bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — Visumkrav för turkiska medborgare ska lyftas senast under förutsättning att uppfyller villkoren i färdplanen för viseringsliberalisering. ska ett nytt kapitel, kapitel 33 om finansiella och budgetära frågor, öppnas i de turkiska förhandlingarna om EU-medlemskap. Ytterligare , utöver de som EU tidigare beslutat om, utlovas för faciliteten för flyktingar i fram till slutet av 2018. Faciliteten ska stödja projekt för att förbättra förhållandena för flyktingar i landet. Vidare innebär överenskommelsen ett stärkt stöd till för att landet ska klara ett rättssäkert mottagande och återvändande. Utskottet betonar att det är centralt att åtgärderna i överenskommelsen vidtas i enlighet med internationell och europeisk rätt och välkomnar att regeringen under förhandlingarna har drivit dessa frågor. Asylrätten ska värnas. Vidare är det betydelsefullt att samarbetet med UNHCR är tydligt uttryckt och att överenskommelsen ska utvärderas löpande så att det är möjligt att säkerställa successivt att åtgärderna genomförs i enlighet med och internationell rätt och att de når resultat. Utskottet betonar också vikten av att överenskommelsen innehåller ett tydligt åtagande från turkisk sida om att migranter som återvänder till landet ska få skydd i enlighet med relevanta internationella standarder och att principen om s.k. non-refoulement ska respekteras. I ett motionsyrkande anförs att regeringen bör införa ett ensidigt visumtvång gentemot om EU beslutar om visumfrihet . Utskottet kan konstatera att viseringsfrågor regleras på EU-nivå och är fullt ut harmoniserade. I viseringsförordningen regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav vid resa till ett EU-land. Utskottet kan därmed konstatera, i likhet med vad socialförsäkringsutskottet anför i betänkande 2015/16:SfU14, att inte ensidigt kan införa krav på visering gentemot vare sig vissa individer eller vissa länder. I likhet med vad som anförs under avsnittet om utvidgningsprocessen välkomnar utskottet att regeringen fortsatte att understryka betydelsen av samarbete med , men betonade vikten av att bygga detta samarbete på den formella EU-anslutningsprocessen. Utskottet betonar vikten av att säkerställa konditionalitet och möjlighet att ställa krav på interna reformer i mot ökad rättssäkerhet, yttrandefrihet och respekt för minoriteter. Utskottet understryker vikten av ett nära samarbete och ett starkt partnerskap vad gäller såväl partnerskapet EU–som EU–Afrikanska unionen (AU). Utskottet noterar att i samband med och möte betonades vikten av fortsatt arbete med att genomföra den gemensamma s.k. vägkartan för perioden –2017. Områdena fred och säkerhet, demokratisk styrning och mänskliga rättigheter, hållbar och inkluderande utveckling, tillväxt och kontinental integration, globala och uppkomna utmaningar samt administrativt och finansiellt samarbete lyftes särskilt fram under mötet. Vidare konstaterar utskottet att fred och säkerhet, liksom stödet till AU:s institutions- och kapacitetsstärkande, är prioriteringar i samarbetet med AU. Flera motionsyrkanden berör frågor med koppling till utvecklingen i , , , och . Utskottet har i ett betänkande om och (bet. 2015/16:UU12) utförligt behandlat liknande frågeställningar och väljer därför att i detta betänkande lämna mer övergripande ställningstaganden. Utskottet konstaterar att Syrienkrisen har utvecklats till världens största humanitära katastrof. Det uppskattas att inbördeskriget i krävt över 250 000 dödsoffer. Åtminstone halva den syriska befolkningen befinner sig på flykt i eller utanför landet. I likhet med vad som konstaterats återkommande i resolutioner av , i EU:s rådsslutsatser och av framhåller utskottet att lösningen på konflikten i är politisk. Utskottet stöder, i likhet med vad som anges i EU:s rådsslutsatser och som regeringen konsekvent gett uttryck för, den svensk-italienska FN-medlaren uppdrag att verka för fred i . EU har vid upprepade tillfällen i rådsslutsatser betonat vikten av att den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna respekteras och att det humanitära tillträdet i garanteras. Utskottet instämmer i detta. Utskottet konstaterar att EU, tillsammans med övriga medlemsstater, har bidragit med , varav med , i humanitärt och annat bistånd sedan konflikten bröt ut . grannländer utsätts för stora påfrestningar genom det mycket stora antal flyktingar från som sökt skydd i grannländerna. bidrar med till den s.k. Madadfonden. Fonden samlar bidrag från EU-budgeten och medlemsstater för stöd till flyktingar och värdsamhällen i grannländer. I enlighet med vad som framförs i betänkande 2015/16:UU12 kan utskottet konstatera att det är väl dokumenterat att övergreppen mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten är mycket omfattande i både och , inklusive när det gäller övergrepp mot minoriteter i båda länderna. Utskottet välkomnar att EU har fördömt de omfattande övergreppen mot de mänskliga rättigheterna såväl i som i , inklusive övergreppen mot religiösa och etniska minoriteter och Daishs förstörelse av ländernas kulturarv. Utskottet fördömer övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, inklusive mot personer som tillhör minoriteter, och den internationella humanitära rätten som i och utförs av framför allt Daish och andra terroristorganisationer, och i fallet , av den syriska regimen. Vad gäller välkomnar utskottet att EU står bakom den irakiska premiärministern ambitioner att genomföra reformer och främja nationell dialog och försoning. Utskottet konstaterar att aktivt företräder detta politiska ställningstagande inom ramen för den bilaterala dialogen med . Utskottet konstaterar vidare att både EU och rent praktiskt stöder ansträngningarna att främja en fredlig och demokratisk utveckling i . EU ger stabiliseringsstöd, stöd till nationell försoning och fredsbyggande, bl.a. inom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med . När det gäller att inrätta säkra zoner eller skyddszoner för att skydda etniska och religiösa minoriteter i och/eller konstaterar utskottet, i likhet med i betänkande 2015/16:UU12, att det erfarenhetsmässigt visat sig komplicerat att upprätthålla särskilda skyddade zoner för utsatta minoriteter och att det finns en risk att sådana zoner kan bli en dödsfälla för redan utsatta människor. Utskottets bedömning är vidare att en samsyn inom är nödvändig för ett trovärdigt beslut om att inrätta och med vapenmakt upprätthålla sådana skyddade zoner och konstaterar att det saknas stöd inom säkerhetsrådet för ett sådant beslut. I fråga om yrkandet om en konstitutionell lösning som skyddar och bevarar minoriteter, regionalt självstyre på för kristna grupper och autonomi eller självständighet för irakiska konstaterar utskottet att EU i bl.a. rådsslutsatser slagit fast att unionen står bakom enighet, suveränitet och territoriella integritet. Utskottet konstaterar att erkänner suveränitet och landets rätt att besluta om konstitutionella strukturer, inklusive graden av självstyre för olika grupper inom ramen för federala konstitutionella system. Detta framhålls även i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden om svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i norra (bet. 2014/15:UFöU4 och bet. 2015/16:UFöU2). Vad gäller och kan utskottet, i likhet med i betänkande 2015/16:UU12, konstatera att EU och är djupt engagerade i ansträngningarna att försöka bidra till en lösning på den israelisk-palestinska konflikten. EU har vid upprepade tillfällen, senast i rådsslutsatser , förmedlat att EU står redo att erbjuda parterna politiskt, ekonomiskt och säkerhetsrelaterat stöd och ett särskilt privilegierat partnerskap med EU om parterna lyckas komma överens om ett fredsavtal. EU har löpande även betonat att utvecklingen av EU:s framtida relationer med parterna kommer att vara avhängig deras engagemang för fred på basis av en tvåstatslösning. Utöver de politiska och diplomatiska ansträngningarna konstaterar utskottet att såväl som EU:s bistånd till utgör ett centralt instrument för att främja en tvåstatslösning. Europeiska unionen är en av de största biståndsgivarna till palestinierna. har EU:s och stöd ökat, till en följd av det försämrade humanitära läget. Utskottet utgår från att EU:s bistånd inte finansierar antsemitisk eller uppviglande verksamhet. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att kontrollmekanismerna finns på plats och att biståndsinsatserna kontinuerligt kan följas upp. Utskottet noterar att vid kammarens omröstning om utskottets betänkande 2015/16:UU12 och beslutspunkt 6 , , fredsprocessen och erkännandet av som stat bifölls motivreservation 11 av M, L och KD. Beslutet innebär att motiveringen till att motionsyrkandena avslogs framgår av motivreservationen och inte av utskottets ställningstagande under . Utskottet konstaterar att majoritetsförhållandena vid omröstningen i kammaren inte återspeglas i det majoritetsförhållande som råder i nu aktuellt betänkande. I fråga om ursprungsmärkning kan utskottet konstatera att det finns EU-regler om varors ursprung och märkning som säger att informationen till konsumenter inte får vara felaktig eller vilseledande. Utskottet välkomnar att publicerade en vägledning om ursprungsmärkning av produkter från områden ockuperade av i syfte att klargöra och bidra till att EU:s medlemsstater korrekt tillämpar existerande lagstiftning på konsumentområdet. Om produkter från israeliska bosättningar på ockuperat område marknadsförs som produkter från är detta enligt vilseledande och därför inte acceptabelt. Avslutningsvis förutsätter utskottet att regeringen fortsätter att uppmärksamma , bl.a. inom EU. Det är väsentligt att regelmässigt berörs i de olika forum som EU inrättat inom ramen för ett fördjupat samarbete med . Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2015/16:2971 yrkande 11 i denna del, 2015/16:3360 yrkandena 8, 14, 22, 24–27 och yrkande 36 i denna del och 2015/16:2266 yrkande 1. betonar vikten av att fortsätter att vara en tydlig röst inom EU och internationella forum, såsom (), för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska krafter. Det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. Vad gäller förhandlingarna som EU för med om ett transatlantiskt frihandels- och investeringsavtal (TTIP) kan utskottet konstatera att det är en av de viktigare frihandelsförhandlingar som EU har inlett. Avtalet är tänkt att bli mer omfattande och djupgående än något av de frihandelsavtal som EU tidigare ingått, och utskottet välkomnar vad som anges i skrivelsen om att det är en av de främsta prioriteringarna för regeringen i EU:s relationer med . Utskottet vill understryka vikten av att nå ett så ambitiöst frihandelsavtal som möjligt med för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. Utskottet konstaterar att ett framtida transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och kommer att bidra till tillväxt och jobb i . Utskottet konstaterar att har elva s.k. förhandlingsrundor genomförts, den senaste . I samband med förhandlingarna har kommissionen presenterat ett förslag om investeringsskydd samt ett moderniserat system för tvistlösning. Dessa förslag är tänkta att fungera som grund för de fortsatta förhandlingarna med om relevanta avsnitt av TTIP. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att öka transparensen i denna typ av förhandlingar, och det är positivt att kommissionen har ställt sig bakom det initiativ till större öppenhet i förhandlingarna som initierats av kommissionär . Vad gäller utformningen av en tvistlösningsklausul noterar utskottet att näringsutskottet i sitt betänkande 2015/16:NU9 har behandlat liknande frågor. konstaterar i sitt betänkande att varken kommissionen, eller regeringen driver frågan om att ska innehålla en tvistlösningsmekanism av ren Naftamodell. I fråga om kommissionens handelsstrategi Handel för alla (KOM(2015) 497) kan utskottet konstatera att ärendet ligger inom näringsutskottets beredningsområde. har behandlat kommissionens förslag till utformning av strategin i utlåtande /16:NU8. ställer sig på ett övergripande plan positivt till kommissionens meddelande om en ny handelsstrategi och konstaterar att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. I ett motionsyrkande anförs att regeringen ska verka för att , och ska behandlas som blandade avtal. Utskottet konstaterar att EU har en gemensam handelspolitik i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och har exklusiv kompetens på hela området för den gemensamma handelspolitiken. När Lissabonfördraget trädde i kraft utökades området för den gemensamma handelspolitiken till att även omfatta utländska direktinvesteringar, tjänster och handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter. Lissabonfördraget innebar även att roll utökades från att vara rådgivande till att bli medbeslutande. En del i EU:s handelspolitiska strategi är att förhandla bilateral och regionala frihandelsavtal. avslutades förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal (CETA). Utskottet noterar att på kommissionens begäran har omförhandlats vad gäller bestämmelser om en tvistlösningsmekanism mellan investerare och stat (ISDS) och att parterna kom överens om en ny modell av investeringsskydd, s.k. () . Kommissionen väntas presentera förslag till beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet. Förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal avslutades . Avtalstexterna har granskats juridiskt och paraferades . Eftersom EU:s förhandlingar om handelsavtal vanligtvis omfattar ett brett spektrum av områden aktualiseras ofta frågan huruvida de färdigförhandlade avtalen omfattar frågor som ligger utanför EU:s exklusiva kompetens. Kommissionen har begärt ett yttrande från i syfte att få klarhet i kompetensfördelningen på de områden som omfattas av frihandelsavtalen och om EU ensamt kan ingå avtalet med eller om EU:s medlemsstater vid sidan om EU ska vara parter till avtalet. Utskottet konstaterar att ännu inte har tagit ställning i frågan. bedömning vad gäller förväntas bli vägledande även för bedömningen av . Utskottet noterar att närings- och innovationsminister som svar på en skriftlig fråga (fr. 2014/15:569) har uttryckt att många medlemsländer anser att CETA och frihandelsavtalet med innehåller bestämmelser som faller utanför EU:s exklusiva kompetens på handelspolitikens område och att avtalen är blandade och därför ska ingås både av EU och av medlemsstaterna. Statsrådet framhöll att i princip delar den uppfattningen men avvaktar ett eventuellt ställningstagande från sida. I fråga om kan utskottet konstatera att det ännu inte är färdigförhandlat, och således kan en juridisk bedömning inte göras. Utskottet noterar dock att kommissionär i samband med utskottets öppna utfrågning om TTIP gjorde bedömningen att väldigt mycket talar för att det kommer att bli fråga om ett blandat avtal. Med anledning av ett motionsyrkande om att även andra intressen än de rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken vill utskottet understryka vikten av att handelspolitiken medverkar till att värna de mänskliga rättigheterna, stärker respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkluderar ett klimat- och miljöperspektiv och prioriterar ett utvecklingsperspektiv. Vad gäller den specifika frågan om att motsvarande krav ska kunna ställas på animaliska produkter som importerar som på de inhemskt producerade kan dock utskottet konstatera att inte har möjlighet att ensidigt stoppa införsel av livsmedel som uppfyller de krav som gäller inom EU med hänvisning till att de generellt sett inte lever upp till svenska lagar. kan inte heller ställa sådana krav på tredjeländer vid import om inte dessa överenskommits i ett bilateralt avtal eller en internationell överenskommelse. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2015/16:2332 yrkande 2, 2015/16:3360 yrkandena 15 och 17–20 och 2015/16:194 yrkande 3. EU som global utvecklingsaktör Utskottet konstaterar att den humanitära situationen i världen fortsätter att förvärras. Sida beräknar att omkring 125 miljoner människor kommer att vara i behov av humanitärt stöd . Mot bakgrund av detta allvarliga världsläge välkomnar utskottet att det första humanitära världstoppmötet, The World Humanitarian (WHS), ägde rum i den 23–. deltog med två ledamöter i regeringens delegation till toppmötet. Utskottet har tagit del av meddelandet KOM(2015) 419 (2015/16:FPM13) som beskriver kommissionens rekommendationer inför världstoppmötet samt de rådsslutsatser som antogs vid rådet för utrikes frågor med fokus på utvecklingsarbete . Utskottet betonar betydelsen av att både EU och medlemsstaterna arbetar för välbehövliga och behovsanpassade förbättringar i det internationella humanitära biståndsarbetet. I likhet med vad regeringen har framhållit anser utskottet att det humanitära systemet har ett behov av att samlas för att bättre kunna bemöta de nya och stora utmaningar som humanitär biståndspolitik står inför. Fler aktörer behöver engagera sig för att råda bot på den långvariga underfinansieringen av FN-ledda humanitära insatser världen över. Effektivitets- och samarbetsförbättringar i FN-systemet och mellan givare och aktörer behöver också ses över. Utskottet höll en överläggning med statssekreterare om den inriktning som regeringen redovisat inför världstoppmötet. Regeringen framhöll att den vid toppmötet särskilt avser att fokusera på frågor om jämställdhet och kvinnligt ledarskap i det humanitära arbetet, stärkande av lokala aktörer samt humanitär finansiering och genomförandet av rekommendationerna från rapporten från högnivåpanelen för humanitär finansiering. Regeringen planerade även ett sidoevenemang om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Utskottet konstaterade vid överläggningen att det fanns stöd för ett fortsatt arbete med den inriktning som regeringen redovisat. Utskottet har i olika sammanhang betonat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att EU och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering. Utskottet vidhåller detta. Utskottet noterar att slutsatserna från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda), där utrikesutskottet deltog med två ledamöter i regeringens delegation, bl.a. framhåller vikten av inhemsk resursmobilisering, kapital från den privata sektorn och internationellt utvecklingsbistånd som viktiga finansieringskällor för utvecklings- och hållbarhetsagendan. Slutsatserna från konferensen välkomnar EU:s kollektiva åtagande om att uppnå målet om av BNI till bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan, och att EU på kort sikt ska uppnå målet om 0,15–0,av bruttonationalinkomsten (BNI) till de minst utvecklade länderna samt uppnå under hållbarhetsagendans löptid. Det är viktigt att framhålla att EU även har ett antal andra instrument än bistånd till sitt förfogande och arbetar inom andra politikområden som bör bidra till global utveckling. Utskottet har välkomnat EU:s arbete med samstämmighetspolitiken och betonat vikten av resultatuppföljning och bättre samordning inom de olika EU-institutionerna för att bättre uppnå politikens mål. Att analysera utvecklingsperspektivet vid politiska beslut inom olika områden är grundläggande för att identifiera lösningar på globala utmaningar och bidra till utveckling. Utskottet noterar att kommissionen presenterade den femte rapporten om EU:s arbete med samstämmighet för utveckling (policy coherence for development, PCD). Rådsslutsatser om rapporten antogs vid rådet för utrikes frågor (utveckling) . I rådsslutsatserna bekräftar rådet sitt engagemang för PCD och betonar att ytterligare ansträngningar krävs för att förbättra EU-arbetet med PCD, inte minst i ljuset av antagandet av 2030-agendan för hållbar utveckling. Alla EU:s institutioner och politikområden har ett ansvar för att genomföra, rapportera och dela med sig av erfarenheter av PCD-arbetet. Kommissionen och medlemsstaterna bör öka sina ansträngningar med att göra systematiska bedömningar av hur politikområden påverkar hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Rådsslutsatserna uppmuntrar kommissionen och EEAS att, tillsammans med andra aktörer, komma med konkreta förslag på hur PCD och Agenda 2030 kan få större genomslag inom alla och institutioner. Utskottet välkomnar rådsslutsatserna som ligger i linje med vad utskottet har framhållit i fråga om utvecklingen av samstämmighetspolitiken. Det är viktigt att medlemsstaterna och EU:s institutioner tar ett helhetsgrepp kring genomförandet av Agenda 2030 och stärker arbetet med samstämmighetspolitik som ett viktigt verktyg för genomförande. Utskottet noterar att rådet för utrikes frågor med fokus på utvecklingsarbete diskuterade en revidering av EU:s biståndspolicy i ljuset av den nya globala Agenda 2030. Utskottet välkomnar att en ny handlingsplan för jämställdhet i EU:s externa relationer 2016–2020 antogs av rådet . Utskottet noterar att den tidigare handlingsplanen endast berörde utvecklingspolitiken, medan den nya planen syftar till att stärka jämställdhet inom EU:s alla politikområden, inte minst i relation till den nya 2030-agendan för hållbar utveckling. Utskottet välkomnar detta och understryker det positiva i att planen även innehåller åtgärder för att öka kvinnor och flickors politiska och ekonomiska egenmakt samt kvinnors deltagande i alla skeden av fredsprocesser och i fredsfrämjande insatser. Med anledning av motionsyrkandet om utvärdering av vilka för- och nackdelar ett gemensamt EU-bistånd innebär kan utskottet inleda med att konstatera att utvecklingssamarbetet utgör en viktig del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Målet med EU:s utvecklingspolitik är enligt fördraget om Europeiska unionen att minska och utrota fattigdomen. Utskottet understryker vikten av utvärdering av internationellt bistånd och välkomnar vad som anges i skrivelsen om att 2015 fortsatte att vara drivande i arbetet med att ta fram ett resultatramverk som mer systematiskt ska redogöra för resultat från EU:s projekt och program. Utskottet noterar att det i den strategiska inriktningen för EU:s utvecklingssamarbete, Agenda för förändring, finns ett ökat fokus på resultat, uppföljning och resultatredovisning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 yrkande 21. Ekonomiska och finansiella frågor m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om ekonomiska och finansiella frågor m.m. Jämför reservationerna 21 (SD) och 22 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för de ekonomiska och finansiella frågorna (s. 92–123). Avsnittet behandlar bl.a. frågor om ekonomi och finans, finansmarknaden, skatter och EU:s budget. I motion 2015/16:3360 av m.fl. yrkande 30 vänder sig emot fördelningen av EU:s budget och vill att regeringen inom EU ständigt ska verka för att hålla nere onödiga kostnader. I samma motion (yrkande 31) anförs att regeringen bör verka för att kommissionen inte beviljas ansvarsfrihet. Vidare betonas i yrkande 38 att det är viktigt med en uppföljning av de reella effekterna av fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fund for European Aid to the Most Deprived, Fead). Motionärerna efterfrågar därför en utvärdering av de fem projekt som har fått medel ur fonden av . noterar att 2015 var ett händelserikt år för EU:s ekonomiska politik. Diskussionerna om fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen fick ny aktualitet , delvis som en följd av den ekonomiska krisen i . EU:s finanser präglas alltjämt av viss oro, även om den ekonomiska och finansiella situationen fortsätter att förbättras.