antibiotikaanvändning. Det är viktigt att vi marknadsför det utomlands. Det finns ett sug efter sådana produkter även i EU . Då är det viktigt att vi går ut och talar om att de svenska produkterna har de värdena. Tack, , för svaret! Antalet mjölkbönder har halverats . Naturligtvis är inte allt ert fel. Det har pågått . Men ni bär regeringsansvaret just . Jag var i ditt hemlän och träffade några mjölkbönder där. Många är ledsna över att det inte fungerar. Mjölkpriset är nere på 2,50 . Man tycker att regeringen inte gör tillräckligt. Du talar om mervärden. Det är jättefina saker. Men bönderna behöver pengar just . Vad ska vi göra konkret, för att det ska bli mer lönsamt för dem och över huvud taget för svensk mjölkproduktion? Det görs ingenting för att hjälpa mjölkbönderna, säger . Jag har här en hel lista på sådant som regeringen har infört. Jag ska inte läsa upp allihop, men jag kan ju ta upp några exempel. Stöd till mjölkproducenter har införts, varav hälften betalas av EU och hälften av svenska staten. Totalt uppgår stödet till 152 miljoner. Vi har höjt metangasstödet. Det är bra att ha många ben att stå på när man har gårdar. Metangasstödet gör ju att många bönder kan börja producera metangas som kan uppgraderas till fordonsgas. Vi har avsatt 150 miljoner för utökad klövhälsovård för mjölkkor. Jag tycker nog ändå att vår landsbygdsminister har gjort en hel del för att möta svackan i mjölkproduktionen. Det finns säkert mer att göra, men vi ser att det går bättre för de mjölkbönder som har ställt om sin produktion till ekologisk. Man får mer betalt för ekologisk mjölk. Det finns också en ökad lönsamhet för de bönder som har mjölkkor, odlar spannmål och vall. Priserna på spannmål har gått upp. På det sättet finns det fler saker att göra. Det är viktigt att vi hjälper våra bönder att ställa om till ekologiskt jordbruk.