bet · H301FiU25 · 2016-04-20 00:00:00 — Statlig förvaltning och statistikfrågor Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör gemensamma e-förvaltningsprojekt, utbudet av och tillgängligheten till öppna data och lokaliseringen av statliga myndigheter. • Regeringen bör dels se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels säkerställa att de lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster. • Regeringen bör ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data tillgängliggörs. • Regeringen bör se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även prövar lokalisering till andra delar av landet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 10 reservationer (M, SD, L, V, KD) Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Behov av ny statistik 1.Öppen källkod, punkt 4 (SD) 2.Innovationsvänlig upphandling, punkt 5 (KD) 3.Social impact bonds, punkt 6 (KD) 4.Staten som arbetsgivare, punkt 7 (M) 5.Staten som arbetsgivare, punkt 7 (V) 6.Staten som arbetsgivare, punkt 7 (KD) 7.Behov av ny statistik, punkt 11 (M) 8.Behov av ny statistik, punkt 11 (SD) 9.Behov av ny statistik, punkt 11 (L) 10.Behov av ny statistik, punkt 11 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels säkerställa att de lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 26. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data tillgängliggörs, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 25 och 2015/16:229 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:933 av (C). 2015/16:2441 av (C) yrkande 6. 2015/16:2056 av (SD). Reservation 1 (SD) 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 2 (KD) 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 3 (KD) 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 11, 2015/16:445 av och (båda S), 2015/16:1582 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2631 av och (båda M), 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 4 (M) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) 2015/16:403 av (M), 2015/16:688 av (M) och 2015/16:2142 av m.fl. (S). ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även prövar lokalisering till andra delar av landet, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 4. 2015/16:72 av Finn och (båda M). Behov av ny statistik 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:1821 av (SD), 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3224 av (SD). Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) Reservation 10 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M), (S), (M), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Motionerna tar upp frågor om effektiv förvaltning och digitalisering, öppna data, staten som arbetsgivare, , lokalisering av statliga myndigheter, statens ägande i och behov av ny statistik. En förteckning över de behandlade förslagen finns i en bilaga till betänkandet. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels säkerställa att de lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster. Därmed bifaller ett motionsyrkande om gemensamma e-förvaltningsprojekt. I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 26 anförs att gemensamma e-förvaltningsprojekt i statsförvaltningen gör det möjligt att skapa stora effektivitetsvinster och att det därför behövs en gemensam e-förvaltningsstrategi i statsförvaltningen. I budgetpropositionen (prop. 2015/16 utg.omr. 119–120) konstaterar regeringen att digitaliseringen är den enskilt största förändringsfaktorn och påverkar alla delar av samhället. Förutom att digitaliseringen bidragit till en stärkt välfärd har den också bidragit till att driva tillväxten i . Regeringen anger att det verkar finnas en outnyttjad potential inom den offentliga sektorn trots att har bland de bästa förutsättningarna i världen för digitalisering. Digitalisering är ett viktigt verktyg för att effektivisera den offentliga förvaltningen. För att förstärka styrningen och samordningen av övergripande it-användning i statsförvaltningen aviserade regeringen i budgetpropositionen en satsning för perioden –2018. fick () i uppdrag (N2016/01642/EF) att följa de statliga myndigheternas användning av it och hur myndigheterna tar till vara digitaliseringens möjligheter. ESV ska hämta in nyckeltal, mognadsbedömningar och information om strategiska it-projekt från de myndigheter som omfattas av uppdraget. ESV ska också genomföra ytterligare utvecklingsarbete och inledningsvis lägga särskilt fokus på myndigheternas mognad när det gäller nyttorealisering, portföljstyrning och it-försörjning. beslutade regeringen dels att underteckna en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL), dels att tillsätta ett särskilt råd för digitalisering av det offentliga . Rådet kommer att fungera som ett forum för samordning mellan myndigheter, mellan kommuner och landsting och inom . redovisade ESV sitt uppdrag om finansieringslösningar för gemensamma digitala lösningar i ett förvaltningsstadium (dnr 1.1-397/2015). ESV:s förslag tar sikte på att öka samverkan mellan de statliga myndigheterna för att främja den digitala förvaltningen. gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera styrningen av statlig verksamhet (dnr Fi2016/00372/SFÖ). I bakgrunden till uppdraget anger regeringen att många åtgärder har vidtagits för att effektivisera offentlig verksamhet. Regeringen konstaterar också att både ESV och Statskontoret i flera rapporter analyserat styrningsfrågor i statsförvaltningen, bl.a. med avseende på effektivisering av kärnverksamheten, och att det finns behov av ytterligare och konkreta förslag som stärker den inriktning av styrningen som regeringen eftersträvar och som tar till vara digitaliseringens möjligheter. I uppdraget till Statskontoret ingår att identifiera, analysera och föreslå hur myndigheters uppgiftslämnande och administration kan minska, förenklas eller automatiseras. Efter samråd med ESV ska detta uppdrag redovisas till regeringen . ESV har i sitt regleringsbrev haft ett uppdrag som handlar om effektivare statsförvaltning. ska myndigheten sprida goda exempel om effektivisering i statsförvaltningen i fråga om resultat, arbetssätt och metoder, t.ex. digitalisering, samt styrning och uppföljning. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Statskontoret och rapporteras till . Utskottet anser att digitaliseringen av statsförvaltningen är central och att det finns stora effektivitetsvinster med att bedriva e-förvaltningsprojekt samordnat inom statsförvaltningen. Därför bör regeringen dels se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels säkerställa att de lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data tillgängliggörs. Därmed bifaller ett motionsyrkande om att öka utbudet och tillgängligheten av öppna data och bifaller delvis övriga här aktuella motionsyrkanden. I motion 2015/16:229 av (M) anförs att regeringen bör öka takten i arbetet med att tillgängliggöra statliga data i form av öppna data (yrkande 1) och skapa förutsättningar för och driva på landstings och kommuners arbete med öppna data (yrkande 2). Motionären konstaterar att statens, landstingens och kommunernas verksamheter skapar stora mängder information som om den kunde göras tillgänglig för allmänheten och näringslivet skulle öka transparensen i det offentliga , som nya värden kan skapas i ekonomin. I motion 2015/16:933 av (C) konstateras att offentliga databaser har haft stor betydelse för nya affärsidéer, forskning och innovationer och att databaserna därför bör öppnas upp på ett betydligt bättre sätt än . I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att regeringen bör ge samtliga myndigheter i uppdrag att strategiskt arbeta för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och att samtliga myndigheter bör tillgängliggöra de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data (yrkande 25). Utskottet har tidigare behandlat ett motionsyrkande om förenklad åtkomst till statliga data i motionsbetänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2013/14:FiU25). Utskottet avstyrkte då yrkandet med hänvisning dels till befintlig tillgänglighet av statliga data, dels till en pågående utredning till följd av en ändring i det s.k. PSI-direktivet. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 52–53) konstaterar regeringen att ändringarna i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) trädde i kraft . Ändringarna innebär att lagens tillämpningsområde utökas till att omfatta arkiv, bibliotek och museer och att den allmänna principen om att handlingar som tillhandahålls får utnyttjas uttrycks i lagen. Lagändringen innebär bl.a. att myndigheterna är skyldiga att publicera en förteckning över vilka typer av handlingar de vanligen tillhandahåller elektroniskt. En ny huvudregel för avgifter införs också som innebär att avgifterna inte får överstiga kostnaderna för att reproducera, tillhandahålla och sprida handlingarna. Skillnaden mot tidigare är att kostnader för insamling inte får ingå i avgiftsberäkningen. Regeringen anser att förändringarna förbättrar förutsättningarna för enskilda att vidareutnyttja myndigheternas informationsresurser för kommersiella och icke-kommersiella ändamål. Regeringen hänvisar i budgetpropositionen till att –2014 har 18 myndigheter haft i uppdrag att rapportera om sitt arbete med att tillgängliggöra handlingar från den offentliga förvaltningen. Rapporteringen visar enligt regeringen att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete med att tillgängliggöra information. Statskontoret har vidare haft i uppdrag att göra en samlad uppföljning av statliga och kommunala myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande. En delredovisning lämnades till regeringen (dnr 2014/80-5) med en kartläggning av nuläget innan ändringarna i PSI-lagen trädde i kraft och innan några främjande åtgärder vidtagits. I den andra delen som ska redovisas ska Statskontoret följa upp utvecklingen och utvärdera effekterna av ändringarna i lagen och övriga åtgärder. I sitt svar på interpellation 2014/15:715 av (M) konstaterar statsrådet (S) att han delar interpellantens uppfattning om att statliga myndigheter har en stor mängd information som kan vara av värde för innovatörer. Statsrådet menar att oavsett om det rör sig om öppna data eller information som belagts med avgifter eller andra villkor är arbetet med att tillgängliggöra information så enkelt och kostnadseffektivt som möjligt en uppgift och ett ansvar som berör alla myndigheter och alla politikområden. Åtgärder på området är att betrakta som goda investeringar för framtiden. Enligt statsrådet har regeringen kommit igång med att utveckla politiken kring öppna data och ser ett behov av att ha en tätare dialog med Kommuner och Landsting (SKL) på området. I ett svar på fråga 2015/16:302 av (M) framkommer att regeringen har gett Verket för innovationssystem () i uppdrag att förvalta portalen t.o.m. (N2015/06890/EF). I uppdraget ingår också att ska lämna förslag på hur regeringen bäst kan främja näringslivsutveckling baserad på offentlig information, i synnerhet öppna data. Regeringen har också tecknat en avsiktsförklaring om digital förnyelse av det offentliga med SKL (N2015/07455/EF). Öppna data är en av de grundläggande principerna bakom avsiktsförklaringen. Svensk tillväxt och välfärd blir i allt större utsträckning beroende av den digitala utvecklingen och möjligheterna till digital innovation. Utskottet anser att även statliga verksamheter behöver följa med i den utvecklingen. Eftersom de statliga myndigheterna har en stor mängd information som kan vara av värde för innovatörer, anser utskottet att en ökad tillgänglighet till öppna data skapar värden för både staten och det allmänna som väl överstiger kostnaden för att tillgängliggöra informationen. För att ta till vara möjligheterna till effektivisering och bättre service till medborgarna genom digital innovation bör regeringen därför ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data tillgängliggörs. Därmed tillstyrker utskottet motionsyrkandet om att öka utbudet och tillgängligheten av öppna data och tillstyrker delvis övriga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en med hänvisning till att regeringen vidtagit åtgärder som bidrar till en förbättrad hantering av it-projekt hos de statliga myndigheterna. I motion 2015/16:2441 av (C) yrkande 6 anförs att eftersom många it-satsningar i det offentliga inte går som planerat behövs en nationell för att bättre utvärdera och dra lärdomar av offentliga satsningar inom it. ESV har haft i uppdrag av regeringen (dnr N2015/738/EF) att fördjupa arbetet med jämförelser av de statliga myndigheternas it-kostnader och att hämta in information om vilka strategiska it-projekt som myndigheterna driver och som bedöms ha en hög risk vad gäller nytta och budget. ESV har också haft i uppdrag att utarbeta förslag till hur mätning och rapportering av de statliga myndigheternas it-användning kan utvecklas och hur statsförvaltningens digitalisering kan följas upp. Uppdraget slutredovisades (ESV 2015:64). ska arbetet enligt regeringen bidra till förbättrad hantering av it-projekt hos berörda myndigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 s. 108). Utskottet delar regeringens uppfattning att digitaliseringen är den enskilt största förändringsfaktorn och att den är ett viktigt verktyg för att effektivisera den offentliga sektorn. Det är därför som utskottet ser positivt på att regeringen låtit ESV ta fram en modell för riskbedömning av it-projekt och inte ser något behov av ytterligare åtgärder. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om öppen källkod med hänvisning till pågående arbete i EU med strategin för en digital inre marknad. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2015/16:2056 av (SD) anförs att det är viktigt att regeringen gör ett principiellt ställningstagande som är vägledande när det gäller användandet av öppen källkod och öppna standarder. Motivet är att det enligt motionären fortfarande förekommer, trots att användningen av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar ta fart, att man av bekvämlighetsskäl inte går över till öppen källkod och öppna standarder. Frågan om öppen källkod och öppna standarder behandlades av utskottet i förra årets motionsbetänkande om statlig förvaltningspolitik och statistik (bet. 2014/15:FiU25). Motionsyrkandet avstyrktes med motiveringen att regeringen i budgetpropositionen angett att man skulle komma att genomföra ett arbete med fri programvara. När det gäller frågan om öppen källkod anger regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 s. 120) att strategin för EU:s digitala inre marknad kommer att ha stor inverkan på det nationella e-förvaltningsarbetet. Standarder på it-området kommer att spela en allt större roll för att skapa återanvändbara lösningar. Digitala tjänster bör i så stor utsträckning som möjligt bygga på öppna standarder och använda programvara som frigör statsförvaltningen från beroendet av enskilda tekniska lösningar. , som initierades av E-delegationen och drivs vidare av (Sis), kommer enligt regeringen att bli en viktig aktör i standardiseringsarbetet. Utskottet avstyrker motionsyrkandet mot bakgrund av att strategin för EU:s digitala inre marknad kommer att ha stor inverkan på det nationella e-förvaltningsarbetet och att utskottet inte vill föregripa det arbetet. Utskottet delar regeringens bedömning att digitala tjänster i så stor utsträckning som möjligt bör bygga på öppna standarder och använda programvara som frigör statsförvaltningen från beroendet av enskilda tekniska lösningar. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om innovationsvänlig upphandling med hänvisning till att regeringen under kommer att överlämna en proposition till med ett nytt regelverk för offentlig upphandling. Jämför reservation 2 (KD). I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) begärs att det ska finnas tydliga och målsatta uppdrag till myndigheterna i deras regleringsbrev om att de ska arbeta med innovationsvänlig upphandling eller upphandling av innovation (yrkande 36). När det gäller frågan om innovationsvänlig upphandling och upphandling av innovation kan det konstateras att regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara på konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas och miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 91). Regeringen avser att överlämna en proposition till med ett nytt regelverk för upphandling som kommer att behandla . Det nya regelverket innebär ett genomförande av nya EU-direktiv på upphandlingsområdet och ett syfte är att ge upphandlande myndigheter bättre möjligheter att använda upphandling bl.a. för att främja innovation. Ett nytt förfarande – innovationspartnerskap – väntas föreslås som en upphandlande myndighet eller enhet ska kunna använda när den avser att köpa en innovativ vara eller tjänst som ännu inte finns på marknaden. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 100) anges att ska ta över arbete i programmet Tidig dialog som inletts tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) och Teknikföretagen. Programmet har tillkommit för att bidra till utveckling av offentlig upphandling och stimulera till nya lösningar. Enligt propositionen kommer regeringen att stärka arbetet med att främja innovationer och nya lösningar genom offentlig upphandling. Regeringen har därför gett ytterligare resurser för detta ändamål. När det gäller frågan om innovationsvänlig upphandling och upphandling av innovation konstaterar utskottet att regeringen under kommer att överlämna en proposition till med ett nytt regelverk för upphandling och att har fått utökade resurser för att stärka arbetet med att främja innovationer och nya lösningar genom offentlig upphandling. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om s.k. social impact bonds med hänvisning bl.a. till att det pågår ett aktivt effektiviseringsarbete i statsförvaltningen för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad. Jämför reservation 3 (KD). I kommittémotion 2015/16:2713 av m.fl. (KD) föreslås att ett system med s.k. social impact bonds ska prövas för att nå ett mer effektivt förebyggande arbete med olika sociala insatser (yrkande 8). Systemet går ut på att den offentliga sektorn formulerar klara och tydliga målsättningar inom ett visst område, t.ex. att minska antalet brott som begås av unga. Därefter får företag och organisationer erbjuda sig att genomföra projektet och nå målen. När det gäller motionsyrkandet om att införa s.k. social impact bonds behandlades ett liknande yrkande senast i förra årets motionsbetänkande om statlig förvaltning och statistik (2014/15:FiU25). Motionsyrkandet avstyrktes då av utskottet med motiveringen att den offentliga sektorns utmaningar måste mötas med medvetna insatser för att modernisera och effektivisera de gemensamma verksamheterna. Utskottet kunde konstatera att det på flera håll bedrivs ett aktivt effektiviseringsarbete för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad. har en offentlig förvaltning som i väsentliga delar fungerar väl. För att upprätthålla det, som omvärlden förändras, krävs ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Mot den bakgrunden är det bra att regeringen initierat utredningsarbete hos både Statskontoret och ESV kring frågor om styrning och effektivitet i statsförvaltningen. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det på flera håll bedrivs ett aktivt effektiviseringsarbete för att ge bättre service åt medborgarna till en lägre kostnad och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsförslag om staten som arbetsgivare med hänvisning till bl.a. det delegerade arbetsgivaransvaret, att statliga tjänster ska tillsättas efter sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet, och att utskottet inte vill föregripa utredningsförslag inom området. Jämför reservationerna 4 (M), 5 (V) och 6 (KD). I åtta motioner tas frågor upp om staten som arbetsgivare. I partimotion 20115/16:124 av m.fl. (V) anförs att regeringen i sin arbetsgivarpolicy bör verka för att statliga myndigheter slutar att anlita bemanningsföretag (yrkande 11). Vid sidan av problemet att privaträttsliga organ blir en del av myndigheternas kärnverksamhet, dvs. myndighetsutövning, så leder det enligt motionärerna också till en uppdelning av personalen och till stora kostnader för staten. I motion 2015/16:445 av och (båda S) anförs att det bör göras en översyn av den gällande ordningen för skyddet av offentligt anställdas identiteter. Motivet är att det enligt motionärerna inte är tillfredsställande att det finns statsanställda som lever med skyddad identitet eftersom arbetsgivaren inte garanterar att deras personuppgifter skyddas. I motion 2015/16:1582 av m.fl. (M) anförs att åldersdiskriminering måste motverkas på alla plan i samhället för att klara de demografiska utmaningarna för framtiden. Offentliga verksamheter har enligt motionärerna en särskild roll att ligga i framkant som föredöme på området och därför bör statliga, kommunala och regionala arbetsgivare vid sin rekrytering arbeta med åldersneutrala ansökningar till offentliga tjänster. I kommittémotion 2015/16:1994 av m.fl. (KD) anförs att öppna och transparenta rekryteringar för offentliga tjänster bör tillämpas (yrkande 3). Det skulle enligt motionärerna förhindra att etablerade könshomogena nätverk premierar sina egna.