bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — Därtill bör mikroföretag inledningsvis bl.a. kunna drivas med ett minimum av kraftigt förenklade regler. I kommittémotion 2015/16:3018 framför m.fl. (C) att ett mål för regelförenklingsarbetet bör vara att så långt det är möjligt minska regelkrånglet för all typ av företagsamhet, framför allt den småskaliga. Motionärerna anser därför att regeringen bör införa en . Kommissionen ska ha till uppgift att identifiera krångliga regelverk och föreslå förändringar så att regelverken inte bidrar till byråkratisering, regelkrångel och onödiga kostnader (yrkande 5). begärde i ett tillkännagivande att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). Regeringen lämnade senast i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr 24) en redogörelse över regeringens regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 24) lämnades också en redogörelse över regeringens regelförenklingsarbete, dock utan hänvisning till tillkännagivandet. Senast regeringen lämnade en separat skrivelse till med anledning av regelförenklingsarbetet var 2010 (skr. 2009/10:226). Regeringen lämnade 2012 med anledning av granskning av regeringens regelförenklingsarbete för företag en redogörelse om det fortsatta regelförenklingsarbetet (skr. 2012/13:5). På förslag av utskottet uppmanade regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag (skr. 2009/10:226, bet. 2010/11:NU8). I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades utskottets förslag med hänvisning till att regeringen redan bedrev ett sådant arbete som utskottet efterfrågade. Regeringens insatser för att förenkla för företagen Regeringen framför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att ett viktigt arbete är att göra det enklare för företag att utveckla och driva sina verksamheter. En central faktor för hållbar tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Det är viktigt att regler är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Myndigheters service och bemötande och att de har korta handläggningstider är vidare av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringens förenklingsarbete kommer –2018 att inriktas mot områdena bättre service och mer ändamålsenliga regler, som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för området bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter samt att servicen ska förbättras och handläggningstiderna ska bli kortare. För området mer ändamålsenliga regler är målen att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnaderna till följd av regler ska minska. Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om regelförenkling för ökad svensk konkurrenskraft (fr. 2015/16:645). Frågan rörde på vilket sätt statsrådet och regeringen kommer att använda för att förenkla för företagen i och därmed öka deras konkurrenskraft. Frågor som tas upp i rapporten rör konsekvensutredningar, samråd med intressenter och utvärderingar i efterhand av befintliga regler. Statsrådet anförde i sitt svar på frågan att bl.a. kommer att presentera en metod som kan vara till stöd för att bestämma konsekvensutredningars omfattning. Metodförslaget ska underlätta genom att tidigt i processen ge regelgivarna vägledning i att hitta en rimlig ambitionsnivå i konsekvensutredningen. Vidare finns i krav på hur myndigheter ska utvärdera regler, och här finns det utrymme för förbättring av hur arbetet bedrivs i praktiken. har därför tagit fram ett webbverktyg för att stödja myndigheter i utvärdering och uppföljning av regler, och statsrådet påpekar att en viktig del är att varje myndighet tar fram en rutin för hur den ska arbeta med uppföljning av regler. Därtill tar statsrådet i sitt svar upp att har en lång tradition av att involvera berörda parter i regelgivningsprocesserna genom bl.a. kommittéförfarandet och remisser. finns det en utmaning i att nå andra grupper än de som traditionellt engagerar sig i regelgivningsarbetet. statsrådet avslutar sitt svar med att konstatera att nu analyseras närmare för att se vilka åtgärder som eventuellt kan vidtas för att ytterligare förbättra regelgivningsprocesserna i samt hur regeringen ställer sig till slutsatserna. inordnades i , och rådet har i samband med detta fått ett delvis förändrat uppdrag. Den oberoende granskningen av regelgivarnas konsekvensutredningar kommer att fortsätta. Bedömningen av de administrativa kostnaderna ska inte längre göras i ett separat ställningstagande utan inkluderas i bedömningen av konsekvensutredningen som helhet. Rådet ska fortsätta sitt arbete med att på begäran från regelgivare granska EU-konsekvensutredningar till EU-förslag som kan få stor påverkan på företag i och lämna en rekommendation om vad en svensk konsekvensutredning bör innehålla. En annan förändring är att kansliets stödjande och utbildande verksamhet till kommittéer, departement och myndigheter övergår till . Regeringen har gett i uppdrag att för åren 2014–2020 följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader (N2013/05704/ENT, N2015/06514/FF). Uppdraget ska redovisas . har tagit fram en metod för hur den ska följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader. Metoden redovisas i skriften Vägen framåt (Info 0537) och går till enligt följande: Myndigheter, departement och kommittéer utreder konsekvenser av förslag till nya och ändrade regler i en konsekvensutredning. I konsekvensutredningen görs en beräkning av företagens administrativa kostnader. granskar förslaget, och om det medför betydande påverkan på företagens administrativa kostnader skickar förslaget till . följer upp om förslaget har beslutats. Beslutade förslag med betydande påverkan på företagens administrativa kostnader tas med i processen. har på uppdrag av regeringen (N2014/5259/ENT) tagit fram ett arbetssätt för att beräkna hur andra kostnader till följd av regler än administrativa kostnader ska tydliggöras. föreslår i rapporten att kostnaderna ska följas upp utifrån de beräkningar som förslagsställarna gör i sina konsekvensutredningar (dnr 1.2.2-Ä 2015-1259). Vidare föreslår myndigheten att beräkningsmetoden ska vara enkel och verifierbar för utomstående. Informationen ska bestå av administrativa kostnader och/eller andra kostnader. Andra kostnader kan delas upp i ett flertal kategorier som materiella (inköp av utrustning), finansiella (skatter och avgifter) och fullgörande (t.ex. lönekostnad för personal). anser att det är de relevanta kostnaderna som bör tas med i uppföljningen, oavsett om de är direkta eller indirekta. Det viktigaste är att det finns en transparens och spårbarhet. har även tagit fram en metod till stöd för att initialt bestämma omfattningen av den konsekvensanalys som görs vid framtagande av förslag till nya eller ändrade regler (dnr 1.2.1-2014-4590). Bakgrunden är ett uppdrag myndigheten fick i sitt regleringsbrev . och () publicerade 2012 rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. Rapporten beskriver problematiken kring nationell överreglering (gold-plating), dvs. att ytterligare regler tillkommer vid införande av i svensk rätt utöver vad som krävs för att regelverket ska anses infört. Ett förslag som lämnades i rapporten var att regeringen borde ändra förordningen (2007:1224) om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt uppgift från ledde förslaget till en utveckling av den elektroniska vägledning som erbjuder som stöd till regelgivare i konsekvensutredningsarbetet. Vidare blev frågan om gold-plating ett stående inslag vid de utbildningar som hålls för regelgivare på myndigheter och departement och i kommittéer. Den dåvarande regeringen valde att inte utöka förordningen i enlighet med och förslag då den bl.a. ansåg att de åtgärder som skulle vidtas var tillräckliga. En närmare redogörelse kring frågan går att finna i utskottets betänkande 2014/15:NU10. Myndigheters arbete för att förenkla för företagen För att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga samt för att det offentliga ska få bättre förståelse för företagens villkor gav regeringen i uppdrag till 15 myndigheter, däribland och , att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT). I uppdraget ingår även att för åren 2014–2020 ska ta fram en resultattavla baserad på rapporteringen som de berörda myndigheterna har lämnat i enlighet med uppdraget. ska även lyfta fram goda exempel och föreslå vidare insatser för att ge stöd och råd till myndigheter för att utveckla arbetet. Uppdraget reviderades av regeringen och omfattar nu även fyra ytterligare myndigheter (N2014/5377/ENT). Vidare innebar revideringen av uppdraget att återrapporteringskraven förändrades, där ett större fokus läggs på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt. De mål med återrapporteringskrav som ska följas upp är följande: • ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med . • ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter än 2014. • ska myndigheterna ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. Vidare gäller att ska rapportera uppdragets genomförande till åren 2015–2021 och att en slutrapport ska lämnas . I motion 2015/16:1676 (M) föreslås en ändring av granskningsskyldighet av företags årsredovisningar för att motverka de bedrägerier som utförs av organiserad brottslighet. Utskottet behandlade en liknande motion och avstyrkte den med motiveringen att utskottet utgår från att granskningar görs enligt de regler som myndigheten har att arbeta efter (bet. 2014/15:NU10). Vidare anförde utskottet att det förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs om den anser det nödvändigt. Enligt uppgift från pågår en utredning på om hur omfattande problemet är med dessa bedrägerier som utförs av organiserad brottslighet. Utredningen väntas presenteras . Vidare kan nämnas att Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier har haft regeringens uppdrag att kartlägga omfattningen och karaktären av problemen med fakturabedrägerier. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2015:77) . I utredningen föreslås att regeringen bör överväga ett beslut om att ska delta i samverkan mot organiserad brottslighet och därmed omfattas av det informationsutbyte mellan myndigheter som har föreslagits genom promemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30). Den nyssnämnda departementspromemorian innehåller förslag till en ny lag om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot grov organiserad brottslighet och en förordning i samma ämne. Förslagen i promemorian syftar till att underlätta informationsutbytet vid myndighetssamverkan för att förebygga, förhindra eller upptäcka grov organiserad brottslighet. Promemorian bereds inom . Regelförenklingar för att sänka företagens administrativa kostnader och minska regelbördan för företag tas upp i motionerna 2015/16:106 (M), 2015/16:1163 (M), 2015/16:1457 (M) och 2015/16:2701 (M). I motionerna 2015/16:275 (M), 2015/16:765 (M), 2015/16:1049 (M), 2015/16:2368 (C) och 2015/16:3018 (C) efterfrågas tillkännagivanden om att införa principer för att minska regelbördan, såsom En regel in – en regel ut, en regelkommission, solnedgångsparagrafer och regleringsgiljotiner. Vidare efterfrågas i motion 2015/15:2448 (M) åtgärder för att förenkla för nya entreprenörer och mindre företag, såsom att mikroföretag bör undantas från viss administration. Vidare argumenteras i sistnämnda motion för att de statliga myndigheterna ska arbeta för att bli mer effektiva och användarvänliga. I motionerna 2015/16:224 (M) och 2015/16:225 (M) föreslås att skötsamma företagare ska premieras och att dispenser, som t.ex. lägre avgifter och mindre nitiska tillstånd, bör ges vid uppstart av företag. Ett flertal motioner behandlar betydelsen av konsekvensutredningar. I motion 2015/16:815 (S) förordas bl.a. att nya förslag ska granskas utifrån hur de påverkar företagen. I motion 2015/16:2632 (M) föreslås att det ska införas en stoppfunktion för ett förslag om inte anser att konsekvensutredningen håller tillräcklig kvalitet. Vidare bör departementens remitteringsskyldighet till regleras i en förordning. I motion 2015/16:3081 (SD) föreslås ett tillkännagivande om att mandat bör breddas till att även omfatta samtliga konsekvenser av föreslagna regler. Därtill föreslås att processen för nya regler som påverkar företag ändras så att beräkningar görs av hur reglerna påverkar företagens finansiella, materiella och administrativa kostnader. Motionerna 2015/16:911 (M) och 2015/16:2448 (M) behandlar hur EU-direktiv genomförs i svensk lag. Bland annat föreslås att om den svenska regleringen går längre än direktivets miniminivå ska detta motiveras särskilt. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framföra följande. Det är angeläget att de regler som finns och som införs är ändamålsenliga och att de medför en så begränsad administration som möjligt för företagen. har här en viktig roll då myndigheten bl.a. har regeringens uppdrag att utveckla och genomföra insatser som förenklar för företag. En central aspekt för att förenkla för företagen är den uppgiftslämnarservice som nämnts i det föregående. Vidare kan utskottet konstatera att regeringen gav 15 myndigheter i uppdrag att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga och att har i uppdrag att följa upp detta arbete. En annan viktig del i regelförenklingsarbetet är att ständigt förbättra de genomförda konsekvensutredningarna. Utskottet konstaterar att 2015 inordnades i och att rådet numera ska inkludera bedömningen av ett förslags administrativa kostnader i bedömningen av konsekvensutredningen som helhet. erbjuder stöd till regelgivare i konsekvensutredningsarbetet, och myndigheten har i uppdrag att –2020 följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader. har för detta ändamål tagit fram en metod som redovisas närmare i det föregående. Vidare har även Tillväxtanalys tagit fram en metod för att beräkna ett förslags andra kostnader än de rent administrativa. Det rör sig då om materiella, finansiella och fullgörande kostnader samt direkta och indirekta kostnader. anser att dessa kostnader bör beräknas i de konsekvensutredningar som tas fram. Därtill har myndigheten också tagit fram en metod för regelgivare till stöd för att initialt bestämma omfattningen av en konsekvensutredning. Vad gäller frågan om genomförandet av EU-direktiv i svensk lag vill utskottet nämna att frågan om s.k. gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer vid införandet av , är ett stående inslag i de utbildningar håller för regelgivare på myndigheter, departement och kommittéer. I motion 2015/16:1676 (M) föreslås ändringar av reglerna om skyldighet att granska aktiebolags årsredovisningar för att komma till rätta med de bedrägerier som utförs av organiserad brottslighet. Utskottet konstaterar att påbörjat en utredning om hur omfattande problemet är med dessa bedrägerier och att utredningen väntas presenteras . Vidare noterar utskottet att i Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier (SOU 2015:77) föreslås att regeringen bör överväga om inte ska delta i den samverkan mellan myndigheter som finns mot organiserad brottslighet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motioner i aktuella delar. Insatser för att främja besöksnäringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att främja svensk besöksnäring. Utskottet konstaterar att ett flertal olika insatser görs för att främja besöksnäringen. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) anförs att utvecklingskraften för som turistland är stor. Regeringen bör därför skapa goda förutsättningar för besöksnäringen och företagandet i hela landet. Näringen bör främjas för att bidra till att öka attraktivitet som turistmål (yrkande 11). Motionärerna betonar bl.a. vikten av god kommunikation och effektiva transporter. Turismen är en av de näringar som växer fram som en viktig exportbransch, framhålls det i kommittémotion 2015/16:2449 av m.fl. (M). Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om att regeringen ska främja svensk besöksnäring för att öka attraktivitet som turistmål (yrkande 11). Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att turismen har utvecklats starkt både vad gäller tillväxt och sysselsättning. Den stora tillväxtpotentialen för besöksnäringen finns i att öka antalet utländska besökare. Turismen är också en viktig jobbskapare och särskilt betydelsefull för grupper som traditionellt har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom unga och utrikes födda. Vidare anför regeringen att insatser för att främja besöksnäringen är en del av regeringens näringspolitik. Samarbete mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället inom t.ex. natur och kulturmiljö, evenemang, kulturella verksamheter, värdskap, fysisk miljö och infrastruktur är centralt. Initiativ och insatser som främjar besöksnäringens utveckling återfinns inom flera politikområden, bl.a. inom kultur-, miljö-, friluftslivs- och landsbygdspolitiken samt den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen överlämnade skrivelsen exportstrategi (skr. 2015/16:48) till , och utskottet har behandlat skrivelsen i betänkande 2015/16:NU13. I skrivelsen framhåller regeringen att den globala och svenska turismen fortsätter att växa och att majoriteten av företagen i den svenska besöksnäringen är små och har begränsade möjligheter att driva destinationsutvecklingsarbete och marknadsföra sig på internationella marknader. För att tillvarata den tillväxt- och sysselsättningspotential som besöksnäringen har är det centralt med fortsatta insatser för destinationsutveckling, samverkan och insatser för att marknadsföra som besöksmål utomlands. Regeringen avser bl.a. att komplettera insatser för fler exportmogna destinationer med insatser i tidigare skeden, där särskilt fokus riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag. Regeringen har i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att komplettera de insatser för fler exportmogna turistdestinationer som genomförts med destinationsutvecklande insatser i tidigare skeden (N2015/08958/FF). Vidare ska göra en nationell kartläggning av de destinationsorganisationer som finns på turistområdet och en kartläggning av vilka utbildningar som finns kopplade till turism på både gymnasie- och högskolenivå samt yrkesutbildningar. Uppdragen ska redovisas . Utskottet kan konstatera att turismen har utvecklats starkt talet vad gäller både tillväxt och sysselsättning. Besöksnäringens stora tillväxtpotential ligger i att öka antalet utländska besökare. Vidare skapar näringen flera nya arbetstillfällen, och den är särskilt betydelsefull i och med att den erbjuder jobbmöjligheter för personer som traditionellt har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Insatser som syftar till att utveckla besöksnäringen är en del av näringspolitiken, och utskottet kan konstatera att det görs ett flertal olika riktade insatser för att främja besöksnäringen. Bland annat satsas det på att marknadsföra som turistland utomlands och inte minst gentemot nya tillväxtmarknader som och . Vidare genomför insatser för exempelvis destinationsutveckling i tidigare skeden för att utveckla fler exportmogna destinationer. Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning för att göra ett tillkännagivande om behovet av att främja besöksnäringen så som efterfrågas i motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) och 2015/16:2449 (M). Motionerna avstyrks följaktligen i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om besöksnäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser inom området. Jämför reservationerna 15 (M) och 16 (V). och (båda S) efterfrågar i motion 2015/16:2338 ett nytt näringspolitiskt engagemang för att ta vara på fisketurismen och stärka besöksnäringen. Motionärerna ser en stor potential i fisketurismen, men menar att det är viktigt att fiskets kvalitet upprätthålls och förbättras samt att reglerna förenklas. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2015/16:2450 att campingen är en näring som tar ett stort ansvar för att ge ungdomar det första jobbet och att det är en av de största turistaktiviteterna i . Motionärerna vill göra det lättare för campingverksamheter att bl.a. verka av året med en lättare tillståndsgivning och efterfrågar att regeringen gör en samlad översyn av regler och villkor för camping i syfte att skapa fler arbetstillfällen inom denna näring (yrkande 4). I motion 2015/16:149 av (M) betonas att besöksnäringen varit en av de branscher på arbetsmarknaden som vuxit snabbast. För att ska fortsätta vara ett framgångsrikt turistland krävs att staten marknadsför det som ett sådant. Vidare gäller att det generella företagsklimatet bör förbättras och att regelförenklingsarbetet intensifieras. Motionären efterfrågar ett tillkännagivande om behovet av att främja turismen i . I motion 2015/16:955 av (M) anförs att i Naturum Laponia, som ligger vid , erbjuds guidningar till lågt pris. Motionären anser att detta är ett exempel på att statens satsningar i vissa fall kan konkurrera på ett sätt som gör det omöjligt för privata företagare att ordna aktiviteter för besökare. anser att problemet är utbrett över hela . Det är viktigt att staten underlättar för företagande på landsbygden och inte försvårar deras verksamhet. Därför bör regeringen i sina direktiv till statliga aktörer peka på att verksamhet ska etableras i dialog med privata företag så att dessa inte trängs undan. och (båda M) framhåller i motion 2015/16:1185 att det behövs ett helhetsgrepp kring frågor som rör svensk friluftsnäring och dess aktörer. Vidare framförs att regeringen bör ta fram en samlad strategi för utvecklingen av svensk friluftsnäring (yrkande 1). I motion 2015/16:1894 av (M) anförs att en viktig uppgift för politiken är att skapa goda förutsättningar för besöksnäringen att fortsätta växa. Det är därför angeläget med bl.a. regelförenklingar för små och medelstora företag och bra infrastruktur. Regeringen bör därför fortsätta stärka förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring. och (båda C) anför i motion 2015/16:2985 att om ska kunna fortsätta att hävda sig i en hårdnande konkurrens om turisterna behövs bl.a. ökad marknadsföring och ökade resurser för att utveckla attraktiva reseanläggningar och platser. Man behöver därför ta fram nya sätt att stärka utvecklingen av besöksnäringen, t.ex. genom en s.k. bäddpeng. Enligt motionärerna skulle ett system med bäddpeng innebära att det läggs en avgift på besöksnäringens utbud av boende som ska finansiera turismutveckling. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2015/16:377 att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Regeringen bör lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher (yrkande 16). I motion 2015/16:252 av (FP) framhålls att den förra regeringen genomförde ett flertal insatser för att stärka besöksnäringen. Det finns dock utrymme för ytterligare satsningar och prioriteringar för en fortsatt utveckling av turistnäringen. Motionären anser därför att regeringen bör ta fram en sammanhållen nationell strategi för turismen. Besöksnäringen är ett område där det kan uppstå frågetecken om vad som är en kommuns kärnverksamhet och vad som är näringsfrämjande arbete för att bl.a. få fler turister att intressera sig för orten.