bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — vill inrätta en nationell plattform för studie- och yrkesvägledare. Detta råd ska till en början ge riktlinjer för vad tjänsterna ska innebära, krav och verksamhetsbeskrivning. Viktigt är också att delge alla studie- och yrkesvägledare vederhäftig information om arbetsmarknadsläget och vilka möjligheter praktiska respektive teoretiska utbildningar ger. Detta råd är att se som en början som senare ska utvecklas mer och bli mer obligatoriskt och fast i sina ramar. Förlängd tid för idrottsutbildningarna på gymnasial nivå Många studenter vid idrottsutbildningarna på gymnasial nivå tränar oerhört hårt, vilket de ska göra. Tyvärr innebär detta att en del av studenterna kan behöva ett extra år för att hinna med studierna, vilket vill ge dem möjlighet till. Utred skoluniform i svensk skola vill utreda införandet av skoluniform. Vilka är möjligheterna och kostnaderna? Vilket är bäst, obligatorisk uniform eller uniform på frivillig basis? Vi budgeterar för en grundlig genomlysning av frågan en gång för alla. Fortbildning för lärare och förskolepersonal Regeringen drar kraftigt ned på anslaget för fortbildning av lärare och skolpersonal i årets budget. Vi tycker detta är ett viktigt område och satsar betydligt mer än regeringen på detta område. Bland annat måste ledarskapsutbildningen för lärare förstärkas i dagens skola. Yrkeshögskola, högskola och forskning Människor med praktisk utbildning är på många håll en bristvara på arbetsmarknaden. Det finns också många ungdomar som inte klarar av eller vill fullfölja en teoretisk utbildning. För dessa människor kan praktiska yrken vara en framkomlig väg in på arbetsmarknaden. Dessutom har vi många människor som kommit till från ett annat land i vuxen ålder och som vid ankomsten saknar relevant akademisk utbildning, och för dessa kan en yrkesutbildning vara det enda realistiska alternativet. För såväl arbetsgivare som arbetstagare är ett utökat stöd till en välkommen satsning. Vi budgeterar därför för en rejäl satsning på denna utbildningsform. Ökad lärartäthet på våra högskolor – kvalitet i stället för kvantitet Den viktiga interaktionen mellan lärare och student på våra lärosäten har minskat allteftersom varje lärare har fått ansvar för ett ökat antal studenter och lärartätheten har minskat. Den minskade lärarledda undervisningstiden innebär en kraftig sänkning av utbildningskvaliteten, vilket även riskerar att påverka kvaliteten på svensk forskning negativt. väljer därför att satsa extra resurser i enlighet med vad som framgår av vårt budgetalternativ. Framför allt ska satsningen ske med fokus på områdena naturvetenskap och teknik. vill avskaffa det s.k. produktivitetsavdraget som drabbar alla lärosäten i landet. Vi vill försiktigt börja öka basanslagen för att underlätta karriärvägarna för forskare och för att öka lärosätenas frihet att kunna styra forskningen till det de själva finner bäst. Kvaliteten bör bli bättre genom denna omprioritering, och lärosätena kommer att fungera effektivare. Vi vill finansiera en del forskning genom ett statligt forskningsinstitut. Exempel på detta finns i en del andra europeiska länder som är framgångsrika inom forskning. har redan som är ett nätverk av forskningsinstitut. Forskningsinstituten är samlade i fyra starka forskningskoncerner, bl.a. Innventia och SP . vill öppna upp för att ska kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar som ett led i vår strävan att främja företagsnära och tillväxtdrivande forskning. gör en extra satsning på metallurgiforskning vid då vi anser att har en stor potential att utveckla gruv- och stålindustrin ytterligare. Detta är en näring som vårt välstånd är beroende av och här ska vi ha en världsledande position. har en långsiktig strävan att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Därför vill vi upprätta en kulturarvsfond och göra en kraftig satsning på detta. Privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner ska kunna vända sig till fonden för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Anslag inom utgiftsområde 16 (C) i (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Bland annat följande frågor prioriteras särskilt: Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha begränsats till 2 på det sätt som framgår av kommittémotion 2016/17:3453 (C). Medan lönenivån är relativt låg i så har en lärartäthet i som ligger över genomsnittet inom . En bra lärare är den mest avgörande faktorn för elevernas framgång. Att det finns bra lärare är också mycket viktigare än att det finns många lärare, och för att få bra lärare krävs goda karriär- och lönemöjligheter. anser därför att högre löner och bättre karriärmöjligheter för bra lärare bör prioriteras framför hög lärartäthet. Mot bakgrund av detta anser att det bör skapas ett tydligt och transparent karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare. Möjligheterna att kombinera undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning bör förbättras, liksom samarbete med universitet och näringsliv. I ett första steg mot ett tydligt karriärsystem för lärare anser att antalet karriärtjänster bör utökas till 22 000 platser. Antalet karriärtjänster i utanförskapsområden förstärks dessutom med 600 tjänster. En andel av karriärtjänsterna reserveras för lärare i svenska som andraspråk. anvisar därför totalt för att finansiera förslaget varav avser karriärtjänstreformen och utökningen av antalet karriärtjänster i utanförskapsområden. Teach for är att ideellt program där högpresterande personer med examen inom matematik, naturvetenskap och liknande får möjligheten att läsa in behörighet till lärare för att arbeta som lärare i en utsatt skola . En utvärdering av den brittiska motsvarigheten till Teach for pekar mot att programmet varit framgångsrikt i att attrahera högpresterande studenter och förmå dem att framgångsrikt arbeta som lärare. Teach for har därmed potential att bidra med många framgångsrika lärare. är dock programmet på en mycket blygsam nivå. I syfte att utöka programmet och möjliggöra för personer med fler ämnesbakgrunder att söka vill att Teach for utökas med , motsvarande kostnaden för ca 300 utbildningsplatser. Ett problem för många nyanlända barn är att de inte klarar av att nå målen i skolan. Många nyanlända barn har liten eller ibland ingen skolerfarenhet, och om de dessutom har dåliga kunskaper i svenska blir det svårt för dem att hänga med i undervisningen. För att kompensera för detta krävs av intensifierad skolgång med fokus på de viktigaste kunskaperna. Bland de viktigaste av dessa är förmågan att tala svenska. Det är av största vikt att de nyanlända barnen snabbt lär sig språket. För att möjliggöra detta föreslår att antalet timmar med undervisning i svenska utökas för dessa barn. Pedagogiken för snabbinlärning av språk bör förstärkas genom att framgångsrika metoder i och internationellt dokumenteras och sprids. Totalt bör utbildningen för nyanlända barn enligt stärkas med . Alla barn och ungdomar bör få en chans att lära sig vad entreprenörskap och företagsamhet innebär. Därför vill att alla elever i ska få ta del av information och få chansen att pröva Ung Företagsamhet. Forskning visar att det är större chans att kvinnor som deltagit i Ung Företagsamhet startar ett aktiebolag än kvinnor utan den bakgrunden. I gymnasiet bör fler elever få möjlighet att arbeta med sin egen företagsamhet. Därför avsätts för att organisationer som Ung Företagsamhet ska få ytterligare statlig finansiering för att utveckla entreprenörskap i skolan. har de nationella proven två syften. Dels ska de ge en rättvis grund för betygsättning, dels ska de kunna ligga till grund för rättvisande jämförelser mellan skolor, huvudmän och kunskapsutveckling på nationell nivå. För att det ska fungera krävs att de nationella proven bedöms likvärdigt. Det är dock inte fallet . Hur de nationella proven rättas skiljer sig mycket åt från skola till skola. Det bidrar till betygsinflation. Det försämrar därigenom elevers och föräldrars möjlighet att välja skola på ett rättvisande sätt. anser därför att de nationella proven ska rättas externt. På så sätt minskar lärarnas arbetsbörda som betygsinflationen kan stävjas. För implementering av externt rättade nationella prov avsätter utöver vad regeringen avsätter för detta. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och det omgivande samhället är därför av största vikt. verkar för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Resursfördelningssystemet bygger på två delar. Den första är att lärosätena får ersättning per helårsstudent, dvs. antal studenter som antas på utbildningarna. Den andra delen i resursfördelningssystemet är att lärosätena får ersättning per helårsprestation, dvs. antalet godkända studenter. Det nuvarande systemet riskerar därmed att ge betygsinflation då lärosätena tjänar pengar på att godkänna studenter. Det premierar inte heller lärosätena för utbildningarnas användbarhet och koppling till arbetslivet. Det trots att en stor majoritet går vidare till arbetsmarknaden efter avslutade studier. vill se ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Det finns även behov av en större översyn av resurstilldelningssystemet, vilket varit mer eller mindre orört sedan införandet. Exempelvis behöver resursfördelningen per område ses över för att man ska kunna skapa en bättre och jämnare kvalitet på landets alla utbildningar. Resursfördelningssystemet borde också kunna vara en del i att belöna mer relevanta sommarkurser, t.ex. genom att fördjupningskurser premieras. Studenter skulle därmed tidigare kunna avsluta sina studier och snabbare komma i arbete. Det är viktigt att nya utbildningsmodeller prövas, utvecklas och kvalitetssäkras. är därför positivt till initiativ likande Nya vägar, som Linnéuniversitetet och tillsammans med kommunala lärcentrum vill utveckla. Högre utbildning ska leda till jobb och med nya, decentraliserade utbildningsmetoder kan högre utbildning bidra till att företag, kommuner och landsting bättre kan klara den lokala kompetensförsörjningen. avvisar regeringens förslag om fler platser på lärarutbildningen och temporär kvalitetsförstärkning. Anslagen för de enskilda lärosätenas utbildning på grundnivå och avancerad nivå föreslås därför minska med 2017. Vidare beräknas anslagen minskas med 2018, 2019 och 2020. föreslår vidare en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . tillför till följd av en förstärkt satsning på kompletterande utbildning. föreslår en minskad anslagsnivå i förhållande till regeringens förslag på anslaget Särskilda medel till universitet och högskolor med och på anslaget Ersättningar för klinisk utbildning och forskning med . anser att möjligheterna att införa speciella kompletteringsutbildningar för att ge nyanlända akademiker större möjligheter att komma in på arbetsmarknaden bör ses över. I en skrivelse till utskottet daterad (dnr 255-2016/17) har Teologiska Högskolan, , efterfrågat möjligheten att erbjuda högskoleutbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin samt mänskliga rättigheter. vill i det sammanhanget framhålla att mycket i och för sig talar för att det behövs fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin på högskolenivå i . skulle därför välkomna att regeringen genom en omfördelning inom den befintliga budgetramen för utgiftsområde 16 ser över möjligheten till fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid , . Anslag inom utgiftsområde 16 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per utgiftsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 16. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 16 som återfinns i kommittémotion 2016/17:3464 (L). Kunskap är skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola. Vi ser dock nu med oro hur regeringen bryter mot den inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik. Bland alla reformer som alliansregeringen genomförde finns en ny läroplan med nya kursplaner med tydliga och tidiga mål, fler och tidigare nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och ny betygsskala med fler steg. Elevers rätt till särskilt stöd har stärkts och speciallärare utbildas på nytt. Eleverna får fler matematiklektioner . Undervisningen för invandrade elever har reformerats, exempelvis genom mer undervisningstid i svenska. Liberalerna vill göra ytterligare satsningar på skolan, men mer resurser är inte tillräckligt. Också attityden till skolan måste förändras. Lärare ska respekteras för sina kunskaper. behöver fortsätta arbetet för att lyfta läraryrket, inte bryta ned det kunskapsfokus som åter växer fram. Liberalerna anslår för riktade utbildningsinsatser för förskollärare och lärare där prioritering ska ske av utbildning i specialpedagogik. Utöver detta anslås för riktade insatser för specialpedagogik. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg, och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande. Vi vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Liberalerna anslår för denna satsning. Liberalerna avvisar regeringens förslag om riktade statsbidrag för att minska gruppstorlekar på förskolor och öka personaltätheten på fritidshem för att i stället fokusera på kvalitet i verksamhetens innehåll. har allmänna riktlinjer för hur stora barngrupper bör vara. Det är Liberalernas bedömning att detta är väl avvägda riktlinjer. Att främja kvalitet genom en lämplig gruppstorlek är en angelägen uppgift. Dessa åtgärder innebär att medel tillförs motsvarande respektive . I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och börjar . Mot denna bakgrund vill Liberalerna att skolstarten ska ske även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen blir den första av tio årskurser, vilket ger fler elever förutsättningar att nå målen för . Liberalerna anslår för fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar i förskoleklass så att de kan bli lågstadielärare vid införandet av en tioårig grundskola. Liberalerna vill införa ett stöd till utsatta skolor som kan sökas av huvudmännen för att långsiktigt verka för ökad studiero. Skolorna kan själva utforma förslag till satsningar. Antalet anmälningar om våld i skolan som ser som allvarliga har ökat rejält . En kommission för ökad studiero som får i uppdrag att fördela bidragen och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan bör därför inrättas, och för detta avsätts . För att göra läraryrket mer attraktivt och ge möjligheter att utvecklas i yrket införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare. Den nuvarande regeringen har sänkt ambitionen och valt att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen i den takt som alliansregeringen planerade. Liberalerna vill nu höja ambitionsnivån och gå tillbaka till den tidigare utbyggnadstakten, och Liberalerna vill därutöver göra en särskild satsning på särskilda karriärtjänster i utanförskapsområdena. Liberalerna anslår för en utbyggnad av karriärtjänsterna. Utöver detta anslås till karriärtjänster i utanförskapsområden. En omfattande vidareutbildning av den svenska lärarkåren är nödvändig. Det är märkligt att en så stor och viktig yrkeskår, med en så kunskapsorienterad yrkesuppgift, har så lite vidareutbildning, i synnerhet som många lärare arbetar i yrket hela sitt yrkesliv. Liberalerna föreslår att vidareutbildning i ämneskunskaper på universitet ska vara ett krav för huvudmännen att erbjuda för alla lärare inom och gymnasiet. Utbildningen ska avse legitimerade lärare som har tjänstgöring som lärare bakom sig. Under denna utbildning erhålls av ordinarie lön. Utbildningen ska avse fördjupning i ämnen eller ämnesmetodik i de ämnen som läraren redan är behörig i, eller studier för att bli behörig i ytterligare ämne. Studierna kan bedrivas på heltid eller deltid, i sträck eller uppdelat under flera perioder. Kostnaderna ska bäras av staten, och omfattar . Reformen och kostnaderna är permanenta. Under den kommande budgetperioden avsätter Liberalerna således för denna reform. Det är den största satsningen i historien på vidareutbildning av lärare. För att lärlingssystemet ska bli framgångsrikt är det viktigt att frågan om ersättning löses. Regeringen genomförde i förra årets budgetproposition en nedskärning av statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning med per lärling och läsår. Liberalerna anser att vi bör öka lärlingsutbildningens attraktionskraft och ser därför lärlingsersättningen som en viktig del i detta. Därför återställer vi regeringens tidigare genomförda besparing, och höjer därutöver bidraget med ytterligare per lärling och läsår. För denna satsning avsätts . behöver en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. I regeringsställning skapade Alliansen . Liberalerna anser att alla ska ha rätt till komvux. Regeringen föreslår vid sidan av en sådan reform statliga medel till bl.a. komvux och yrkesvux. Det är viktigt att det finns gymnasial utbildning med hög kvalitet. Anordnandet av sådan utbildning är dock en uppgift och därför delar Liberalerna regeringens förslag om att medel för rätt till komvux överförs till utgiftsområde 25. Liberalerna vill också göra vissa förändringar för att förbättra sfi-undervisningen. Liberalerna anslår också avseende ökad fjärrundervisning för sfi. Liberalerna vill införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell i likhet med och bör administreras av Myndigheten för . Utbildningen bör rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Förslaget om yrkesskola är en del av migrationsöverenskommelsen. Regeringen aviserar i budgeten att den avser att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur yrkesutbildningen för vuxna, med särskilt fokus på nyanländas etablering, kan reformeras, t.ex. genom införandet av yrkesskolor. Det är positivt, men Liberalerna oroas över att det snart gått migrationsöverenskommelsen slöts och att ingen utredning ännu tillsatts. Liberalerna anslår 2017 för att Myndigheten för ska kunna förbereda inrättandet av yrkesskola, och anslår vi för genomförandet av reformen. Detta innebär att det finansieras motsvarande 4 000 platser. finansieras motsvarande 10 000 platser. Liberalerna motsätter sig vissa satsningar i regeringens förslag t.ex. om en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård, som är en del i regeringens satsning på s.k. moderna beredskapsjobb. Detsamma gäller för bl.a. traineejobb. Liberalernas egen satsning på yrkesskolan. Då varit en framgångsrik utbildningsform anslår Liberalerna även ytterligare resurser till en fortsatt utbyggnad av . En satsning på fler sommarkurser vid högskolor och universitet skulle få en rad positiva effekter. Genomströmningen skulle öka genom att fler av studenterna snabbare skulle kunna avsluta sina studier, och de sommarjobb dessa har skulle kunna fyllas av andra arbetslösa ungdomar och andra för vilka enkla jobb är en väg in på arbetsmarknaden. Liberalerna anslår för sommarkurser för 25 000 studenter .