bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Därför ska nyanlända i mellanstadieåldern omfattas av en förlängd skolplikt till 18 respektive för nyanlända i tonåren, och de ska också kunna studera enligt en prioriterad timplan. För samma grupp bör man också utreda effekterna av ett kortare sommarlov för att nå gymnasiebehörighet. Många utsatta områden präglas av socialt och ekonomiskt utanförskap med bl.a. låga skolresultat, hög arbetslöshet, trångboddhet och låg politisk delaktighet. Polisen, skolan, , bostadsbolagen och det civila samhället måste arbeta långsiktigt och i samverkan för att förbättra situationen i dessa områden. Det behövs därför en rad åtgärder inom flera områden, t.ex. riktade insatser i skolan, ökade resurser för långsiktiga insatser mot våldsbejakande extremism, men också återinförda stimulansbidrag till utsatta stadsdelar. Vidare behöver boendemiljön förbättras och trångboddheten motverkas genom att t.ex. göra det möjligt att ombilda hyreslägenheter till ägarlägenheter i befintliga bestånd. Det är orimligt att människor som flytt från och som kommer att få stanna i ska få vänta på asylbesked. Därför behövs ett s.k. snabbspår för att korta handläggningstiderna för asylbesked till befintliga Syrienflyktingar, men också tillfälliga prövningstillstånd vid överklaganden av avslagsbeslut för att snabba på handläggningsprocessen. Vidare bör fler unga vuxna som bor i HVB-hem, stödboenden eller familjehem kunna erbjudas ett vanligt boende, varför socialtjänstlagen bör ses över för att möjliggöra detta. Vidare bör rätten till familjeåterförening finnas kvar. Regeringens förslag på en strikt migrationslagstiftning innebär att möjligheterna till familjeåterförening stoppas för en stor del av dem som ansökt om asyl efter . Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2015/16:3403 av m.fl. yrkande 1 med Liberalernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag tillstyrker också delvis , och respektive förslag till riktlinjer. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2015/16:3398 av m.fl. (KD), 2015/16:3403 av m.fl. (L) yrkande 1, 2015/16:3404 av m.fl. (C) och 2015/16:3406 av och (båda M) samt avslår proposition 2015/16:100 punkt 1 och motionerna 2015/16:1432 av m.fl. (S), 2015/16:1672 av Finn (M), 2015/16:2218 av och (båda MP), 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2342 av och (båda S), 2015/16:2407 av och (båda C), 2015/16:2439 av (C), 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M) och 2015/16:3397 av m.fl. (SD). har tillsammans med , och Liberalerna en samsyn kring den ekonomiska politiken som lägger en grund för oss fyra allianspartier att regera tillsammans. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska syfta till att bygga ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara, där alla får förutsättningar att växa och skapa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. när bedöms vara på väg in i en högkonjunktur finns det inte längre stabiliseringspolitiska skäl att avvakta med budgetförstärkningar. En stramare finanspolitik bör därför föras genom att nya reformer och framåt finansieras fullt ut som diskretionära budgetförstärkningar på genomförs. bör ytterligare i budgetförstärkningar genomföras. Förutsatt att ekonomin är i balans kan därmed den offentliga sektorns finansiella sparande nå 1 procents överskott 2020. Budgetförstärkningar bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Förstärkningarna ska inte ske genom att skatten på jobb och företagande höjs eller påverka välfärdens kärnverksamheter. Statens utgifter måste hållas på en mer ansvarsfull nivå, varför utgiftstaken bör sänkas med mellan 21–för åren 2017–2020. Migrationspolitiken ska bedrivas långsiktigt och hållbart, och den ska inom den reglerade invandringen värna asylrätten, underlätta rörligheten över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Det förutsätter genomgripande reformer. Integrationen måste förbättras, och trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Den ekonomiska politiken ska inriktas på att skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit samt göra det lättare att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken bör stödja familjerna, möjliggöra mer tid för barnen och öka familjernas frihet. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet och ett tydligt kvalitetsarbete för en bra skola och en god vård och omsorg. Den ekonomiska politiken behöver utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer, och tillväxten måste komma alla till del. Förutsättningarna för det civila samhället bör förbättras bl.a. genom att ett skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer införs. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är att det råder ordning och reda i de offentliga finanserna. Politiken får inte bedrivas med ständiga underskott och växande statsskuld, och därför är det viktigt att regler för finanspolitiken står fast över regeringsskiften. Utanförskapet är fortfarande stort men sammansatt på ett annat sätt . Mer behöver göras för att minska det, och inte minst handlar det om ett bättre anställningsklimat som stärker möjligheter och drivkrafter för de, som ska anställa och dem som ska anställas. Arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Trösklarna in på arbetsmarknaden behöver sänkas och arbetsmarknaden breddas för de grupper som har svårt att komma in, t.ex. utrikes födda och ungdomar med bristfällig utbildning. Den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan är tillkomsten av nya jobb så att fler kan bli en del av en arbetsgemenskap och få en chans att arbeta av sin förmåga. Ett hinder på den svenska arbetsmarknaden är de höga ingångslönerna för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. Arbetsmarknadspolitiken bör få en grundläggande renovering där bl.a. arbetsmarknadsutbildningarna anordnade av Arbetsförmedlingen avskaffas och ersätts med satsningar på utbildningar i det reguljära utbildningssystemet som t.ex. yrkesvux. Den nuvarande djungeln av arbetsmarknadsstöd ersätts med färre och enklare stöd, som en ny anställningsform, s.k. introduktionsanställning införs. Introduktionsanställningen bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära-sig-jobbet-tid. Under maximalt ska de enskilda medarbetarna ges en anställning och efter maximalt kunna få full lön. Introduktionsanställningens målgrupp är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men den ska omfatta alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden oavsett ålder och etnicitet. Politikens ansvar är att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. En förutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. För detta krävs sänkta skatter på arbete, förenklade regler för att starta och driva företag och ökad tillgång på riskkapital. Ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri förutsätter också en trygg och säker energiförsörjning. Det går inte att bortse från kärnkraften som en i huvudsak koldioxidneutral energikälla och den måste därför ges goda förutsättningar för fortsatt elproduktion . Effektskatten på kärnkraft bör därför tas bort så att nödvändiga investeringar blir möjliga för att trygga svensk energiförsörjning. Asylrätten måste värnas, och har ett moraliskt ansvar att hjälpa medmänniskor i nöd. Det är helt centralt att människor har möjlighet att återförenas med sina familjer, och därför bör regeringens beslut som innebär begränsad rätt till anhöriginvandring ändras. Detsamma gäller de beslut som fattats om skärpta försörjningskrav och att personer inte längre får rätt till asyl när det finns synnerligen ömmande omständigheter. För att förbättra mottagandet, förkorta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna vore det en fördel att införa s.k. asylansökningsområden när antalet asylansökningar är stort. Det statliga ansvaret för ensamkommande flyktingbarn behöver stärkas. En generös migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik. Med introduktionsanställningar skulle nyanlända få möjlighet till snabbare integration. För att öka jobbchanserna ytterligare bör ett etableringsavdrag införas där en nyanländ under sina första i får möjlighet att tjäna skattefritt – vilket även bör gälla unga. Den akuta bostadsbrist som uppstått när antalet asylsökande ökat kraftigt kan man komma till rätta med genom att får rätt att äga boenden för asylsökande och genom att kommunernas planprocess förenklas för tillfälliga bostäder. När människor har makt att påverka sin egen livssituation ökar deras välbefinnande. Det gäller allt från utbildning och jobb, familjebildning och bostad till vård och omsorg. Därför bör det vara en självklarhet att välja äldreboende, vårdcentral eller hemtjänstutförare. En mångfald av aktörer inom välfärdssektorn är en förutsättning för att en ideellt driven och idéburen vård och omsorg ska kunna växa fram. Det är avgörande för företag inom välfärdssektorn att få gå med vinst för att valfriheten ska kunna bevaras. Med allt fler äldre ökar behovet av fler och olika typer av äldreboenden, och därför bör en äldreboendegaranti införas. Äldreboendegarantin ska innebära att beslutet att flytta till ett särskilt boende, trygghetsboende eller äldreboende helt ska vara den enskildes, om denne är över en viss ålder. är en äldreboendegaranti utan äldreboenden inte värd något, varför investeringsstödet för äldreboenden behöver utökas och ambitionerna i kommunerna höjas. Den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården är en viktig del av välfärden. Hälso- och sjukvården ska kännetecknas av värdighet, kvalitet, tillgänglighet och jämlikhet. Svensk hälso- och sjukvård står inför ett flertal viktiga utmaningar. Sjukvården måste organiseras så att tid frigörs så att vårdpersonalen kan ägna mer tid åt patienterna. För att avlasta vårdpersonalen från arbetsuppgifter som inte kräver vårdutbildning bör s.k. vårdservicetjänster införas. Sjukhusvården bör förstatligas. Situationen för svensk polis är ansträngd och polisväsendet står inför stora utmaningar. Därför bör antalet anställda inom polisen öka med totalt 2 600 i hela landet, inklusive i den och civilanställda. För att minska risken för terrorattacker behövs flera parallella åtgärder, t.ex. en förbättrad avhopparverksamhet och utökade resurser till Säkerhetspolisen. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2015/16:3398 av m.fl. med riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag tillstyrker också delvis , och Liberalernas respektive förslag till riktlinjer. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) (V) anför: Budgetlagen föreskriver att investeringar i infrastruktur, fastigheter m.m. i normalfallet ska finansieras via anslag på statsbudgeten. Det sätt på vilket staten hanterar infrastrukturinvesteringar blir särskilt problematiskt i kombination med systemet med utgiftstak. Det innebär att investeringar får konkurrera om utrymmet under utgiftstaken med löpande utgifter som sjukpenning, barnbidrag m.m. Detta riskerar att leda till att viktiga samhällsinvesteringar inte kommer till stånd eller skjuts . Vi menar att staten, i likhet med vad som är fallet i kommuner och företag, borde införa en investeringsbudget. Det skulle möjliggöra att staten i högre utsträckning skulle kunna fördela investeringskostnaderna över hela investeringens livslängd, vilket skulle förbättra regeringens och beslutsunderlag beträffande avvägningar mellan långsiktiga strategiska investeringar och mer kortsiktiga reformförslag. Vi anser att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda frågan om att ändra budgetlagen så att lånefinansiering utgör huvudprincip, men väljer att inte gå fram med det förslaget just . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:100 ekonomiska vårproposition: 1.Riksdagen godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). 2015/16:3397 av m.fl. (SD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2015/16:3398 av m.fl. (KD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2015/16:3403 av m.fl. (L): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2015/16:3404 av m.fl. (C): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2015/16:3406 av och (båda M): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 3–13 i motionen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:1432 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kommission för jämlikhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1672 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd för ett individuellt ekonomiskt överskottsmål som kan ersätta ett statligt dito under förutsättning att en sund inställning till stabilitet i statens finanser råder med ett strikt budgetbalanskrav och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2218 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en statlig investeringsbudget och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2277 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans och ökade aktivitetskrav i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2342 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett sysselsättningspolitiskt ramverk och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2407 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att i tillväxtberäkningar även få in effekter på miljö och utnyttjandet av naturresurser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2439 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en modell för ”rural budgeting” för att kunna åskådliggöra hur pengar fördelas till olika delar av en kommun eller region eller nationellt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på att följa sysselsättningsutvecklingen och att regeringen ska utgå från sysselsättningspåverkan i utformningen av sin politik, och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2015/16:SkU7y yttrande 2015/16:JuU8y yttrande 2015/16:SoU5y yttrande 2015/16:UbU7y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2015/16:MJU5y yttrande 2015/16:AU3y Protokoll från öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport , kl. 9.00–11.15 – Professor , Finanspolitiska rådets ordförande (S), ordförande (M), vice ordförande Ordföranden: är 9.00 och finansutskottets öppna utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport är därmed inledd. Jag vill börja med att hälsa och från hjärtligt välkomna liksom finansminister . Den här övningen kommer att gå till på det viset att vi först får lyssna till som föredrar rapporten. Sedan får finansministern en möjlighet att kommentera den innan ledamöterna i utskottet får en möjlighet att ställa frågor. Hela denna övning ska vara över till . Ni är alla hjärtligt välkomna hit. Jag börjar med att ge ordet till , varsågod. , : Tack så mycket för att jag fick komma hit. är en del av det finanspolitiska ramverket. Vi består av oberoende forskare och experter, och vi gör arbetet vid sidan av våra ordinarie jobb eller annan verksamhet. Trots att vi är ganska få har vi en ganska bred sammansättning. Vi består av tre kvinnor och tre män. Vi har kompetens inom många områden. De av oss som är forskare har tidigare bland annat sysslat med arbetsmarknadsekonomi, social rörlighet, tillväxt, keynesiansk stabiliseringspolitik, handel och klimatekonomi. Alla vi forskare fortsätter också att forska inom de områdena. Rådets huvudsakliga uppgift är att utvärdera regeringen utifrån de mål och regler som har slagit fast och att också bidra till en bättre ekonomisk-politisk diskussion genom att påpeka och klargöra målkonflikter och behov av avvägningar mellan dessa mål. Vi och ramverket finns eftersom det funnits och finns en bred parlamentarisk uppslutning kring idén att delarna i ramverket leder till en bättre ekonomisk politik. Trots att vi är regeringens och redskap är det inte alltid jag känner mig fullt uppskattad. Jag kan förstå att vi i den dagliga politiska verksamheten ibland kan uppfattas som ett irritationsmoment och kanske till och med begränsande på politiken. Men jag vill passa på att försäkra att jag och mina kollegor ser som vår uppgift att bidra till en bättre ekonomisk politik. Den är inte bättre utifrån våra egna värderingar och uppfattningar utan i stället utifrån de mål som riksdag och regering har beslutat om. ekonomi är stark, tillväxten är hög, arbetslösheten är sjunkande, och statsskulden är låg. är på väg in i en högkonjunktur. Det finansiella sparandet utvecklades i fel riktning 2013–2014, förstärktes kraftigt men försvagas nu trots den starka konjunkturtillväxten. Vi menar att sparandet i stället borde fortsätta att förbättras för att skapa förutsättningar för att hantera en framtida lågkonjunktur. Just nu står sommaren för dörren i både bildligt och bokstavligt talat. Vår något otacksamma uppgift i detta läge är att påminna om att vintern kommer. Vi vet inte när, men vi vet att den kommer. Vår uppgift blir alltså lite grann av att vara en partyförstörare. Vi tar den uppgiften på allvar även om vi inte njuter av den. Vi menar att politiken borde innebära en stramare finanspolitik 2016–2018 än den politik som regeringen presenterar i vårpropositionen. I den här figuren visar jag det strukturella sparandet enligt vårpropositionen. Där ser vi att sparandet har förändrats över tiden. Det strukturella sparandet är det sparande som försöker ta hänsyn till de mer eller mindre automatiska förändringar som uppstår på grund av att konjunkturen varierar. Från lång erfarenhet vet vi att den ekonomiska politiken bör ge utrymme för underskott i lågkonjunktur som då måste balanseras av överskott i högkonjunktur. Om så inte sker tenderar politiken att bli destabiliserande. Också det konjunkturjusterade sparandet som vi ser här bör på ett ordnat och följsamt sätt följa konjunkturutvecklingen och röra sig i någorlunda takt med konjunkturen. Syftet med överskottsmålet är just att underlätta en sådan politik. I figuren lägger jag nu till beräkningar av hur konjunkturen har utvecklats mätt som bnp-gapet. Vi ser att det finns exempel i figuren där kurvorna inte har rört sig åt samma håll, vilket de normalt sett borde. Det ena är 2013–2014 när konjunkturen förbättrades som det strukturella sparandet försämrades. Det andra är det som gäller –2017 som vi ser framför oss här. Vi ser också en väldigt tydlig tendens –2015 att kurvorna rörde sig åt samma håll. Vi menar att det ger uttryck för att det finns en betydande avvikelse mellan det finansiella sparandet och det som krävs utifrån ramverket och specifikt överskottsmålet. Såvitt vi förstår avviker vår uppfattning om existensen av en avvikelse inte från regeringens. Avvikelser från överskottsmålet uppstår förstås från tid till annan av olika mer eller mindre välmotiverade orsaker. När de uppstår, och om man också beräknar att de kommer att kvarstå, är det väsentligt att avgöra om de kan motiveras med befogade argument. Tillfälliga kostnadsökningar utanför politisk kontroll kan vara sådana motiv. En ovanligt bräcklig konjunkturutveckling kan också vara ett befogat argument för en avvikelse. Men det är uppenbart att det inte är ett argument som är relevant i dagens situation. Vi har också gjort beräkningar av de temporära utgifter som har uppstått på grund av asylinvandringen. De har vi gjort utifrån de prognoser som finns i vårpropositionen för framtida flöden av asylinvandrare. Vår beräkning innebär att avvikelsen inte i någon större utsträckning, i varje fall inte fullständigt, kan förklaras av temporära utgifter för asylinvandringen. I den här figuren har vi i den röda kurvan visat hur mycket vi kan räkna bort genom att ta hänsyn till de tillfälliga utgifterna för asylinvandringen från det strukturella underskottet. Vi ser att den röda kurvan visar en något bättre utveckling, men fortfarande en utveckling som inte går i takt med konjunkturen från och med nu och framöver. Regeringen har också gjort en migrationsjustering som inte avviker påtagligt från vår, även om vi har förstått att regeringen menar att det inte ska ses som en egentlig beräkning av de sakerna. Men det är ändå intressant att notera. En annan sak som är värd att notera när det gäller justeringen är att hur mycket av kostnaderna som är temporära är stort beroende av hur stora flödena av asylinvandrare kommer att bli . Skulle asylinvandringen gå tillbaka till ungefär de nivåer som vi har haft under , ungefär 30 000 , skulle förstås justeringen bli betydligt mer och kanske i storleksordningen . Det skulle förstås leda till en annan bild. Men vi har tyckt att det är naturligt att vi utgår från de officiella prognoserna, som möjligen innehåller en viss säkerhetsmarginal. Regeringen argumenterar när den diskuterar avvikelsen att den inte är särskilt oroande ur ett statsfinansiellt perspektiv. Statsskulden är låg och likaså räntorna. I någon mening har vi därmed råd att låna till de underskott som uppstår. Det är i och för sig sant, och vi gör ingen annan bedömning. Men vi menar att det inte är ett relevant argument. Det är inte förenligt med ramverket och heller inte förenligt med en ansvarsfull stabiliseringspolitik. Vi är också bekymrade över att det inte finns någon plan, vilket krävs av ramverket och budgetlagen, för återgång när en avvikelse har uppstått. Vi menar att det skulle krävas ett åtagande om hur avvikelsen ska återtas. Det finns inte, såvitt vi kan bedöma. Vad som finns är en framskrivning av budgeten under konstanta regler. Men en sådan framskrivning ger med nästan naturnödvändighet alltid ett överskott på en egentligen godtycklig nivå om man låter den rulla tillräckligt . Vi menar att det krävs åtaganden att finansiera reformer och oförutsedda utgifter och ett tidsatt mål för när avvikelsen ska återtas. Självklart är ett sådant åtagande betingat. Det kan hända saker som gör att det inte är rimligt och realistiskt eller vettigt ekonomiskt att genomföra det. Det blir ett betingat åtagande men dock ett åtagande. Slutsatsen av detta är att vi menar att regeringen inte har följt det finanspolitiska ramverket och specifikt bryter mot överskottsmålet. Det pågår diskussioner om förändringar i ramverket. Vi tycker att det är naturligt att man från tid till annan diskuterar en omprövning av nivån för det finansiella sparandet och också andra delar i det finanspolitiska ramverket. Det kräver en konstruktiv och framåtblickande diskussion som inte styrs av kortsiktiga politiska motiv. Det är uppenbart ett stort ansvar för både regering och opposition som man har klarat genom att vi införde ramverket. Jag hoppas att man också kommer att klara det framöver. Vi utgår från att den uppslutning som har funnits kring det finanspolitiska ramverket också kommer att ta sig uttryck i att man kommer att komma överens om hur det ska se ut framöver. Vi är lite bekymrade över det vakuum som nästan föreligger nu när det gäller särskilt överskottsmålet. Även om det förstås inte är vi som bestämmer om överskottsmålets nivå har vi tyckt att vi kan bidra till en konstruktiv diskussion om detta.