bet · H301KrU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Det finns enligt motionärerna en trend att ge ideella organisationer projektbidrag på bekostnad av grundstöd. Detta gör verksamheterna svårstyrda och motionärerna vill därför i stället se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga (yrkande 5). I propositionen En politik för det civila samhället (2009/10:55) gjorde regeringen följande bedömning: Bidragsnivåerna bör följas upp regelbundet i syfte att eftersträva att andelen organisationsbidrag och liknande generella bidrag ökar i förhållande till mer detaljstyrda bidrag, såsom projekt- och verksamhetsbidrag, inom respektive bidragssystem. Det dock bör finnas utrymme för flexibilitet med hänsyn till varje bidragssystems och områdes karaktär. hade ingen annan uppfattning än regeringen (bet. 2009/10:KrU7, rskr 2019/10:195). I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17) anger regeringen att för att det civila samhällets organisationer både självständigt och långsiktigt ska kunna upprätthålla funktioner utan något större inslag av offentlig styrning bör en övervägande del av bidragen till det civila samhällets organisationer vara organisationsbidrag och liknande generella bidrag. Det bör dock enligt regeringen finnas utrymme för flexibilitet med hänsyn till varje bidragssystems och områdes karaktär. Sammanlagt fördelades i statligt stöd till det civila samhällets organisationer. Av dessa var generella bidrag (organisations- och verksamhetsbidrag). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle gör i sitt ovan nämnda betänkande bl.a. bedömningen att organisationsbidrag även fortsatt bör vara ett prioriterat sätt för offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå att skapa ekonomiska förutsättningar för civilsamhällets röstbärarroll, och därmed också roll i demokratin. har på det civila samhällets område genomfört en översyn av fyra bidragsförordningar samt stödet till Exit (Statligt stöd till civila samhället – en översyn av fyra bidragsförordningar samt stödet till Exit, Ds 2015:38). Bland annat har syfte och bidragsform för de aktuella förordningarna/stöden prövats. Förslagen har varit ute på remiss och bereds nu i . För närvarade pågår en översyn av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. Enligt uppgift från genomförs successivt en översyn av olika regelverk för statens stöd till organisationer. MUCF har följt upp det civila samhällets villkor. kom myndighetens rapport , självständighet och långsiktiga förutsättningar – en uppföljning med ideella föreningar i fokus, som rör bl.a. ideella föreningars finansiering. Som framgår ovan har regeringen genomfört en översyn av ett antal bidragsförordningar , och enligt sker successivt en översyn av olika regelverk för statens stöd till organisationer. När det gäller motionärernas önskemål om en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga i stället för projektbidrag, har regeringen så sent som i budgetpropositionen angett att en övervägande del av bidragen till det civila samhällets organisationer bör vara organisationsbidrag och liknande generella bidrag. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionerna 2015/16:247 (M) och 2015/16:3029 (C) yrkande 5 inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Minska den administrativa bördan för civilsamhället Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att minska den administrativa bördan för civilsamhället med hänvisning till att beredningen av Utredningen för ett stärkt civilsamhälles betänkande inte bör föregripas. Utskottet förutsätter dock att slutsatserna från betänkandet tillvaratas. Jämför reservation 5 (M). m.fl. (M) påtalar i motion 2015/16:2136 att det är viktigt att fortsätta arbetet med att minska den administrativa bördan och att underlätta för civilsamhällets olika krafter att utföra sitt arbete. Motionärerna framhåller att det är viktigt att slutsatserna från den utredare som regeringen tillsatt för att undersöka behovet av ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer tillvaratas (yrkande 4). Som framgår ovan fick den särskilt tillsatta utredaren för ett stärkt och självständigt civilsamhälle bl.a. i uppdrag att undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sina verksamheter och undersöka behovet av och, om behovet finns, föreslå en funktion för ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer och en huvudman för en sådan funktion. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle kom i sina slutsatser fram till att det behövs någon form av samordning av befintlig information och stöd för att bättre tillgängliggöra det för en större del av civilsamhället. Utredningen föreslår bl.a. att relevanta statliga myndigheter får i uppdrag att tydliggöra och anpassa informationen och stödet för att möta civilsamhällets behov, samt att MUCF får i uppdrag att inom ramen för arbetet i och tillsammans med deltagande myndigheter utveckla och samordna strukturen på den information som statliga myndigheter erbjuder civilsamhället på sina webbplatser. Vidare föreslår utredningen att MUCF får i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting och civilsamhället ta fram en webbaserad guide av typen ”vanliga frågor” med utgångspunkt i avgörande skeden. Guiden ska också ge information om olika finansieringsformer, däribland EU-fonder. Utredningen föreslår också att kommunerna underlättar för civilsamhällets organisationer genom att ha en gemensam kontaktpunkt för civilsamhället i den kommunala organisationen. Kontaktpunkten bör enligt utredningen ha en guidande och stödjande funktion. Utskottet anser inte att beredningen av utredningens betänkande bör föregripas, men förutsätter att slutsatserna från betänkandet tillvaratas. Motionen 2015/16:2136 (M) yrkande 4 får därmed anses tillgodosett och avstyrks. Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (C). I motion 2015/16:1841 anför m.fl. (SD) att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. (SD) föreslår i motion 2015/16:2943 yrkande 1 att statsbidrag till organisationer som är bildade på etnisk grund bör avvecklas. Som skäl anger hon att det inte bör vara förenligt med principerna om likabehandling och antidiskriminering att fördela skattemedel på basis av medlemmarnas etniska ursprung. Ett annat skäl är enligt motionären att när etnisk härkomst blir avgörande för möjligheten till stöd skapas incitament till en aktiv uppdelning i infödda kontra invandrade svenskar. I samma motion yrkande 2 framhåller motionären att fram till dess att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund har avvecklats, bör bidrag beviljas endast till verksamheter som syftar till att skapa vägar in i majoritetssamhället. Motionären framhåller att samhällets gemensamma resurser bör användas till att överbrygga klyftor, inte förstärka dem. m.fl. (C) påtalar i motion 2015/16:2397 att yttrandefriheten är grundläggande och att varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter. I de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska dock inte det offentliga vara med och stödja det. Regeringen bör enligt motionärerna se över hur man kan hindra att offentliga medel går till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap, eller som verkar för rekrytering eller uppmanar till stöd för organisationer som finns med på EU:s eller FN:s terrorlista (yrkande 4). Stödet till organisationer hanteras och fördelas av myndigheter i enlighet med i första hand förordningar för bidrag. I förordningarna ställs ett antal bidragsvillkor som ofta är likartade för olika typer av bidrag. Regeringen angav i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) att bl.a. följande strukturella villkor bör gälla som grundläggande förutsättningar för statliga organisationsbidrag till organisationer inom det civila samhället och andra statliga bidrag av motsvarande karaktär, nämligen att bidrag kan lämnas till en organisation som bl.a. – har ett syfte som överensstämmer med syftet för bidraget och som är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle – är demokratiskt uppbyggd – i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive principerna om jämställdhet och förbud mot diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning samt ålder, om det inte finns ett legitimt ändamål för särbehandling. Vidare angavs i propositionen att dessa villkor successivt skulle införas för statsbidrag till organisationer inom det civila samhället i samband med att bidragssystem ses över och förändras. hade ingen annan uppfattning är regeringen (bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Enligt uppgift från har regeringen tagit fram bidragsformer och särskilda villkor till statsbidrag i enlighet med vad som angavs i propositionen. MUCF delar ut bidrag enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Bidragen går till etniska organisationer och paraplyorganisationer för etniska organisationer som arbetar med språk, kultur, identitet och delaktighet i samhället. För att få bidrag ska organisationerna vara demokratiskt uppbyggda, följa demokratins idéer och leva upp till villkoren som beskrivs i förordningen. Bidraget kan gå till löpande verksamhet, t.ex. kostnader för kansli, administration eller anställda. har 60 etniska organisationer tilldelats bidrag på nära . har sett över förordningen (Ds 2015:38) och föreslår ett antal justeringar, bl.a. följande: Förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund får ett reviderat syfte med förtydligat ändamål om att stärka gruppens ställning i samhället, vilket i större utsträckning överensstämmer med de formuleringar som används för de övriga organisationsbidrag som ingår i översynen. Vidare föreslår utredningen en sänkning av kravet på att en organisation ska ha minst 1 000 medlemmar till 500, detta för att underlätta för nyare organisationer att få tillträde till statsbidraget. Förslagen har varit ute på remiss och bereds i . Som framgår ovan har regeringen i propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) angett att vissa strukturella villkor bör gälla för en organisation för att få statliga organisationsbidrag, bl.a. att syftet är förenligt med de värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle. Regeringen har härefter successivt utarbetat bidragsformer och bidragsvillkor enligt vad som angavs i propositionen. När det gäller motionsyrkandena om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund konstaterar utskottet att förordningen om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund setts över och bereds i . Denna beredning bör enligt utskottet inte föregripas. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionerna 2015/16:1841 (SD), 2015/16:2397 (C) yrkande 4 och 2015/16:2943 (SD) yrkandena 1 och 2 inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Civilsamhällets betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att vidta förebyggande åtgärder mot våldsbejakande extremism, med hänvisning till det arbete som pågår. Jämför reservation 8 (M). m.fl. (M) framhåller i motion 2015/16:2136 att våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och en fungerande avhopparverksamhet. Enligt motionärerna behövs ett nära samarbete mellan de offentliga, privata och ideella delarna av (yrkande 1). tillsatte den förra regeringen en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). Samordnarens huvuduppdrag är att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. För att stärka den nationella samordnarens arbete har den nuvarande regeringen gett samordnaren två tilläggsdirektiv som innebär att samordnaren dels ska förbättra stödet till anhöriga och uppmuntra till insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser (dir. 2015:27), dels ge en etablerad frivilligorganisation som anmäler sitt intresse i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon dit bl.a. anhöriga, kommuner och organisationer kan vända sig för att få information, råd och stöd (dir. 2015:86). Uppdragen ska redovisas . anförde kultur- och demokratiminister följande i sitt svar på interpellation 2015/16:276: har frågat mig vilket ansvar jag anser att regeringen har i arbetet mot radikalisering. Han har också frågat vilka konkreta förslag som regeringen kommer att lägga fram för att underlätta för muslimska församlingar att intensifiera arbetet mot våldsbejakande islamistisk extremism och rekrytering av radikaliserade unga till terrororganisationer. Jag vill tydliggöra att regeringen har ansvar för att vidta de nödvändiga åtgärder som värnar demokratin och som stärker det förebyggande arbetet. Därigenom har regeringen också ansvar för att kommunerna har tillgång till kunskap och åtgärder som kan förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism. Regeringen har kraftfullt förstärkt det förebyggande arbetet, bland annat för att utveckla myndigheternas förebyggande insatser och metoder. Detta finns redovisat i skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). När det gäller förebyggande insatser är det av central vikt att det finns en samverkan både på nationell och på lokal nivå mellan insatser som värnar demokratin mot våldsbejakande extremism och det brottsförebyggande arbetet. I arbete mot terrorism, som vägleds av den strategi som lades fram – Förebygga, Förhindra, Försvåra – finns därför ett tydligt fokus på förebyggande åtgärder, för att förebygga radikalisering och rekrytering till extremist- och terroristgrupper. De 21 åtgärder som pågår för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism är grupperade inom fem områden: nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter, åtgärder mot identifierade risker, åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser samt stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Genom att förstärka resurserna till den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, , har regeringen underlättat för myndigheter, kommuner och organisationer att utveckla sitt arbete. Samordnaren genomför kommunbesök och utbildningar som anpassas till lokala behov. På samordnarens webbplats finns även rekommendationer om hur det lokala förebyggande arbetet kan byggas upp. En av dessa rekommendationer är att kommunerna ska involvera det civila samhällets organisationer i arbetet. Det civila samhällets organisationer inklusive trossamfunden är mycket viktiga aktörer i arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. Det är dock viktigt att insatser från trossamfund och organisationer kommer till stånd genom deras eget initiativ. Regeringen varken kan eller bör styra det civila samhällets arbete. Organisationer och trossamfund har kunnat söka statsbidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, för verksamhet som värnar demokratin. Regeringen har avsatt för statsbidrag inom detta område . Även Allmänna arvsfonden ger stöd till insatser som förebygger våldsbejakande extremism och har gett stöd till ett antal sådana projekt som olika organisationer nu driver. Regeringen har också skapat förutsättningar för trossamfunden att få stöd för att utveckla sitt arbete. stöd till trossamfund, SST, har i uppdrag att i dialog med trossamfunden stimulera deras arbete med demokrati och demokratisk medvetenhet med fokus på kvinnor och ungdomar. Myndigheten har också i uppdrag att i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete mot våldsbejakande extremism stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga. Dessa uppdrag fortsätter även . Regeringen har med dessa uppdrag till MUCF och SST underlättat för de organisationer och trossamfund som vill utveckla sitt arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och i förlängningen mot radikalisering och rekrytering till extremist- och terroristgrupper. Kommunerna och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfunden, är centrala i det här arbetet. Det handlar om att fånga upp unga människor som är i en radikaliseringsprocess eller att till och med fånga upp dem innan de kommer in i en radikaliseringsprocess och innan de rekryteras och blir resande och eventuellt begår brott mot mänskligheten. Då behöver man kunna identifiera dessa unga människor . Det görs bäst i kommunen, lokalt och väldigt nära. Vi kommer att fortsätta att arbeta på det sättet med att uppvakta kommunerna. Jag hoppas att alla kommuner förstår allvaret och inleder ett tydligt arbete för att värna demokratin men också för att arbeta mot radikalisering och att man i det arbetet samarbetar. beslutade om en ny nationell strategi mot terrorism – Förebygga, Förhindra, Försvåra – som ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på detta område, både nationellt och internationellt (skr. 2014/15:146, bet. 2015/16:JuU7, rskr. 2015/16:86). I strategin betonas vikten av samverkan och en tydlig uppföljning av det arbete som görs. Vidare behandlade regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144, bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137). I skrivelsen redovisas de åtgärder som regeringen har vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer inklusive trossamfund ska genom dessa åtgärder mer samordnat och effektivt kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. MUCF lämnar bidrag till projekt mot rasism och liknande former av intolerans. Bidraget kan sökas av ideella föreningar och stiftelser som inte är statliga eller kommunala och som saknar vinstsyfte. Bidraget ska gå till projekt som förebygger och motverkar rasism och liknande former av intolerans, t.ex. Bidrag kan också sökas till verksamheter som förebygger att antidemokratiska beteenden utvecklas, att individer radikaliseras eller för att stödja individer som vill lämna våldsbejakande extremistmiljöer. Förutom ideella organisationer och stiftelser kan även kommuner söka bidrag under förutsättning att de samarbetar med minst en ideell förening eller stiftelse. Enligt MUCF:s regleringsbrev ska myndigheten betala ut till Stiftelsen för den avhopparverksamhet som stiftelsen bedriver. Medlen belastar anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. stöd till trossamfund (SST) har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag av regeringen att utvidga och fördjupa dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk medvetenhet. Nämnden ska även fortsatt utveckla dialogen till att inkludera ett brett spektrum av samfund och grupperingar inom samfunden, särskilt med fokus på kvinnor och ungdomar. SST ska vidare i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga. För att genomföra uppdraget får SST från utgiftsområde 1 , anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati, anslagspost 28 demokratin-SST. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet delar motionärernas uppfattning att våldsbejakande extremism måste mötas med kraftfulla förebyggande åtgärder, och att det bör finnas insatser och stöd för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser, dvs. Som framgår ovan vidtas redan en rad förebyggande åtgärder, bl.a. genom den nationella samordnaren för våldsbejakande extremism, som ska förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Samordnaren ska även verka för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism samt främja utvecklingen av förebyggande metoder. När det gäller avhopparverksamhet framgår ovan att olika insatser görs och att även medel har avsatts för detta arbete. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet att motion 2015/16:2136 (M) yrkande 1 i stort är tillgodosett, varför det avstyrks. Civilsamhällets betydelse för integration Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att vidta fler åtgärder på integrationsområdet, med hänvisning till bl.a. det arbete som pågår. Jämför reservationerna 9 (M) och 10 (C). I motion 2015/16:2136 av m.fl. (M) framhålls att det civila samhället har bidragit positivt till samhällsutvecklingen genom ett framgångsrikt integrationsarbete. Motionärerna påtalar att i sin rapport och det civila samhället i integrationsarbetet (RiR 2014:3) konstaterar att det finns mycket kvar att göra på området och därför föreslår, vilket motionärerna ställer sig bakom, att regeringen och MUCF vidtar ytterligare åtgärder för att få önskad effekt (yrkande 2). Per Lodenius m.fl. (C) framför i motion 2015/16:3029 att man bör förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället (yrkande 2). m.fl. (C) förespråkar i motion 2015/16:3245 att en starkare integrationsaspekt mellan olika grupper vägs in i de bidrag som delas ut till civilsamhället. framhåller motionärerna att ett förtroende måste byggas upp mellan det offentliga och dess nya invånare (yrkande 4). I yrkande 14 i samma motion framför motionärerna att man bör utreda möjligheten att ge stöd till civilsamhället för att hjälpa EU-medborgare i deras hemländer. publicerade MUCF en forskningsöversikt om civilsamhället i relation till integration (Det civila samhället och integration – En kunskapsöversikt). Syftet var att kartlägga och analysera svensk och nordisk forskning om det civila samhället och integration. Av översiktens slutsats framgår bl.a. följande: Ett viktigt bidrag till forskning om civilsamhälle och integration skulle således vara en tydligare systematisering av de resultat som finns och en jämförelse av dessa resultat mellan olika forskningsområden. Vilka resultat verkar överensstämma, vilka verkar motsäga varandra och så vidare. Det är uppenbart att forskning som fokuserat på flera viktiga delar av det svenska civilsamhället inte särskilt mycket har berört integrationsfrågan. Här finns fortfarande mycket att göra. Bland annat bör man försöka utveckla komparativa studier där man jämför olika delar av det svenska civilsamhällets bidrag till integration utifrån både input, i termer av deltagande och styrning, och output, i termer av opinionsbildning, politisk påverkan och direkta insatser. Denna kartläggning visar också att det finns en tydlig kunskapslucka om organisationer inom det civila samhället och deras insatser för integration på det lokala planet. Inte minst olika religiösa organisationer och föreningars arbete med nyanlända är ett område som skulle behöva mer forskning.