bet · H401SfU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Lagändringarna föreslås träda i kraft men tillämpas första gången för ersättning som avser tid efter , med vissa övergångsbestämmelser. Regeringen föreslår att bostadstillägget ska höjas och kunna lämnas av bostadskostnaden upp till bostadskostnadstaket även till den som inte har fyllt . Därmed stärks den ekonomiska tryggheten för personer med aktivitets- och sjukersättning. är nivån för personer som inte har fyllt , medan den är för personer som har fyllt . Vidare föreslås att den skäliga levnadsnivån vid beräkning av särskilt bostadstillägg även för den som inte har fyllt ska höjas till 1,473 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,204 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Dessutom föreslås att garantinivån för hel sjukersättning från och med den månad då den försäkrade fyller ska höjas med 0,05 prisbasbelopp, så att den för år räknat motsvarar 2,45 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning föreslås på motsvarande sätt höjas med 0,05 prisbasbelopp. Lagändringarna som avser bostadstillägget föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Lagändringarna som avser garantiersättning föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. Sjukersättning betalas ut till en försäkrad till och med den månad han eller hon fyller . Nuvarande utgiftsutveckling påverkas dels av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , dels av att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Vidare bedöms sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning öka något , vilket förväntas påverka utgifterna för aktivitets- och sjukersättning eftersom en viss andel av dessa personer övergår till aktivitets- eller sjukersättning. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgiftsutvecklingen för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer med aktivitets- respektive sjukersättning, utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. Utgifterna beräknas till . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas till . Höjningen av bostadstillägget och garantinivåerna i aktivitets- och sjukersättningen beräknas öka utgifterna inom anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Handikappersättningar bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bestäms till 3 . Anslaget får användas för utgifter för arbetsskadeersättning som omfattar förmåner enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagar. Anslaget får dessutom användas för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på färre nybeviljade arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta uppnått . Denna utveckling bedöms fortsätta även . Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagar. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Ersättningen för det statliga personskadeskyddet beräknas bli något lägre främst på grund av att livräntor enligt äldre lagstiftning upphör. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningsprocessen och försäkringsmedicinska utredningar, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsnära stöd samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningskostnader. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen. och Arbetsförmedlingen samarbetar för att göra insatser som bidrar till att den som är sjukskriven ska återfå arbetsförmågan och kunna återgå i arbete. Insatserna ska bidra till att skapa bättre förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. Utgifterna för samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen beräknas till . Finansiell samordning genom samordningsförbund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd så att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Finansiell samordning genom samordningsförbund är en frivillig samverkan mellan , , samt en eller flera kommuner. fanns det 83 samordningsförbund som omfattar 244 av 290 kommuner. Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med var sin fjärdedel. Utgifterna beräknas till . För att stimulera fortsatta utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården som bidrar till en effektiv sjukskrivningsprocess avser regeringen att teckna en tvåårig överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL). Utgifterna beräknas till . Regeringen och SKL ingår, ofta årliga, överenskommelser om ersättning till landsting som levererar s.k. medicinska utredningar till . Dessa kompletterande medicinska underlag från hälso- och sjukvården till , s.k. försäkringsmedicinska utredningar, ligger till grund för bedömning av den försäkrades arbetsförmåga. Nuvarande överenskommelse gäller fram till , och en ny överenskommelse planeras för perioden t.o.m. . Den pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar (AFU) som pågått avslutas och utredningsformen permanentas så att alla landsting fr.o.m. ska kunna välja att genomföra dessa utredningar. Utgifterna beräknas till . finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete. Syftet med bidraget är att göra det lättare för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar. Om den anställdes arbetsförmåga kan tas till vara på arbetsplatsen i ett tidigt skede ökar hans eller hennes möjligheter också att tidigt återgå i arbete. Utgifterna beräknas till . Bidrag för företagshälsovårdens kostnader för köp av sådan medicinsk service som ingår som ett led i bedömningen av en arbetstagares arbetsförmåga beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader bestäms till . finns en ny ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig framför allt till mindre arbetsgivare. Antalet arbetsgivare som fick ersättning för sina sjuklönekostnader uppgick till ca 42 200. Utgifterna för ersättning för höga sjuklönekostnader uppgick till . Detta är avsevärt högre än vad reformen var beräknad till. Det första årets utfall tyder på att vissa arbetsgivares sjuklönekostnader är betydligt högre än vad som har varit känt. Ett arbete pågår inom för att studera reformens utfall närmare liksom ersättningens utformning. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till 8 och att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Resurserna ska användas för att ge förutsättningar att hantera de reformer regeringen vill genomföra inom välfärdsområdet. Det handlar t.ex. om reformer inom aktivitets- och sjukersättningen och de familjeekonomiska stöden. Resurserna ska även användas för assistansersättningen, t.ex. höja kvaliteten på utredningar, öka utredningskapaciteten samt stärka arbetet mot bidragsbrott. Därtill ska resurserna användas för att handlägga ökade volymer inom flera socialförsäkringsförmåner till följd av det ökade antalet nyanlända personer. Härutöver föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 som en följd av ökade kostnader på grund av att utvecklingsersättningen för unga i åldern 20–sänks. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att sedan ökas följande år för att varaktigt finansiera nationella digitala tjänster. Regeringen föreslår att anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen bestäms till . Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2016/17:2350 yrkande 1, 2 och 4–9 att anvisar 4 mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna vill bl.a. återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, stärka drivkrafterna tillbaka i arbete, införa en ny karensdag dag 15 i sjukskrivningsperioden samt sänka sjukpenningbeloppet till av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag 90 och till från dag 365. Det högsta sjukpenningbeloppet som kan utges till arbetslösa föreslås sänkas. Till anslaget 1:2 anvisas ca mindre än regeringen. Automatisk rätt till sjukersättning och bostadstillägg vid förlängd skolgång bör slopas och regeringens förslag om sjukersättning till den som fyller m.m. avvisas. Till anslaget 1:6 anvisas mindre än regeringen. Genom en omfördelning inom anslaget med stärks arbetsgivares och landstingens möjligheter att genomföra tidiga insatser och en föresbyggandegaranti mot psykisk ohälsa. Vidare tillförs för att genomföra ett pilotprojekt, den s.k. Kalmarmodellen, för att undersöka om landstingen kan ta hela eller delar av det ekonomiska ansvaret för sjukförsäkringen. anslås för att ska inrätta en särskild rehabiliteringskedja för personer med lättare psykiska diagnoser. Till anslaget 2:1 anvisas mer än regeringen bl.a. för att handläggning av rehabiliteringsärenden och kontroll av vårdgivare bör stärkas. Satsningen avser ökad tillsyn av vårdgivarnas arbete med sjukskrivningarna och en förstärkning av dagens rehabiliteringskedja med tidsgränser och regelbunden uppföljning. Anslagen 2:1 och 2:2 påverkas av en justerad pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2016/17:2355 yrkande 1 och 4–6 av m.fl. (M) föreslås också en separat rehabiliteringskedja för vissa lättare psykiska diagnoser och en förstärkning av dagens rehabiliteringskedja, att tillsynen av läkares sjukskrivningsmönster ska öka samt att hälso- och sjukvårdens roll inom sjukförsäkringen och drivkrafterna för återgång i arbete måste stärkas och förtydligas. I kommittémotion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot kvinnors ohälsa. I motionen anges att förutsättningarna för rehabilitering bör stärkas mot bakgrund av de ökande ohälsotalen. I kommittémotion 2016/17:2891 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar 4 mer än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mer än regeringen till följd av förslag inom arbetslöshetsförsäkringen. Anslaget 2:1 tillförs för att förbättra rutiner för att begära uppgifter från hälso- och sjukvården. Motionärerna föreslår vidare att anvisas till ett nytt anslag: Slopad karensdag för personal i skol- och fritidsverksamhet. Avsikten är att minska smittspridning bland barn och föräldrar. Vidare föreslås att anvisas till ett nytt anslag: Sjuklön för små företag. För att göra det billigare och enklare för små företag att anställa anser motionärerna att sjuklönekostnaderna för småföretagare bör avskaffas. Slutligen beräknas enligt motionärerna förslag om minskad invandring medföra minskade utgifter inom utgiftsområdet. Även i kommittémotionerna 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:833 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 25 föreslås att karensdagen för personal inom skolan och fritidsverksamheten ska tas bort. I motion 2016/17:2492 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att förbättra möjligheter att få uppgifter från hälso- och sjukvården. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2016/17:3450 att anvisar 3 mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än regeringen. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras, och ytterligare en ny karensdag, dag 15 i sjukskrivningsperioden, bör införas. Vidare bör till följd av förslag inom arbetslöshetsförsäkringen det högsta sjukpenningbeloppet som kan utges till arbetslösa sänkas. Till anslaget 1:2 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna föreslår att den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen bör sänkas till den nivå som gällde före höjningen 2015. Regeringens förslag om aktivitets- och sjukersättning avvisas. Till anslaget 2:1 anvisas mindre än regeringen som en följd av effektiviseringar i handläggning. Anslagen 2:1 och 2:2 påverkas av en justerad pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 3 begärs att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs. I kommittémotion 2016/17:3489 yrkande 1–3 av m.fl. (L) föreslås att anvisar 4 mindre än regeringen. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna föreslår att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs och att det införs ytterligare en karensdag, dag 15 i sjukskrivningsperioden. Vidare föreslås ytterligare en kontrollpunkt fr.o.m. dag 300 i sjukperioden. Det högsta sjukpenningbeloppet som kan utgå till arbetslösa bör sänkas till följd av förslag inom arbetslöshetsförsäkringen. Till anslaget 1:2 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna föreslår att unga med funktionsnedsättning och förlängd skolgång ska kunna ges ersättning från studiemedelsystemet i stället för aktivitetsersättning, att de särskilda reglerna för ersättning på garantinivå i aktivitets- och sjukersättningen för flyktingar och skyddsbehövande m.m. ska slopas samt att den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen ska sänkas till den nivå som gällde före höjningen 2015. Regeringens samtliga förslag om aktivitets- och sjukersättning avvisas av motionärerna. I kommittémotion 2016/17:3279 yrkandena 4, 8, 11, 12 och 18 av m.fl. (KD) föreslås att anvisar 2 mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslaget 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna föreslår att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska återinföras. Anslaget minskas även till följd av att förslag inom arbetslöshetsförsäkringen medför att det högsta sjukpenningbeloppet som kan utges till arbetslösa bör sänkas. Till anslaget 2:1 anvisas mindre än regeringen. Det bör enligt motionären inrättas en arbetsplatsrådgivare på som ger arbetsgivaren stöd i rehabiliteringsfrågor, och anslag bör ökas med . Anslagen 2:1 och 2:2 påverkas av en justerad pris- och löneomräkning. I budgetpropositionen lämnar regeringen flera förslag för att öka tydligheten och aktiviteten inom aktivitets- och sjukersättningen. Bland annat föreslås att en försäkrad ska kunna få studera med bibehållen aktivitetsersättning, en större trygghet vid vilande sjukersättning och att den ekonomiska tryggheten stärks inom aktivitets- och sjukersättningen genom höjd ersättningsgrad i bostadstillägget och höjd gräns för skälig levnadsnivå i det särskilda bostadstillägget samt höjd garantinivå i aktivitets- och sjukersättningen. Vidare föreslås att hel sjukersättning ska kunna ges till personer i åldern 19–. Utskottet delar regeringens bedömning att aktivitetsersättningen inte har kommit att präglas av aktivitet så som var avsikten när förmånen infördes. Det är angeläget att regelverket är utformat så att den enskildes initiativ att närma sig arbetsmarknaden underlättas. kan utskottet konstatera att det finns en förhållandevis liten grupp unga vars funktionsnedsättningar är så pass omfattande att de sannolikt aldrig kommer att kunna utveckla en arbetsförmåga. Personer i åldern 19–med långvarigt nedsatt arbetsförmåga har således olika behov som sjukförsäkringen behöver anpassas till. I likhet med regeringen anser utskottet att de personer som behöver en ökad försörjningstrygghet bör kunna beviljas hel sjukersättning. Det är också viktigt att de aktiva åtgärderna för unga med nedsatt arbetsförmåga utformas så att de kan övergå till arbete eller studier utan att den ekonomiska tryggheten påverkas. Det är särskilt viktigt mot bakgrund av att allt fler unga personer beviljas aktivitetsersättning. Utskottet delar regeringens bedömning att en försäkrad ska kunna få studera med bibehållen aktivitetsersättning. Utskottet anser också i likhet med regeringen att bostadstillägget och garantinivån inom aktivitets- och sjukersättningen bör höjas. Studier visar att ökade insatser från hälso- och sjukvården kan innebära ökade kostnader för landstingen, som kostnaderna för sjukförsäkringen minskar. Omvänt kan uteblivna insatser inom vården leda till ökade kostnader för sjukförsäkringen. Olika former av finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården kan bidra till ett effektivare utnyttjande av de ekonomiska resurserna i samhället. Utskottet noterar också att regeringen i budgetpropositionen anger att möjligheterna till finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården bör övervägas i särskild ordning för att ytterligare stärka sjukskrivningsprocessen och förbättra stödet till sjukskrivna. När det gäller ökad tillsyn över vårdgivarna och förbättrade rutiner för att inhämta uppgifter från hälso- och sjukvården aviserar regeringen i budgetpropositionen att en arbetsgrupp inom med representanter från och ska bildas för att utarbeta behövligt kunskapsstöd för primärvården vad gäller bl.a. råd för sjukskrivning. Utskottet konstaterar att landstingen får fortsatta stimulansmedel för behandlingar av psykisk ohälsa och långvarig smärta och att detta ingår i överenskommelsen om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess (den s.k. sjukskrivningsmiljarden). Genom överenskommelser utvecklas även elektroniskt informationsutbyte mellan hälso- och sjukvården och för att effektivisera hanteringen av och öka kvaliteten på läkarintygen. Arbetsgivarna har en central roll, och deras möjligheter bör stärkas både när det gäller att förebygga sjukfrånvaro och när det gäller anställdas rehabilitering vid sjukdom. Utskottet noterar att arbetsmarknadens parter har lämnat in en för respektive sektor partsgemensam avsiktsförklaring till regeringen med lösningar som syftar till att minska sjukfrånvaron. ersattes högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader av en ny ersättning för höga sjuklönekostnader. Ett nytt anslag Ersättning för höga sjuklönekostnader har förs upp på statens budget . Stödet innebär att små företags skydd mot höga sjuklönekostnader har stärkts väsentligt. Det har även blivit enklare för arbetsgivare att få ersättning. Från avskaffades den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen presenterade ett åtgärdspaket med 7 områden och 25 konkreta åtgärder för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron att sjukpenningtalet högst ska uppgå vid utgången av 2020 angavs också. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att det inletts ett arbete inom för att se över dels hur rehabiliteringsinsatserna kan stärkas i rehabiliteringskedjan, dels hur Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om karensavdrag ska kunna genomföras. Utredningen har i sitt slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) lämnat ett förslag om att införa ett karensavdrag i stället för en karensdag. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 10 och förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken samt bemyndigande. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2016/17:1 punkterna 1–5 och avstyrker motionerna 2016/17:2350 (M) yrkandena 1, 2 och 4–9, 2016/17:2355 (M) yrkandena 1, 3–6, 2016/17:3078 (M) yrkande 10, 2016/17:832 (SD) yrkande 8, 2016/17:833 (SD) yrkande 3, 2016/17:835 (SD), 2016/17:2492 (SD), 2016/17:2506 (SD) yrkande 25, 2016/17:2891 (SD), 2016/17:2971 (C) yrkande 3, 2016/17:3450 (C), 2016/17:3489 (L) yrkandena 1–3, och 2016/17:3279 (KD) yrkandena 4, 8, 11, 12 och 18 med förslag till annan anslagsfördelning. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om en utvidgning av myndigheternas underrättelseskyldighet vid miss-tanke om felaktig utbetalning och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer. avslår motionsyrkanden om bl.a. vård av föräldrar och ett samordnat kostnadsansvar för sjukvård och sjukförsäkring. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (V), 3 (KD), 4 (KD) och 5 (S, MP, V). I motion 2016/17:408 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna för ett friare val av sjukförsäkringsleverantör än den monopolsituation som råder . Den enskilde bör få disponera sin del av sjukförsäkringsavgiften och själv välja leverantör. De som vill bör kunna ha kvar som leverantör. Finn (M) begär i motion 2016/17:439 ett tillkännagivande om behovet av att se över möjligheterna till ett bättre samordnat kostnadsansvar mellan sjukvård och sjukförsäkring. Sjukvården och sjukförsäkringen måste samverka på ett bättre sätt än . En lösning skulle kunna vara att staten övertar kostnadsansvaret för sjukvården från landstingen, en annan att lägga över hela kostnadsansvaret för sjukförsäkringen på landstingen. I motion 2016/17:678 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att frysa svenska medborgares sjukpenninggrundande inkomst vid utflyttning från och att denna sedan återupptas på samma nivå vid återflyttning. Det skulle öka incitamentet för hemflytt. (M) begär i motion 2016/17:3243 ett tillkännagivande om möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder. I motion 2016/17:2438 av och (båda SD) begärs i yrkandena 1–3 tillkännagivanden om att lagstifta om krav på uppehållsrätt för utbetalning av stöd från , om en lagstiftning för att möjliggöra återkrav när bidrag betalats ut felaktigt och om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk. Motionärerna anser att har bristande kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare och att bidrag som har grundats på handlingar som varit falska måste kunna återkrävas. Det ska krävas laglig vistelse i landet för att utbetalningar från socialförsäkringssystemet ska få göras. och (båda SD) begär i motion 2016/17:2545 yrkande 2 ett tillkännagivande om att endast svenska medborgare ska kunna ta del av välfärdssystem. För att komma till rätta med de skenande kostnaderna för migration bör icke-medborgares tillgång till de svenska välfärdsystemen begränsas. I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. (V) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om att utreda hur sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda ska kunna avskaffas. I kommittémotion 2016/17:481 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning och ta fram förslag på hur socialförsäkringssystemet kan möta de förändrade förutsättningarna på arbetsmarknaden med allt fler kombinatörer. Sjukförsäkringen behöver ändras för att fungera bättre och ge ökad trygghet på en arbetsmarknad med allt större inslag av korta jobb och osäkra anställnings- och anlitandeformer. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3279 yrkande 1 ett tillkännagivande om utformningen av socialförsäkringssystemet. Insatserna för rehabilitering behöver stärkas och individanpassas så att den som har möjlighet att komma tillbaka till förvärvsarbete får det stöd som behövs. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om målet med sjukförsäkringen.