bet · H301NU7 · 2016-01-27 00:00:00 — Utskottet föreslår enhälligt ett tillkännagivande med anledning av ett motionsyrkande om AB:s roll i energisystemet. Utskottet framhåller att är en central aktör i det framtida energisystemet och för den framtida svenska elförsörjningen. Regeringen bör därför på lämpligt sätt tydliggöra att den parlamentariskt sammansatta bör diskutera frågor som rör roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden och att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet finns sex reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) varav en avser motiveringen (S, MP). Skrivelse 2015/16:33 om och energi-omställningen. Tre yrkanden i en följdmotion. Åtta yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Förvaltningen av och statliga företag i övrigt, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Vattenfalls uppdrag och mål, punkt 4 (SD) 3.Vattenfalls uppdrag och mål, punkt 4 (V) 4.Frågor om avyttring av brunkolsverksamhet, punkt 5 (V) 5.Frågor om avyttring av brunkolsverksamhet, punkt 5 – motiveringen (S, MP) 6.Vattenfall och investeringsskydd, punkt 6 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2015/16:33 till handlingarna. Förvaltningen av och statliga företag i övrigt 2015/16:3261 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om AB:s roll i energisystemet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3261 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. 2015/16:125 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:2893 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Frågor om avyttring av brunkolsverksamhet 2015/16:125 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. Reservation 4 (V) Reservation 5 (S, MP) – motiveringen 2015/16:125 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 6 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (S), (S), (S), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:33 om och energiomställningen och en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Dessutom behandlas åtta motionsyrkanden om från den allmänna motionstiden . Riksrevisor och medarbetare lämnade information till utskottet om aktuella granskningsrapport. har i sin rapport – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6) granskat AB:s förutsättningar för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till att uppnå EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål inom ramen för hållbart företagande. har även granskat om regeringen styr i riktning mot att bolaget ska uppnå sitt uppdrag och sina miljörelaterade hållbarhetsmål. överlämnade till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om och energiomställningen (skr. 2015/16:33) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6). Regeringen instämmer delvis i bedömning att regeringens nuvarande återrapportering inte i tillräcklig omfattning behandlar bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050. Med anledning av rekommendation och det som regeringen åtagit sig gentemot i propositionen Förtydligande av uppdraget för (prop. 2009/10:179) avser regeringen att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål till genom utskotten. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om AB:s roll i energisystemet och tillkännager detta för regeringen. Utskottet framhåller bl.a. att är en central aktör i det framtida energisystemet och för den framtida svenska elförsörjningen. Regeringen bör därför på lämpligt sätt tydliggöra att den parlamentariskt sammansatta bör diskutera frågor som rör roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål. avslår övriga motionsyrkanden om förvaltningen av och statliga företag i övrigt, uppdrag och mål, frågor om brunkolsverksamhet samt om och investeringsskydd. Därtill lägger regeringens skrivelse 2015/16:33 till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (V), 4 (V), 5 (S, MP) – motiveringen och 6 (V) har i sin rapport – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6) granskat AB:s förutsättningar för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till att uppnå EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål inom ramen för hållbart företagande. Syftet med granskning är att granska om har utformat och regeringen styrt mot ändamålsenliga miljörelaterade hållbarhetsmål samt om planerar och vidtar åtgärder och regeringen styr mot att uppdrag och hållbarhetsmål uppnås. har formulerat tre revisionsfrågor som besvaras i rapporten: Är hållbarhetsmål, planering och genomförande 2010–2014 inriktade mot att bolaget ska vara ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och bidra till EU:s mål genom fokus på reella utsläppsreducerande åtgärder? Är regeringens styrning och uppföljning av uppdrag och hållbarhetsmål 2012–2014 utformade så att förutsättningar skapas för långsiktig avkastning för staten? Har regeringen –2014 informerat om strategier för att uppfylla sitt uppdrag och bidra till EU:s klimat- och energimål i enlighet med önskemål om fortlöpande information om bolagets utveckling och verksamhet? Granskningen bygger på dokumentstudier om hos regeringen och bolaget. har intervjuat representanter för den politiska ledning och ägarförvaltning som under granskningen var verksam på samt företrädare för det dåvarande Miljö- respektive . Vidare har intervjuer genomförts med representanter för ledning, styrelse, internrevision, forskningsenhet och kommunikationsenhet i vilken ansvaret för hållbarhet ingår. Därutöver har ett konsultföretag, , anlitats som stöd i granskningen av . har bedömt relevansen i konsultens granskningsresultat med hjälp av egeninsamlade uppgifter. Med utgångspunkt i de tre revisionsfrågorna konstaterar i sin rapport bl.a. att miljörelaterade hållbarhetsmål är ett finansiellt exponeringsmål som inte i någon större utsträckning leder till minskade koldioxidutsläpp. Målet syftar till att sänka utsläppen i bolagets produktionsportfölj nästan uteslutande genom försäljning och inte till att minska koldioxidutsläppen inom EU via koldioxidreducerande åtgärder. bedömer att inte har ett faktiskt miljörelaterat hållbarhetsmål trots bolagets höga koldioxidutsläpp och bolagets uppdrag att vara ett ledande företag i energiomställningen. Vidare konstaterar att bolagsordning är beslutad av bolagsstämman och därmed juridiskt bindande för bolaget. anser att det är otydligt hur regeringen följer upp den miljörelaterade delen av uppdraget i bolagsordningen. noterar att enligt statens ägarpolicy är ett av de ekonomiska målens syfte att hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå. bedömer att det innebär en finansiell risk för staten att regeringen inte explicit följer upp den miljörelaterade delen i bolagets uppdrag från . bedömer också att det är viktigt att regeringen är tydlig med hur bolaget ska tolka sitt uppdrag i bolagsordningen och hur regeringen avser att följa upp bolagets tillämpning, så att bolaget ges tydliga incitament att genomföra det uppdrag som har beslutat. framför i rapporten att näringsutskottet i samband med beslut om förtydligade uppdrag har tydliggjort intention med bolagets inriktning. Vidare anger att enligt rättsexpertis har regeringen en långtgående laglig möjlighet att upprätthålla ägarkontrollen över de majoritetsägda statliga bolagens styrelsearbete genom att utforma direktiv, instruktioner och anvisningar. Mot bakgrund av detta menar att det inte föreligger något formellt hinder för regeringen att på bolagsstämman besluta om hur bolaget ska tolka sitt uppdrag utan att behöva återkomma till . Detta gäller enligt även hur ska förhålla sig till FN:s tvågradersmål inom klimatområdet som har antagits av både och EU. noterar att regeringen i sin ägarförvaltning inte formellt utnyttjat den sakkunskap som finns i genom exempelvis arbetsgrupper eller nätverk för att skaffa ett bredare kunskapsunderlag i frågor som rör centrala hållbarhetsmål. Uppföljningen av hållbarhetsarbete har enligt enbart genomförts av ägarförvaltningen på . menar att regeringen inte genom sin ägarförvaltning i kunskapssyfte efterfrågat strategiskt skriftligt underlag från bolaget. menar vidare att ägarförvaltningen endast i begränsad omfattning gör egna oberoende analyser. Vidare anser att regeringen inte har identifierat strategiska framgångsfaktorer för bolagets långsiktiga konkurrenskraft såsom exempelvis tidig användning av ny forskningsteknologi inom energibranschen. Enligt har regeringen därför inte ställt frågor till om orsaken till att forskningsinvesteringarna har minskat och blivit kortsiktiga. Denna brist på kunskapsunderlag av strategisk karaktär innebär enligt att regeringens förutsättningar att vara tillräckligt proaktiv i sin styrning av försämras. I rapporten konstaterar att det varit känt för regeringen att bolaget övervägt att avyttra sin brunkolsverksamhet i . bedömer att en proaktiv styrning förutsätter att riskanalyser och handlingsplaner utarbetas för att kunna hantera en eventuell försäljning på ett föredömligt sätt. Enligt är dock inte regeringen förberedd för att hantera den finansiella risken med vare sig ett fortsatt ägande eller en försäljning av tysk kolkraft. anser att det är viktigt att inom ramen för det gällande regelverket ges de förutsättningar som bolaget behöver för att kunna bedöma konsekvenserna av en eventuell försäljning, t.ex. vilket finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnaderna för mer forskning i koldioxidreducerande åtgärder i befintliga anläggningar eller en eventuell förlust vid försäljning. Vidare anges i rapporten att näringsutskottet i samband med behandlingen av förtydligade uppdrag 2010 betonade behovet av löpande information om utveckling och verksamhet samt att EU:s 2020-mål var en referenspunkt för att utvärdera uppfyllelse av uppdraget. bedömer att regeringens nuvarande återrapportering inte i tillräcklig omfattning behandlar bolagets utveckling, strategier och bidrag till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050 så att ska kunna bedöma hur väl bolaget uppfyller sitt samlade uppdrag i bolagsordningen och därigenom bidrar till att uppnå EU:s mål. granskning har resulterat i att myndigheten lämnar bl.a. följande rekommendationer: • Regeringen bör tydliggöra för bolaget hur uppdraget i bolagsordningen ska tolkas och se till att hållbarhetsmålen ändras så att uppdraget och målen syftar till att åstadkomma reella utsläppsreducerande effekter. Detta ökar förutsättningarna för framtida konkurrenskraft och bidrar till att uppnå EU:s klimat- och energimål. Vidare kan styrmedlet hållbart företagande utformas på ett mer effektivt sätt så att ökad konkurrenskraft och långsiktig värdeutveckling för staten i större utsträckning kan säkerställas. • Regeringen bör på ett tidigt stadium påverka valet och utformningen av hållbarhetsmål i den översyn av målen som har initierat, i syfte att de nya målen ska ge reella utsläppsreducerande effekter. • Regeringen bör inom ramen för det gällande regelverket tydliggöra hur ska agera föredömligt i fråga om sin tyska brunkolsverksamhet. Regeringen bör därför ange exempelvis vilket finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnader för forskning i koldioxidreducerande åtgärder eller en eventuell förlust vid försäljning av brunkolsverksamheten. • Regeringen bör i sin rapportering till bli mer transparent, utförlig och kvalitativ i redovisningen av strategier och utveckling för att ska kunna bedöma om bolaget är ett konkurrenskraftigt och ledande företag i energiomställningen och därigenom bidrar till EU:s klimat- och energimål. • bör utforma en målbild för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och genomföra en strategisk långsiktig planering för hur bolaget ska nå dit. Denna planering bör brytas ned i en verksamhetsplanering dels på affärsområdesnivå, dels inom bolagets olika utvecklingsavdelningar. Investeringsplaneringen bör sammanfalla med tidsperioden för hållbarhetsmålen för att bolaget ska kunna vidta de finansiella och utsläppsreducerande åtgärder som behövs för att uppfylla uppdraget och hållbarhetsmålen. • bör utforma hållbarhetsmål som leder till utsläppsreducerande effekter, exempelvis genom – ett koldioxidmål som syftar till en faktisk koldioxidminskning i bolagets anläggningar – ett förnybarhetsmål som syftar till en faktisk ökning av den produktion som kommer från nya förnybara energislag – ett mål om att vara en projektägare som uppför och driver vindkraftsparker och därigenom bidrar med sitt verksamhetskunnande till energiomställningen. I skrivelsen om och energiomställningen (skr. 2015/16:33) anför regeringen bl.a. följande. rekommenderar att regeringen tydliggör för bolaget hur uppdraget i bolagsordningen ska tolkas och ser till att hållbarhetsmålen ändras så att uppdraget och målen syftar till att åstadkomma reella utsläppsreducerande effekter. Detta ökar enligt förutsättningarna för framtida konkurrenskraft och bidrar till att uppnå EU:s klimat- och energimål. Vidare kan enligt styrmedlet hållbart företagande utformas på ett mer effektivt sätt så att ökad konkurrenskraft och långsiktig värdeutveckling för staten i större utsträckning kan säkerställas. rekommenderar också att regeringen följer upp uppdrag i bolagsordningen i sin helhet och förtydligar hur bolaget ska tolka uppdraget, i syfte att garantera att bolaget är ett ledande företag i energiomställningen och innebär en rimlig finansiell risk för staten. Verksamhetsföremålet i bolagsordning bör enligt regeringens uppfattning inte tolkas så att det finns en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från uppdraget att vara affärsmässig. Regeringen anför vidare att ett aktiebolag ska, genom att bedriva sådan verksamhet som anges i verksamhetsföremålet, uppnå syftet med verksamheten, dvs. att bereda aktieägarna vinst. Det är självfallet viktigt att bolagen på ett föredömligt sätt arbetar strategiskt med hållbart företagande i enlighet med statens ägarpolicy. har fastställt mål för detta arbete, vilket också är ett arbete som löpande följs upp vid ägardialogerna. Regeringen avser inte att vidta några åtgärder med anledning av rekommendation. När det gäller hållbarhetsmål rekommenderar att regeringen på ett tidigt stadium bör påverka valet och utformningen av målen i den översyn av målen som har initierat, i syfte att de nya målen ska ge reella utsläppsreducerande effekter. Som framgår ovan är det styrelsens ansvar, och inte bolagsstämmans, att fastställa de strategiska hållbarhetsmålen. Detta är i överensstämmelse med modellen för regeringens arbete med hållbart företagande i bolag med statligt ägande (se regeringens skrivelse till med redogörelsen för företag med statligt ägande, senast skr. 2014/15:140). Bolaget har självt bäst kunskap om vilka hållbarhetsutmaningar som är mest relevanta och väsentliga för verksamheten, bl.a. utifrån de branscher och länder där bolaget är verksamt. har också inom ramen för sitt uppdrag beslutat om mål och strategier som leder till minskade koldioxidutsläpp, varför regeringen inte avser att vidta någon åtgärd med anledning av rekommendation. För att kunna utmana och ställa krav på bolaget och öka möjligheterna för bolagets långsiktiga konkurrenskraft och avkastning till staten rekommenderar att regeringen kontinuerligt bör inhämta ett brett kunskapsunderlag och göra egna analyser om bolagets risker och förutsättningar på marknaden. Regeringen instämmer i att det är viktigt med god kunskapsinhämtning och oberoende analys för att åstadkomma en ändamålsenlig styrning av bolaget och att sådan kunskapsinhämtning och analys också genomförs kontinuerligt via ägarförvaltningen. Regeringen har inte för avsikt att göra några genomgripande förändringar i detta arbetssätt utöver att förbättra kunskapsinhämtningen inom och tänker därför inte vidta någon åtgärd med anledning av denna rekommendation. När det gäller tyska brunkolsverksamhet rekommenderar att regeringen inom ramen för det gällande regelverket bör tydliggöra hur ska agera föredömligt. Regeringen bör därför enligt ange exempelvis vilket finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnader för forskning i koldioxidreducerande åtgärder eller en eventuell förlust vid försäljning av brunkolsverksamheten. rekommendation är enligt regeringen baserad på felaktig grund då detta är frågor för styrelsen, inte ägaren, att fastställa. Regeringen avser inte att vidta någon åtgärd med anledning av denna rekommendation. Slutligen, när det gäller regeringens rapportering till , rekommenderar att regeringen bör bli mer transparent, utförlig och kvalitativ i redovisningen av strategier och utveckling för att ska kunna bedöma om bolaget är ett konkurrenskraftigt och ledande företag i energiomställningen och därigenom bidrar till EU:s klimat- och energimål. Regeringen håller delvis med om att den nuvarande återrapporteringen inte i tillräcklig omfattning behandlar bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050. Regeringen avser därför att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål till genom utskotten med anledning av rekommendation. Förvaltningen av och statliga företag i övrigt Motionärerna m.fl. framför i motion 2015/16:3261 (M, C, FP, KD) att de instämmer i kritik av regeringen om att regeringen i sin rapportering till bör bli mer transparent. Detta för att ska kunna bedöma om bolaget är ett konkurrenskraftigt och ledande företag i energiomställningen och därigenom bidrar till EU:s klimat- och energimål (yrkande 1). I motionen framhålls vidare att arbetet med hållbarhet inom de statligt ägda bolagen systematiserades 2007 av alliansregeringen. var enligt vad som framförs i motionen det första landet i världen att göra detta i enlighet med den allmänt accepterade standarden Global Reporting Initiative (GRI). Det stärkte de statliga bolagens aktiva arbete på områden som omfattar miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Motionärerna vill att detta arbete ska fortsätta (yrkande 2). AB:s roll i energisystemet I motion 2015/16:3261 av m.fl. (M, C, FP, KD) framförs att regeringen tillsatte en med uppdrag att ta fram ett underlag för en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning, med fokus på 2025 och framåt. Mot denna bakgrund menar motionärerna att energipolitiska beslut som påverkar roll i energisystemet bör behandlas inom ramen för (yrkande 3). AB:s uppdrag och mål I motion 2015/16:2893 av m.fl. (SD) framhålls att för förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållande på den svenska och europeiska energimarknaden. Motionärerna framhåller dessutom att även bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv (yrkande 1). I motionen framförs vidare att inte ska åläggas några restriktioner att ansöka, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft (yrkande 2). Motionärerna anför avslutningsvis att ägardirektiven för bör justeras för att förhindra den kapitalförstöring som uppstår när bolaget köper in överskott från mikroproduktion av el till överpriser (yrkande 3). I motion 2015/16:125 begär m.fl. (V) ett tillkännagivande om att följande portalparagraf ska införas i AB:s bolagsordning (yrkande 1): ska fortsätta att vara ett helstatligt bolag. och dess dotterbolag skall bedriva energiproduktion som står i överensstämmelse med de av antagna miljömålen. ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden, där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. I motionen förordas även att ska göra ett uttalande om att ska rikta alla sina framtida investeringar mot förnybar energi och energieffektivisering. Motionärerna anser dessutom att förutom sådana investeringar i befintliga kolkraftverk som är absolut nödvändiga fram till avveckling, så ska investeringar i fossil energi vara uteslutna för (yrkande 4). Frågor om avyttring av AB:s brunkolsverksamhet I motion 2015/16:125 av m.fl. (V) anförs att den brunkolsbrytning som bedriver i ger upphov till en massiv miljöförstöring. Motionärerna begär därför ett riksdagsuttalande om att inte ska sälja sin brunkolsverksamhet, utan i stället successivt avveckla bolagets kolkraftverk och dagbrott för brunkol. Detta bör enligt motionärerna vara uppnått (yrkande 2). Motionärerna förordar också ett uttalande från om att inte ska öppna nya dagbrott för brunkol och inte heller sälja vidare optioner på nya eller utvidga befintliga dagbrott (yrkande 3). m.fl. (V) begär i motion 2015/16:125 ett uttalande från till regeringen om att ska dra tillbaka sin stämning mot den tyska staten avseende nedläggning av kärnkraftverk (yrkande 5). I motionen anförs att tyska energipolitiska beslut är fattade i demokratisk ordning och tillhör ett område där de folkvalda i har rätt att besluta. Motionärerna anser att skadeståndskrav är orimliga och att det tyska beslutet att avveckla kärnkraften måste respekteras. Utskottet behandlade frågor om statliga företag (bet. 2015/16:NU4). I betänkandet behandlade utskottet frågor om den övergripande förvaltningen av statliga företag, om hur förvaltningen av vissa statliga företag ska bedrivas och om statens ägande av vissa företag. Frågor som rör behandlades senast i ett betänkande om statliga företag (bet. 2013/14:NU4). Som också redovisas i det följande beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). När det gäller vikten av arbetet med hållbart företagande inom förvaltningen av de statliga företagen, vilket är en fråga som lyfts fram i motion 2015/16:3261 (M, C, FP, KD), kan nämnas att utskottet behandlade ett liknande yrkande (bet. 2015/16:NU4). Utskottet avstyrkte yrkandet mot bakgrund av det pågående arbetet med hållbarhetsfrågor inom förvaltningen för de statliga företagen. Motionsyrkandet följdes upp i en reservation (M, C, FP, KD). Regeringens förfogande över statliga bolag Den rättsliga grunden för regeringens förfogande över statens medel och dess övriga tillgångar finns i regeringsformen (RF). Enligt 9 kap. 8 § RF förvaltar och förfogar regeringen över statens tillgångar, om de inte avser myndigheter eller i lag har avsatts för särskild förvaltning. Bestämmelsen innebär att de statliga tillgångarna står till regeringens disposition. Disposition innefattar både förvaltningsåtgärder – rättsliga och faktiska – och förfogandeåtgärder, som avhändelse och pantsättning. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Tillgångar som ägs av de statligt ägda bolagen är offentligrättsligt sett inte statliga och berörs inte av paragrafens bestämmelser. Regeringens frihet att förfoga över statens egendom är emellertid begränsad. I 9 kap. 9 § RF anges att beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. Det är sak att avgöra hur omfattande grunderna ska vara. Således är det som avgör vilken omfattning regleringen ska ha.