bet · H301KrU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Ett strategiskt område är Idrott i förening, med det övergripande målet att svensk idrott ska vidareutvecklas, samverkan ska ske med andra aktörer och det ska ges goda möjligheter att idrotta i förening. Enligt vad som sägs i strategidokumentet innebär detta att Svensk idrott behöver utveckla möjligheten att engagera sig inom föreningsidrotten i flexiblare former. Vidare framhålls att förutsättningarna för att engagera sig i en förening som ledare behöver kartläggas och förenklas utifrån dagens krav och villkor. Föreningskunskapen behöver stärkas och en fortsatt diskussion om medlemskapet, idrottsrörelsens särart och samverkan med andra aktörer behöver föras. Regeringen konstaterar vidare i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17) att en utgångspunkt för statens idrottspolitik är att föreningsidrotten genererar positiva externa effekter i form av demokratisk skolning och delaktighet, jämställdhet och sunda etiska ideal. Det är dock enligt regeringen svårt att belägga direkta orsakssamband mellan föreningsidrott och dessa önskade effekter. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av hur idrottsrörelsen bidrar till demokratisk fostran och delaktighet bland befolkningen. Analysen ska utgå från de mål och syften som staten har med sin bidragsgivning och särskilt intresset av en fri och självständig idrottsrörelse som bygger på ideellt engagemang och värnar om demokratisk utveckling och delaktighet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill i likhet med motionären poängtera vikten av att aktivt värna föreningsdriven idrott och att stötta allt det frivilligarbete som sker i föreningarna, så att vi kan behålla föreningsidrotten med alla dess fördelar, bl.a. att hålla kostnaderna nere. Utskottet vill inte föregripa det uppdrag som fått för att se hur idrottsrörelsen bidrar till demokratisk fostran och delaktighet, men vill ändå understryka det som lyfter fram i sin fördjupningsstudie om riskerna med att marknadstryck och kommersiell bedriven idrottsverksamhet kan underminera föreningsidrottens mest grundläggande principer om öppenhet, frivillighet, engagemang och medlemsinflytande. Utskottet anser att motion 2015/16:1411 (S) till stor del får anses tillgodosedd, varför den avstyrks. Förutsättningar för alla, inklusive äldre, att idrotta Utskottets förslag i korthet avslår bl.a. ett motionsyrkande om att införa ett statligt stöd riktat specifikt till pensionärer med hänvisning till att andra åtgärder i första hand bör prövas. Jämför reservation 13 (M). m.fl. (S) framför i motion 2015/16:1881 att regeringen bör se över möjligheten att införa ett statligt stöd riktas specifikt till pensionärer och i synnerhet till de äldre-äldre (80+) inom gruppen. Stödet skulle enligt motionärerna kunna likna det lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet) som staten riktar till ungdomar och barn och som förmedlas av . m.fl. (M) framhåller i motion 2015/16:2133 vikten av att skapa förutsättningar för alla människor att utöva idrott/fritidsaktiviteter. Motionärerna vill bygga en idrott som är bred och har en mångfald som lockar människor genom hela livet (yrkande 5). Målet och syftet med statsbidraget till idrott är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådana verksamheter som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. var 3 185 000 människor i åldern 6–medlemmar i en idrottsförening. Nästan 300 000 av dessa var . RF antog på RF-stämman en ny verksamhetsidé för idrottsrörelsen som lyder enligt följande: ”Vi bedriver idrott i föreningar för att ha roligt, må bra och utvecklas under hela livet.” RF antog också, som angetts ovan, ett strategidokument som svensk idrott ska sträva efter och angav fyra strategiska områden med övergripande mål mot 2025. Ett av dessa strategiska områden är Livslångt idrottande, där det övergripande målet är att svensk idrott ska vidareutveckla verksamheten så att barn, unga, vuxna och äldre väljer att idrotta i förening under hela livet. Detta utvecklar man på följande sätt: Svensk idrott ska ha en attraktiv verksamhet där barn, unga, vuxna och äldre kan och vill träna och tävla under hela livet. Idrottsrörelsen vill ha en fortsatt hög rekrytering av barn och vi vill att ungdomar stannar inom föreningsidrotten oavsett om de vill motionera eller tävla på elitnivå. Vi vill att fler blir engagerade inom idrottsrörelsen. Ledorden är: så många som möjligt, i en så bra verksamhet som möjligt. För att uppnå detta behöver föreningsmiljön vara utvecklande och glädjefylld. Alla oavsett bakgrund, sociala eller ekonomiska förutsättningar, ska känna gemenskap i föreningen. Barn- och ungdomsidrotten ska bedrivas i enlighet med idrottsrörelsens idéprogram Idrotten vill. För att fler ska vilja vara med behöver idrottsrörelsen också utveckla nya tränings- och tävlingsformer som efterfrågas och tillgången till anläggningar behöver öka. Detta sammantaget ger goda förutsättningar för att fler kommer att idrotta i föreningar på såväl, barn- ungdoms- motionsnivå och detta leder också till en elitidrott i världsklass. Enligt uppgift från RF är arbetet igång med att inspirera och stimulera fler förbund och föreningar till utveckling så att fler barn, unga, vuxna och äldre får möjligheten att idrotta i en förening. Några har enligt RF redan kommit en bit på väg, medan andra är i startgroparna. Nya tränings- och tävlingsverksamheter växer fram, det gör även enligt RF intresset för att bredda verksamheterna för att nå fler målgrupper. Att genomföra förändringar inom LOK-stödet så att fler åldersgrupper är med i fördelningen är enligt RF inte en självklarhet , då man inte vet vilka effekter ett stöd för äldre ger eller vilka konsekvenser ett minskat stöd skulle ha för barn- och ungdomsidrotten. RF tror att det med den kunskap man har finns andra insatser att prioritera än LOK-stöd för äldre. För att skapa förutsättningar för fler äldre (oavsett tidigare erfarenheter) att idrotta kan man enligt RF bl.a. satsa på – fler anläggningar och idrottsmiljöer, anpassade för målgruppen – tillgång till anläggningar , till subventionerat pris – närhet till anläggningar och idrottsmiljöer – samverkan mellan kommuner, landsting, idrottsföreningar, och andra intresseföreningar. gav regeringen i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Analysen ska i första hand inriktas på den grupp barn och ungdomar som inte alls eller endast i begränsad utsträckning är aktiva inom idrottsrörelsen och orsakerna till detta. Analysen ska även inriktas på den grupp barn och ungdomar som i störst utsträckning är aktiva inom idrottsrörelsen och orsakerna till detta. Centrala frågeställningar ska vara hur barn- och ungdomsverksamhet inom idrottsrörelsen bedrivs och organiseras och vilka drivkrafter som finns hos såväl barn och ungdomar som idrottsledare på olika nivåer. Även arbete med daglig fysisk aktivitet och undervisning i ämnet idrott och hälsa ska omfattas av uppdraget. här är vilken betydelse utbildningen i har för de båda gruppernas idrottande och fysiska aktivitet. Uppdraget ska redovisas . Statsbidraget till idrotten uppgår till (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:81). Dessutom beslutade med anledning av propositionen Extra ändringsbudget att tillföra anslaget 13:1 Stöd till idrotten , som ett tillfälligt stöd med anledning av den rådande flyktingsituationen. Pengarna utbetalades men avses även täcka kostnader som förväntas uppstå 2016 (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr 2015/16:92). Utskottet välkomnar den nya verksamhetsidén med de fyra strategiska områdena, bl.a. Livslångt idrottande, som antogs på RF-stämman 2015 och som bl.a. poängterar vikten av att locka människor att idrotta hela livet. Den stämmer väl överens med motionärernas önskemål om en bredd och mångfald inom idrotten. Utskottet ser vidare positivt på att arbetet med att genomföra innehållet i den nya verksamhetsidén i föreningar och förbund är på god väg. Motion 2015/16:2133 (M) yrkande 5 är därmed enligt utskottets uppfattning till stora delar tillgodosett, varför det avstyrks. När det gäller motionsyrkandet om att införa ett nytt stöd riktat specifikt till pensionärer anser utskottet att man i första hand bör pröva de åtgärder som RF föreslår, bl.a. att se till att det finns anläggningar och idrottsmiljöer i närområdet och att anpassa dessa för de äldres idrottsaktiviteter. Motion 2015/16:1881 (S) bör därmed enligt utskottet inte föranleda någon åtgärd från sida, varför den avstyrks. Idrottens del i folkhälsan, med bl.a. tillgång till spontanindrottsplatser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tillgång till s.k. spontanidrottsplatser med hänvisning till att det inte är en fråga för att prioritera dessa idrottsplatser i förhållande till annat. Jämför reservation 14 (M). I motion 2015/16:2133 framhåller m.fl. (M) vikten av att nyttja idrottens potential till att bidra till en bättre folkhälsa. Motionärerna lyfter bl.a. fram behovet av en social infrastruktur i form av god tillgång till lekplatser samt spontanidrottsplatser för såväl fotboll, skate, parkour och BMX (yrkande 3). Vad som menas med en spontanidrott och en spontanidrottsplats är inte helt entydigt, och vad som ska innefattas i begreppen är inte självklart. I en forskningsrapport från (Spontanidrott för vilka?) konstaterade man just detta och angav att i rapporten avsågs med spontanidrott den idrott/motion som utförs på egen hand eller i grupp utan att någon organisatör eller instruktör/tränare/lärare anordnar/styr verksamheten. I rapporten studerades nyttjande av planlagda utomhusytor för spontanidrott, t.ex. fotbollsplaner, gräsytor (nedklippta för spontanidrott), näridrottsplatser, skateparker, motionsspår, utegym och boulebanor. En av RF:s värdegrunder är allas rätt att vara med. Det förutsätter enligt RF att anläggningar och idrottsmiljöer är och upplevs tillgängliga och välkomnande för alla som vill idrotta. Ansvaret för idrottsanläggningar är i första hand en fråga för ägaren av anläggningen. RF delar dock ut anläggningsbidrag till sina medlemsföreningar. Anläggningsbidraget ska i första hand gå till nya eller utökade aktivitetsytor som ger fler idrottsaktiviteter. Endast i undantagsfall kan föreningar få stöd till upprustning. Det finns enligt RF en brist på anläggningar och idrottsmiljöer där bristen är allvarligast i växande storstäder. lämnade RF i bidrag till nybyggnation av 45 näridrottsplatser. RF var medfinansiär och bidrog med av investeringen. RF stöder också kommunernas samarbete med distriktsidrottsförbunden (DF) för att kartlägga och utreda behovet av anläggningar och idrottsmiljöer för idrott. Även Allmänna arvsfonden delar ut lokalstöd till idrottsföreningar till verk-samhet för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Detta sker för om-, till- eller nybyggnader. Kravet är att den verksamhet som planeras i lokalen eller anläggningen ska vara nyskapande på orten och tydligt skilja sig från föreningens vanliga verksamhet. Det kan också innebära att föreningen aktivt riktar sig till en ny målgrupp. I ett svar på interpellation 2015/16:39 om behovet av underhåll av ridanläggningar svarade statsrådet bl.a. följande: Som interpellanten själv är inne på är idrottsanläggningar till stor del en frivillig angelägenhet. Jag bedömer att det kommunala självstyret är helt nödvändigt när det kommer till frågan om vilka idrotts- och fritidsanläggningar som det ska satsas på ute i kommunerna. Den statliga idrottspolitiken bygger på en rollfördelning mellan staten och den samlade idrottsrörelsen där staten i princip endast anger målen och syftena med det statliga stödet. Det är inte regeringens sak att prioritera mellan olika idrotter, och jag är en varm anhängare till denna rollfördelning. Den här regeringen väljer att höja stödet till idrotten för att vi tror på den svenska idrottsrörelsen och den verksamhet som den bedriver. I regeringens budgetproposition föreslås att statens stöd till idrotten ska öka med totalt 2016 och med ytterligare till 2018. Det här är en satsning som kommer all idrott till del, bland annat ridsporten. Inom ramen för Idrottslyftet har landets ridsportföreningar fått anläggningsstöd, bland annat för handikappanpassningar, med totalt åren 2007–2014. Detta stöd har dessutom växlats upp av andra finansiärer, ofta kommuner, till . Genom att markant höja det statliga idrottsstödet möjliggör vi för idrottsrörelsen att göra ytterligare satsningar på framför allt barns och ungas idrottande. En viktig utgångspunkt för idrott och motion är att den inte enbart avgränsas till den verksamhet som bedrivs av den organiserade idrottsrörelsen. Den s.k. spontanidrotten växer i popularitet och det är viktigt att det även finns ställen att idrotta på för dessa ändamål. Dessa platser är viktiga för alla, men särskilt för de barn och ungdomar som inte är med i någon idrottsförening. De skapar förutsättningar för fler att röra på sig, och minskar därmed andelen inaktiva barn och ungdomar. Vilken omfattning och vilken prioritering dessa s.k. spontanidrottsplatser ska ha i förhållande till annat är dock enligt utskottets uppfattning inte en fråga för att ta ställning till, varför motion 2015/16:2133 (M) yrkande 3 avstyrks. Minskad nivågruppering inom barnidrott Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att styra om bidragssystemet till de föreningar som tar ett större ansvar för att låta barnen utvecklas i sin egen takt, med hänvisning till att detta i första hand är en fråga för idrottsrörelsen. (S) framhåller i motion 2015/16:1402 att allt fler barn slutar idrotta i organiserad form och att en viktig orsak till detta är den ökade nivågrupperingen och toppningen i samband med matcher. Motionären anser att bidragssystemet bör styras om så det bättre träffar de föreningar som tar ett större ansvar för att låta barnen utvecklas i sin egen takt. Av idrottsrörelsens idéprogram Idrotten vill framgår att idrottsverksamhet kallas barnidrott och att verksamhet för personer kallas ungdomsidrott. I Idrotten vill anges följande riktlinjer för idrott för barn: • Idrott för barn ska bedrivas ur ett barnrättsperspektiv och följa FN:s konvention om barns rättigheter (). • Idrott för barn ska vara lekfull, allsidig och bygga på barnens egna behov och förutsättningar samt ta hänsyn till variationer i utvecklingstakt. • Idrott för barn ska utformas så att de kan lära sig idrotten och få ett livslångt intresse för den. • Idrott för barn ska i första hand bedrivas i enkla former i närområdet. Även tävlingsverksamheten ska huvudsakligen ske lokalt och resultaten ska ges liten uppmärksamhet. • Idrottsföreningarna ska erbjuda alla barn en kamratlig och trygg social miljö, där de kan utvecklas och bli delaktiga i utformningen av verksamheten och därmed vänja sig vid att ta ansvar för sig själva och andra. • Idrott för barn ska ledas av ledare med grundläggande kunskap om barns fysiska, psykiska och sociala utveckling. • Barn ska i idrottsverksamheten få lära sig att ta hänsyn till kamrater och ledare samt lära sig vikten av rent spel. • Barn mår bra av att utöva flera olika idrotter och ska ha rätt att göra detta i olika föreningar. • Idrottsrörelsen ska i samverkan med skolan bidra till ökad fysisk aktivitet inom ramen för den samlade skoldagen. Följande riktlinjer anges för breddidrott för ungdom: • Idrott för ungdomar upp till ska bedrivas ur ett barnrättsperspektiv och följa FN:s konvention om barns rättigheter (). • Övergången mellan barn- och ungdomsidrotten ska ske successivt och hänsyn tas till individernas olika behov, förutsättningar och utvecklingstakt. • Övergången mellan breddidrott och elitinriktad tävlingsidrott eller omvänt för ungdomar ska ske successivt. • Idrottsrörelsen ska i större utsträckning utveckla tränings- och tävlingsformer som svarar mot flickors och pojkars behov av breddidrott. • Idrottsrörelsen ska ta till vara ungdomarnas egna erfarenheter och synpunkter vid utformningen och ledningen av tränings- och tävlingsverksamhet. • Ledare inom ungdomsidrotten i föreningar och förbund ska få möjlighet att fördjupa sina kunskaper såväl om träningsplanering inom den egna idrotten som om flickors och pojkars fysiska, psykiska och sociala utveckling. • Ledarskap ska vara en naturlig del av ungdomars idrottsutbildning som en stimulans till och förberedelse för framtida ledaruppdrag. RF anger på sin hemsida att tävling är en naturlig del av både idrott och lek, men måste vara just det. Resultatet spelar mindre roll. Därför ska alla också få vara med på lika villkor. Vidare anges att det successivt sedan sker en naturlig differentiering mellan olika idrottsliga ambitionsnivåer, men att det inom idrottsrörelsen ska finnas plats för alla. Många föreningar bedriver därför både bredd- och elitinriktad verksamhet. Oavsett inriktning är det enligt RF föreningens skyldighet att tydligt redovisa sitt val till såväl barn och ungdomar som deras föräldrar. Gränsen mellan barnidrotten och ungdomsidrotten är inte statisk eftersom alla människor utvecklas olika. Därför är det viktigt att ledarna har kunskap om barns och ungdomars utveckling och den betydelse denna har både på och utanför idrottsarenan. Som framgår ovan fick uppdrag av regeringen att genomföra en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Analysen ska i första hand inriktas på den grupp barn och ungdomar som inte alls eller endast i begränsad utsträckning är aktiv inom idrottsrörelsen och orsakerna till detta. Analysen ska även inriktas på den grupp barn och ungdomar som i störst utsträckning är aktiv inom idrottsrörelsen och orsakerna till detta. Centrala frågeställningar ska vara hur barn- och ungdomsverksamhet inom idrottsrörelsen bedrivs och organiseras och vilka drivkrafter som finns hos såväl barn och ungdomar som idrottsledare på olika nivåer. Uppdraget ska redovisas . har beslutat att införa ett förbud mot att kora segrare i all tävlingsverksamhet för barn t.o.m. (vad avser såväl föreningsarrangerade cuper som specialdistriktsförbunds-tävlingar). Undantag ska kunna göras när det föreligger särskilda skäl, som exempelvis ett större internationellt deltagande i cuptävlingar. Syftet är att understödja devis ”Så många som möjligt, , så bra som möjligt”. fattade ett liknande beslut . ser över denna fråga och ska ta ställning till liknande beslut . har aktivt arbetat för att undvika resultatfokusering i tidig ålder. Det arbetar med utbildningskoncept Easy Basket, som innebär ”så många som möjligt ”. Enligt uppgift från RF pågår ett arbete i många föreningar som syftar till att alla ska få vara med på sina villkor för att barn ska få utvecklas i sin egen takt. Utskottet vill till en början i likhet med RF understryka vikten av att det finns plats för alla inom idrottsrörelsen. Alla ska få vara med och inbjudas efter sina egna förutsättningar. Utskottet vill också, i likhet med vad som anges i idrottsrörelsens idéprogram Idrotten vill, poängtera att idrottsrörelsen bör utveckla tränings- och tävlingsformer som svarar mot flickors och pojkars behov av breddidrott. När det gäller motionsyrkandet om att styra om bidragssystemet så att det bättre träffar de föreningar som tar ett större ansvar för att låta barn utvecklas i sin egen takt, anser utskottet att det i första hand är en fråga för idrottsrörelsen att styra idrottsanslaget så att de mål och syften som beslutat om uppfylls. Därmed avstyrks motion 2015/16:1402 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om nationella riktlinjer för införandet av sportotek i landets samtliga kommuner med hänvisning till att det inte är en fråga för att besluta. och (båda S) anför i motion 2015/16:2428 att idrotten har blivit alltmer kommersiell, vilket inneburit att idrottsutövandet blivit en klassfråga där medlemsavgifter och utrustning blivit allt dyrare. Motionärerna påpekar att man i ett antal kommuner har infört idrottsbibliotek, där främst barn och ungdomar kan låna olika sorters utrustning för idrottsutövande. Motionärerna anser att det är angeläget att regeringen ser över möjligheterna att arbeta fram nationella riktlinjer för införandet av idrottsbibliotek i landets samtliga kommuner. och har tillsammans med lokala idrottsföreningar och kommun tagit initiativ till ett s.k. sportotek (idrottsbibliotek) som lånar ut begagnad idrottsutrustning. Det kan vara allt från skridskor, hockeyklubbor och skidor till fotbollsskor, tennisracketar eller ridhjälmar. Utrustningen återanvänds till dess att hela livslängden är utnyttjad. Syftet är att kostnader kopplade till idrott ska minska. Sportotek finns även i bl.a. , , , , och . Utskottet välkomnar systemet med sportotek och anser att det är ett bra initiativ för att få ned kostnader i samband med idrottande, och har förhoppning att fler startas upp. Det är dock enligt utskottet inte en fråga för att besluta, varför motion 2015/16:2428 (S) avstyrks. Idrottsföreningars sociala ansvar och idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. villkora det statliga idrottsstödet med ett socialt ansvarstagande med hänvisning till att detta är en fråga för idrottsrörelsen. (M) påtalar i motion 2015/16:1420 att många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar genom att ge barn och unga värderingar och normer samt fungera som skyddsnät för barn som riskerar att hamna snett i livet. Motionären anser att det borde löna sig ännu bättre för de idrottsföreningar som tar ett socialt ansvar, och att regeringen borde utreda möjligheterna att premiera dessa i samband med att stöd ges. Finn och (båda M) framför i motion 2015/16:1716 att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med RF och andra nationella idrottsorganisationer, med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper. En väg att gå är enligt motionärerna att villkora delar av det statliga stödet till idrottsrörelsen med att de deltar i detta arbete (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att staten bör främja samverkan mellan kommuner och idrottsföreningar för att motverka nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper. Detta skulle enligt motionärerna kunna göras genom att kommuner sluter avtal med elitidrottsföreningar, och att föreningarna mot att de engagerar sig får offentliga bidrag. Motionärerna lyfter fram som ett exempel där man slutit ett sådant avtal (yrkande 1). Enligt är RF är nio av tio barn med i en idrottsförening. Inom idrottsföreningen möter många barn och ungdomar vuxna som de har tillit till. Studier visar enligt RF att idrottande ungdomar begår färre brott, har högre självkänsla, trivs bättre i skolan, skolkar mindre, begår färre brott och dricker mindre alkohol än ungdomar som inte idrottar i förening. RF anser att samverkan mellan idrottsrörelsen samt myndigheter, kommuner, landsting och andra aktörer ska uppmuntras. Genom en stark idrottsrörelse, med föreningar som lever upp till idrottens värdegrund, motverkas enligt RF nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper. En nationell samordning finns enligt RF och leds av MUCF med stöd av bl.a. RF, Brottsförebyggandet rådet, , och . Möten sker en till . Som framgår ovan kan gemenskapen i en idrottsförening ha en positiv inverkan på barn och ungdomar. Idrotten kan bidra med sunda värderingar och normer och fungera som ett skyddsnät för barn och ungdomar som riskerar att hamna snett i livet.