bet · H301FiU42 · 2016-04-22 00:00:00 — Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Förslaget innebär att rätten till bistånd för vissa utlänningar kommer att upphöra tidigare än . Enligt dagens regler upphör rätten till bistånd när en utlänning som omfattas av lagen ges uppehållstillstånd eller lämnar landet. Enligt förslaget ska rätten till bistånd för vuxna utlänningar som inte bor tillsammans med ett eget barn eller ett barn för vilket han eller hon får anses ha trätt i föräldrarnas ställe som huvudregel i stället upphöra när utlänningens tidsfrist för frivillig avresa enligt avvisnings- eller utvisningsbeslutet löper ut eller om beslutet inte innehåller en sådan frist när beslutet får laga kraft. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och , , och . Som en följd av förslaget beräknar regeringen att statens utgifter för sådant bistånd minskar med . Utskottet tillstyrker också det förslag till ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag som regeringen lämnat med anledning av lagförslaget. Utskottet anser att bör avslå de motionsyrkanden (SD, V) som lämnats med anledning av propositionen. I betänkandet finns två reservationer (SD, V). Proposition 2015/16:146 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Extra ändringsbudget (SD) 2.Extra ändringsbudget (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets förslag till ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag Bilaga 4 Regeringens och motionärernas förslag till ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag Bilaga 5 yttrande 2015/16:SfU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätten till bistånd för vissa utlänningar antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Därmed bifaller proposition 2015/16:146 punkt 1 och avslår motionerna 2015/16:3368 av och (båda SD) och 2015/16:3369 av m.fl. (V) i denna del. Ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag godkänner ändrad ram för utgiftsområde och anvisar ändrat anslag i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2015/16:146 punkt 2 och avslår motion 2015/16:3369 av m.fl. (V) i denna del. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (S), (M), (SD), (L), (KD), (S), (M), (S), (M), (C), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning Till följd av bl.a. flera allvarliga konflikter i omvärlden har antalet asylsökande som sökt sig till varit rekordhögt. I EU är ett av de länder som tagit emot flest asylsökande per capita. Mot denna bakgrund enades regeringspartierna, , , och om vissa insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. Med hänvisning till överenskommelsen har en promemoria Ändring av bestämmelserna om rätten till bistånd i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. utarbetats inom (). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har, efter lagrådsgranskning, beslutat proposition 2015/16:146 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar som behandlas i detta betänkande. I propositionen föreslår regeringen att rätten till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. ska upphöra tidigare än för vissa utlänningar. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Förslaget beräknas enligt regeringen innebära att statens utgifter minskar med . Propositionen innehåller därför också förslag till ändringar i statens budget i enlighet med detta. Förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret ska, om det inte finns särskilda skäl, lämnas samlat i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen. De ändringar i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. som föreslås i propositionen syftar bl.a. till att frigöra fler platser på anläggningsboendena. Eftersom behovet av platser är stort anser regeringen att lagändringarna bör träda i kraft , vilket enligt förslaget är . Regeringen gör därför bedömningen att det finns särskilda skäl att lämna ett förslag om ändring i statens budget tidigare än i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen. Två motioner 2015/16:3368 (SD) och 2015/16:3369 (V) har lämnats med anledning av propositionen. Lagförslaget i den extra ändringsbudgeten rör socialförsäkringsutskottets beredningsområde. har därför gett socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionens förslag i de delar som rör utskottets beredningsområde. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i de behandlade motionerna framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I bilaga 3 och 4 redovisas utskottets respektive regeringens och motionärernas förslag till ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag . I bilaga 5 slutligen redovisas socialförsäkringsutskottets yttrande. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och godkänner förslaget till ändrad ram och ändrat anslag . Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). Bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har sådana utlänningar rätt till visst bistånd som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller annan skyddsbehövande, har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd eller har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas (1, 8 och 9 §§). Rätten till bistånd upphör normalt när uppehållstillstånd ges eller när utlänningen lämnar landet (11 §). Den som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte rätt till bistånd (12 §). Med bistånd avses logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag (13 §). Ändringarna i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Regeringen anser att det finns ett stort behov av att frigöra resurser i mottagningssystemet. Det finns också ett behov av att öka incitamentet för dem som har fått ett beslut om avvisning eller utvisning att frivilligt lämna landet. Mot den bakgrunden menar regeringen att det framstår som rimligt att tidigarelägga den tidpunkt när rätten till bistånd upphör för vuxna utlänningar som inte bor tillsammans med ett eget barn eller ett barn för vilket han eller hon får anses ha trätt i föräldrarnas ställe. Regeringen anser att en rimlig utgångspunkt bör vara att rätten till bistånd för dessa utlänningar ska upphöra som är relaterad till att beslutet om avvisning eller utvisning får laga kraft. Regeringen föreslår därför att rätten till bistånd för vuxna utlänningar som inte bor tillsammans med ett eget barn eller ett barn för vilket han eller hon får anses ha trätt i föräldrarnas ställe som huvudregel ska upphöra när beslutet om avvisning eller utvisning får laga kraft eller inom därefter. För utlänningar vars beslut om avvisning eller utvisning innehåller en tidsfrist för frivillig avresa ska biståndet enligt förslaget upphöra när tidsfristen löper ut. Om beslutet om avvisning eller utvisning inte innehåller någon sådan tidsfrist för frivillig avresa ska rätten till bistånd upphöra när beslutet om avvisning eller utvisning får laga kraft. Rätten till bistånd ska dock inte upphöra om beslutet om avvisning eller utvisning inte får verkställas när tidsfristen för frivillig avresa löper ut till följd av att eller en domstol har beslutat om inhibition eller har beviljat ny prövning enligt 12 kap. 19 § utlänningslagen (2005:716). Rätten till bistånd ska då i stället upphöra efter det att avvisnings- eller utvisningsbeslutet på nytt blir verkställbart. Regeringen föreslår vidare att det ska vara möjligt att återinträda i rätten till bistånd om eller en domstol sedan rätten till bistånd har upphört beslutar om inhibition eller en ny prövning enligt 12 kap. 19 § utlänningslagen. Slutligen föreslår regeringen att rätten till bistånd inte ska upphöra om det är uppenbart oskäligt. Det kan enligt regeringen handla om vissa situationer där utlänningen inte kan utvisas eller avvisas. Till exempel kan det anses vara uppenbart oskäligt att låta rätten till bistånd upphöra när verkställighet inte kan ske trots att utlänningen har visat att han eller hon fullt ut har verkat för att verkställighet ska kunna ske. Så kan också vara fallet om verkställighet inte kan ske på grund av allvarlig sjukdom av tillfällig karaktär. Den typen av omständigheter kan också utgöra grund för beslut om inhibition. Regeringen anser vidare att det inte är möjligt att uttömmande ange vilka omständigheter som skulle kunna ligga till grund för en sådan bedömning. Kravet på att det ska vara uppenbart oskäligt innebär dock att det måste handla om starka skäl och att möjligheten till undantag ska tillämpas restriktivt. Det är naturligt att bedömningen av vilka omständigheter som kan medföra att det är uppenbart oskäligt att låta rätten till bistånd upphöra får utvecklas närmare i rättspraxis. Regeringen anser att lagändringarna bör träda i kraft med hänsyn till det stora behovet av att frigöra platser på anläggningsboendena och föreslår därför att lagändringarna ska träda i kraft . Eftersom det enligt regeringens mening är lämpligt att lagändringarna träffar även utlänningar vars beslut om avvisning eller utvisning ännu inte har fått laga kraft innan de föreslagna reglerna träder i kraft görs bedömningen att det inte finns något behov av övergångsbestämmelser. Ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag Förutom att förslaget bedöms medföra fler platser i anläggningsboenden för asylsökande, bedömer regeringen att det också medför kostnadsbesparingar för staten genom att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration belastas i mindre utsträckning. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ska minskas med och att ramen för utgiftsområde 8 Migration ska minskas med samma belopp. Den anslagsförändring som föreslås innebär enligt regeringen att de takbegränsade utgifterna minskas med 2016 och att budgeteringsmarginalen ökar med motsvarande belopp. Den offentliga sektorns sparande ökar i motsvarande grad. Regeringen har vidare beräknat de möjliga kostnadsbesparingarna till , samt . Förslaget till ändring av statens budget har begränsats till de beräknade direkta effekterna av lagförslaget. och (båda SD) föreslår i kommittémotion 2015/16:3368 att ska ge regeringen till känna att de undantag som redogörs för i propositionen ska avskaffas. Motionärerna yrkar inte på att propositionen ska avslås, men anser att förslaget är alltför begränsat och dessutom behäftat med undantag som gör att drygt hälften av dem som annars skulle beröras av propositionens förslag över huvud taget inte omfattas. Den svenska staten har enligt motionärerna inget ansvar för individer som uppehåller sig i landet utan erforderliga tillstånd, oavsett om de medvetet gömmer sig undan myndigheterna efter ut- eller avvisningsbeslut eller aldrig har gett sig till känna genom att exempelvis ansöka om asyl. Det är orimligt att dylika individer inte placeras i förvar för omedelbar utvisning utan tvärtom kan ansöka om och få ekonomiskt bistånd beviljat. Därigenom menar motionärerna att staten premierar ett i grunden kriminellt eller i vart fall klandervärt beteende. Motionärerna anser därför att några undantag inte bör finnas för individer som medvetet försvårar verkställighet av myndighetsbeslut. Individer som får avslag på en asylansökan ska omgående tas i förvar i väntan på omedelbar utvisning. Ett skarpare lagförslag i enlighet med motionens intentioner borde enligt motionärerna öka besparingsutrymmet väsentligt jämfört med vad regeringen angett i propositionen. m.fl. (V) yrkar i partimotion 2015/16:3369 att ska avslå propositionen. Till stöd för sitt yrkande anför motionärerna att den som får avslag på sin asylansökan måste respektera beslutet. Beslut om av- och utvisning ska följas. Det är en viktig del av rättsordningen. Att dra in biståndet för dem som inte följer dessa beslut kan därmed vid en första anblick anses rimligt. ifrågasätter dock om de föreslagna lagändringarna kommer att få den effekt som regeringen eftersträvar. Valet mellan att följa ett av- eller utvisningsbeslut är valet mellan att återvända till den plats man flytt ifrån eller stanna kvar på den plats man flytt till. Att tro att ett indraget bistånd skulle vara nog för att få dessa människor att vilja återvända är enligt motionärerna naivt. Förändringarna i lagen kommer troligen endast få den effekten att det gör situationen ännu svårare för människor som redan är väldigt utsatta. Motionärerna anför vidare att en liknande reform genomfördes i . Erfarenheterna från den reformen visar tydligt att antalet återvändande inte ökade utan att majoriteten av personerna i fråga i stället stannade kvar i under svåra förhållanden. Reformen resulterade i hemlöshet, starkt försämrad hälsa och en allmänt ökad utsatthet. I valde man senare att dra tillbaka reformen. Slutligen anför motionärerna att förslaget kommer att innebära en ökad belastning för de ideella organisationerna och sannolikt även ökade kostnader för kommunerna för insatser enligt socialtjänstlagen. har fått tillfälle att yttra sig över lagförslaget. Utskottet tillstyrker i sitt yttrande (2015/16:SfU3y) regeringens förslag och avstyrker motionerna från och (se bil. I likhet med regeringen anser socialförsäkringsutskottet att det finns ett stort behov av att frigöra resurser i mottagningssystemet och av att öka incitamenten för dem som har fått ett beslut om avvisning eller utvisning att frivilligt lämna landet. Utskottet delar regeringens uppfattning att rätten till bistånd inte bör tas bort för barnfamiljer eller i de fall där det bedöms vara uppenbart oskäligt. Regeringens förslag anses vidare vara ändamålsenligt utformat. Utskottet delar även regeringens bedömning att ändringarna bör träda i kraft . Till yttrandet har () och () fogat varsin avvikande mening. Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen med tilläggsbestämmelse får regeringen lämna förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret . Sådana förslag ska lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen. Endast om regeringen anser att det finns särskilda skäl får förslag till ändringar i statens budget lämnas vid andra tillfällen. I förarbetena framhålls att förslag till ändringar i budgeten för det löpande budgetåret vid andra tillfällen än i anslutning till budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen endast bör tillåtas om det finns särskilda skäl. Att sådana skäl finns är centralt för att säkerställa att helhetsperspektivet i budgetbehandlingen upprätthålls. har i flera sammanhang framhållit vikten av att processen kring en ändringsbudget är lika stram som processen kring en budgetproposition (se t.ex. bet. 2013/14:FiU21). Utskottet har också påtalat att syftet med förslag till ändringar i budgeten framför allt ska vara att komplettera den av beslutade budgeten med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse (se bet. 2008/09:FiU11 och bet. 2014/15:FiU21). Sedan reglerna om ändringsbudgetar trädde i kraft har en extra ändringsbudget lämnats (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:92–94). Också denna byggde på den överenskommelse som träffats mellan regeringspartierna och , , och med anledning av flyktingsituationen. Situationen i omvärlden och den flyktingsituation som den gett upphov till saknar motsvarighet i modern historia. Om ska kunna säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända krävs det en aktiv politik för att möta de utmaningar som flyktingsituationen innebär. Det lagförslag som lämnas i propositionen är en del i detta brådskande arbete. Utskottet har förståelse för regeringens bedömning att det med beaktande av tidsaspekterna i detta fall kan finnas särskilda skäl att föregripa den ändringsbudget som presenteras i samband med den ekonomiska vårpropositionen. I sammanhanget vill dock utskottet också framhålla den centrala betydelsen av att möjligheten att presentera extra ändringsbudgetar inte används vid andra tillfällen än när det av särskilda skäl är motiverat. Om användandet av extra ändringsbudgetar avviker från detta och processen kring ändringar i statens budget under löpande budgetår blir mindre stram, kommer det att urholka den för finanspolitiken avgörande principen om en fullständig och samlad budgetbehandling. Som utskottet konstaterat ovan är utmaningarna för det svenska asylsystemet mycket stora till följd av den kraftiga ökningen av antalet asylsökande som kommit till . Det är därför nödvändigt med åtgärder som säkrar förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärker etableringen av nyanlända. En sådan åtgärd är att skapa utrymme för fler asylsökande på anläggningsboendena. Ett sätt att uppnå detta är att som föreslås i propositionen begränsa rätten till bistånd för vissa utlänningar sedan de fått beslut om avvisning eller utvisning som har fått laga kraft. Det är viktigt att det finns utrymme för undantag från en sådan begränsning i vissa situationer för att säkerställa att effekterna av lagen inte blir stötande. De undantag som föreslås i propositionen tillgodoser enligt utskottets mening detta. Därmed föreslår utskottet att bifaller förslagen i regeringens proposition och avslår motionerna 2015/16:3368 (SD) och 2015/16:3369 (V). Extra ändringsbudget (SD) av och (båda SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Rätten till bistånd för vissa utlänningar 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., 2. ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2015/16:146 punkt 1 och motion 2015/16:3368 av och (båda SD) och 2015/16:3369 av m.fl. (V) i denna del. Ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag ställer sig positivt till varje politisk reform som går i rätt riktning och yrkar inte på att propositionen ska avslås. Däremot är förslaget alltför begränsat och dessutom behäftat med undantag som gör att drygt hälften av dem som annars skulle beröras av propositionens förslag över huvud taget inte kommer att omfattas av förslaget. För den som medvetet försvårar verkställighet av ett myndighetsbeslut bör det inte göras några undantag alls och den som fått avslag på en asylansökan ska utvisas. Bistånd till asylsökande enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. bör endast lämnas i form av kost och logi samt för grundläggande behov. Med dessa skarpare förslag bör besparingarna öka väsentligt jämfört med regeringens förslag. Mot bakgrund av det anförda bör anta regeringens lagförslag och ge regeringen till känna att den ska återkomma med ett förslag om att ta bort de undantag som finns i lagförslaget. Extra ändringsbudget (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Rätten till bistånd för vissa utlänningar avslår regeringens lagförslag. 2015/16:3369 av m.fl. (V) i denna del och avslår proposition 2015/16:146 punkt 1 och motion 2015/16:3368 av och (båda SD). Ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag avslår regeringens förslag till godkännande av ändrad ram och ändrat anslag. 2015/16:3369 av m.fl. (V) i denna del och avslår proposition 2015/16:146 punkt 2. Förslaget i propositionen bygger på migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och , . står inte bakom överenskommelsen eftersom den utgår från en felaktig verklighetsbeskrivning och innebär att asylrätten undergrävs. är djupt kritiskt till den utveckling inom asylpolitiken som regeringen drivit fram och även till förslagen i denna proposition. Ändringen i lagen kommer att göra situationen ännu svårare för människor som redan är väldigt utsatta. Den föreslagna ändringen kommer inte att få den effekt som regeringen eftersträvar. Fokus bör i stället ligga på ett effektivt återvändande med bibehållen rättssäkerhet och mänsklig värdighet och inte på repressiva åtgärder. Det bör införas positiva incitament som ökar enskildas vilja till frivilligt återvändande, som exempelvis återetableringsstöd för fler nationaliteter, behovsanpassad rådgivning efter avslag på asylansökan och inför återvändande samt riktade stödinsatser till särskilt utsatta grupper som våldsutsatta kvinnor och personer med funktionsnedsättning. bör mot denna bakgrund avslå propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:146 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. 2.Riksdagen godkänner ändrad ram för utgiftsområde samt anvisar ändrat anslag enligt tabell 1.1. 2015/16:3368 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undantagen som redogörs för i propositionen bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3369 av m.fl. (V): avslår proposition 2015/16:146 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar. Utskottets förslag till ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/ ny anslagsnivå Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Regeringens och motionärernas förslag till ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/ ny anslagsnivå Avvikelse (V) Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader yttrande 2015/16:SfU3y Det är givetvis glädjande att regeringen föreslår en reform inom invandringspolitiken som går i rätt riktning snarare än i fel riktning, vilket dessvärre har varit normaltillståndet. Jag skulle dock vilja sticka ut hakan och påstå att majoriteten av väljarna är rätt förbryllade över att individer som vistas illegalt i över huvud taget har rätt till ekonomiskt bistånd. Varför har denna felaktighet inte rättats till tidigare? Hur har den ens uppstått? Jag vill uppmärksamma kammaren på att det kan vara ett regelrätt lagbrott att vistas i det svenska riket olovligen. Det är något man kan dömas för i domstol och följaktligen också straffas för, helt och hållet enligt samma principer som gäller för andra typer av brottslighet. Värt att notera är att mitt parti inte har medverkat till att stifta just denna lag. Det är något som har beslutats i denna kammare av de övriga partierna. Fram tills nu har det funnits ett system där vi premierar individer som bryter mot svensk lag genom att bevilja dem ekonomiskt bistånd. Det är direkt ologiskt. Jag tycker att det är olämpligt att den proposition som är föremål för dagens debatt innehåller undantag som gör att mer än hälften av den grupp individer som annars skulle beröras av propositionen inte berörs. menar att detta undantag helt bör avskaffas. Jag säger inte att det är lätt. Jag tycker för egen del att det är svåra beslut att fatta. Undantaget som propositionen föreslår berör individer som vistas olovligen i med barn. Hela min grundansats - det gäller inte bara mig utan det gäller hela mitt parti - är att barn inte ska behöva lastas för att deras föräldrar fattar dåliga beslut. Vi måste likväl någonstans sätta ned foten. Det vi pratar om är faktiskt individer som bryter mot svensk lag genom att olovligen vistas i riket. Vi kan inte ha ett system som premierar den sortens beteende. Vilken sorts signaler sänder vi till de folk som faktiskt respekterar myndighetsbeslut, även om det råkar vara ett avvisningsbeslut? Detta bör självfallet gälla undantagslöst.