bet · H301AU7 · 2016-03-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om bl.a. anställningsformer, rätt till heltid, utökade möjligheter till ledighet och turordningsreglerna. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (V). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen m.m. Utstationering av arbetstagare och socialt protokoll m.m. Arbetstidens förläggning, övertid m.m. Utökad ledighet och arbetstidsförkortning Villkoren för äldre på arbetsmarknaden Arbetsrätt och offentlig upphandling Stridsåtgärder på svensk arbetsmarknad 1.Det arbetsrättsliga regelverket, punkt 1 (C) 2.Förstajobbetanställning, punkt 2 (M) 3.Provanställning m.m., punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen m.m., punkt 4 (V) 5.Företrädesrätt till återanställning, punkt 5 (V) 6.Utstationering av arbetstagare och socialt protokoll m.m., punkt 6 (M, C, L, KD) 7.Utstationering av arbetstagare och socialt protokoll m.m., punkt 6 (V) 8.Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 7 (SD) 9.Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 7 (V) 10.Rätt till heltid, punkt 8 (SD) 11.Rätt till heltid, punkt 8 (C) 12.Rätt till heltid, punkt 8 (V) 13.Tjänstledighet för att starta företag, punkt 9 (M, SD) 14.Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning, punkt 10 (SD) 15.Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning, punkt 10 (V) 16.Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning, punkt 10 (KD) 17.Villkoren för äldre på arbetsmarknaden, punkt 11 (L) 18.Arbetsrätt och offentlig upphandling, punkt 12 (V) 19.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 13 (V) 20.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 13 (L) 21.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 13 (KD) 22.Stridsåtgärder på svensk arbetsmarknad, punkt 14 (KD) 23.Integritetsskydd i arbetslivet, punkt 15 (M) 24.Integritetsskydd i arbetslivet, punkt 15 (V) Tidsbegränsade anställningar, punkterna 2 och 3 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:340 av (S), 2015/16:1050 av (M) yrkande 3, 2015/16:1128 av Boriana (M), 2015/16:1202 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1426 av (S), 2015/16:1909 av (M), 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 38. Reservation 1 (C) 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 2 (M) 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2690 av (KD) yrkande 2 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 43. Reservation 3 (M, C, L, KD) Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen m.m. 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7, 9 och 10 samt 2015/16:348 av (S). Reservation 4 (V) 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 8, 2015/16:461 av och (båda S) och 2015/16:2934 av (M). Reservation 5 (V) Utstationering av arbetstagare och socialt protokoll m.m. 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkandena 5–8 och 2015/16:2507 av m.fl. (M, C, FP, KD). Reservation 6 (M, C, L, KD) Reservation 7 (V) Arbetstidens förläggning, övertid m.m. 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkandena 3–7, 2015/16:328 av och (båda S) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:60 av och (båda SD), 2015/16:467 av (S), 2015/16:471 av (S), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2055 av (SD), 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 6, 2015/16:2525 av och (båda S) och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Tjänstledighet för att starta företag 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 13 (M, SD) Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:624 av m.fl. (S), 2015/16:2001 av m.fl. (SD), 2015/16:2126 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 38, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) Villkoren för äldre på arbetsmarknaden 2015/16:204 av m.fl. (FP), 2015/16:490 av och (båda M), 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 1. Reservation 17 (L) Arbetsrätt och offentlig upphandling 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 12, 2015/16:449 av och (båda S) och 2015/16:1407 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 18 (V) 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:460 av och (båda S), 2015/16:1355 av (M) yrkande 1, 2015/16:1457 av (M) yrkande 1, 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:2414 av (C), 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:3054 av m.fl. (FP). Reservation 19 (V) Reservation 20 (L) Reservation 21 (KD) Stridsåtgärder på svensk arbetsmarknad 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2015/16:2298 av i (M). Reservation 22 (KD) 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 8, 2015/16:1011 av (S) och 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 23 (M) Reservation 24 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), Serkan Köse (S), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 86 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /16. Motionsförslagen finns i bilagan. generaldirektör besökte utskottets sammanträde och lämnade information till utskottet om bl.a. myndighetens rapport om avtalsrörelsen och lönebildningen 2015. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av det arbetsrättsliga regelverket. Jämför reservation 1 (C). I partimotion 2015/16:2368 av m.fl. framhåller att lagar och regler på arbetsmarknaden bör göras om för att sänka trösklarna samt öka flexibiliteten och tryggheten (yrkande 2). vill i motion 2015/16:3226 av m.fl. se ökad lönespridning för att ökat ansvar och kunskap ska löna sig inom vård- och omsorgsyrken (yrkande 38). I motion 2015/16:340 belyser (S) behovet av ett stärkt skydd för anställda i oseriösa företag. Motionären anser att det är angeläget att lagarna skärps så att alla anställda får ett stärkt skydd på den svenska arbetsmarknaden. Behovet av ett regelverk som skyddar arbetstagare och som garanterar trygga anställningar lyfts även fram i motion 2015/16:1426 av (S). Motionären pekar i motionen på en rad problem och anser att regeringen bör göra en översyn för att finna en lösning på problemen. (M) vill i motion 2015/16:1050 att det ska tillsättas en utredning för att analysera hur regler om arbetsmarknad, skatt m.m. kan moderniseras för att inte gå miste om delningsekonomins möjligheter som schysta villkor säkerställs (yrkande 3). I motion 2015/16:1128 påpekar (M) att det råder en oönskad situation där lagen (1982:80) om anställningsskydd, nedan kallad anställningsskyddslagen, motverkar mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Motionären vill därför ha en översyn av möjligheten att reformera anställningsskyddslagen. I motion 2015/26:1202 framhåller m.fl. (M) behovet av att utreda fler och bättre omställningsstöd (yrkande 1). Motionärerna anser också att kunskapen om flexicurity och liknande system behöver fördjupas (yrkande 2). (M) anser i motion 2015/16:1909 att anställningsskyddslagen bör ersättas till förmån för en arbetsmarknadslagstiftning som sänker trösklar, bidrar till rörlighet och bidrar till fler jobb. Motionären vill därför att regeringen utreder en förändring av reglerna i anställningsskyddslagen. I motion 2015/16:2582 framhåller Finn och (båda M) behovet av att anpassa det arbetsrättsliga regelverket till en förändrad arbetsmarknad. Motionärerna vill skapa en utökad flexibilitet i det arbetsrättsliga regelverket för att gynna företagare och företagande (yrkande 1). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. Det är centralt att den svenska arbetsmarknadsmodellen även i fortsättningen används som utgångspunkt för att skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. När det gäller det arbetsrättsliga regelverket anser utskottet att det är statens uppgift att skapa förutsättningar för parterna att ta sitt ansvar som staten måste säkerställa vissa grundläggande villkor. Utskottet konstaterar att motionärerna i detta avsnitt har det gemensamt att de framför olika krav på att det arbetsrättsliga regelverket ska förändras eller ses över i någon riktning. Vissa av motionärerna anser att regelverket bör öppnas upp för att skapa mer flexibilitet på arbetsmarknaden. Andra motionärer ser behov av ändringar i regelverket för att öka arbetstagarnas anställningstrygghet. Utskottet kan i viss mån dela de tankegångar som ligger bakom motionerna med dessa båda övergripande syften. Såväl flexibilitet och möjlighet till snabba omställningar på arbetsmarknaden som en grundläggande anställningstrygghet är viktiga delar av arbetsmarknaden. För att det arbetsrättsliga regelverket ska fungera väl krävs att dessa intressen är väl balanserade. Utskottet anser att dagens arbetsrättsliga regelverk överlag är väl avvägt i fråga om att hitta denna balans. Utskottet välkomnar även det arbete som bedrivs av såväl arbetsmarknadens parter som regeringen för att skapa och upprätthålla ett system på den svenska arbetsmarknaden som erbjuder en bra balans mellan flexibilitet och anställningstrygghet. Vidare vill utskottet framhålla att en central roll för lagstiftningen är att skapa förutsägbarhet och trygghet. Utskottet anser att den svenska arbetsmarknadsmodellen och det arbetsrättsliga regelverk som vi har i stort är väl avvägda för att skapa sådana förutsättningar. Utskottet utesluter dock inte att det kan finnas områden i det arbetsrättsliga regelverket som kan behöva stärkas framöver. Utskottet utgår från att regeringen noggrant bevakar utvecklingen. När det särskilt gäller frågan om ökad lönespridning vill utskottet framhålla att lönebildningen är något som har hanterats av parterna på svensk arbetsmarknad. Utskottet anser att denna ordning har fungerat väl och ser inget skäl att genom politiska beslut frångå ordningen. Parternas ansvar för lönebildningen är en grundpelare i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Sammantaget anser utskottet att det är välkommet att regeringen när det gäller det arbetsrättsliga regelverket för en politik som bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Vidare är det positivt att regeringen så tydligt sätter tilltro till den svenska arbetsmarknadsmodellens möjligheter att skapa goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. Det är även välkommet att regeringen i sammanhanget betonar vikten av en bra dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya anställningsformer och krav på att utöka perioden för provanställning. Jämför reservationerna 2 (M) och 3 (M, C, L, KD) samt särskilt yttrande (V). Anställningsskyddslagen skiljer mellan tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Huvudregeln, som framgår av 4 §, är att anställningsavtal gäller tills vidare. Avtal om tidsbegränsad anställning får enligt 5 § träffas för allmän visstidsanställning, för vikariat, för säsongsarbete och när arbetstagaren fyllt . Enligt 6 § är det även möjligt att träffa avtal om tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst . Avtal om tidsbegränsad anställning kan också ingås med stöd av annan lag eller med stöd av en förordning som meddelats med stöd av lag. Av 2 § anställningsskyddslagen framgår att sådana specialförfattningar har företräde framför anställningsskyddslagen. Av samma paragraf framgår även att det är möjligt att ingå avtal om tidsbegränsad anställning med stöd av kollektivavtal. vill i partimotion 2015/16:3241 av m.fl. att s.k. förstajobbetanställning ska införas som en ny anställningsform i anställningsskyddslagen (yrkande 41). Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Krav på kollektivavtal ska inte krävas för de arbetsgivare som väljer att anställa medarbetare genom förstajobbetanställningar. Partiet anser att anställningsformen behövs för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga och nyanlända. Liknande yrkanden framförs av partiet i motionerna 2015/16:2277 av m.fl. (yrkande 12) och 2015/16:2445 av m.fl. (yrkande 9). I nämnda partimotion 2015/16:3241 föreslår vidare att provanställningen ska förlängas från för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga och nyanlända (yrkande 43). Liknande yrkanden framförs i motionerna 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. (KD) anser i motion 2015/16:2690 att det bör införas en ny lärlingsanställningsform (yrkande 2). Motionären påpekar att det i utredningen (SOU 2012:80) finns förslag på en ny lärlingsanställningsform. Enligt motionären bör regeringen lägga fram de färdigutredda förslagen för att skapa en ny lärlingsanställningsform. Utskottet ser positivt på att regeringen varit tydlig med att dess viktigaste uppgift är att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten varaktigt. För att bygga ett samhälle som håller ihop är det viktigt att fler människor har ett arbete och därmed kan försörja sig själva. Utskottet anser att det är viktigt att särskilda ansträngningar görs för att underlätta för grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom utrikes födda, unga och personer med låg utbildningsnivå. Utskottet vill poängtera att tidsbegränsade anställningar kan vara en bra väg in på arbetsmarknaden och ett första steg till en fast anställning. Inte minst kan sådana anställningsformer ha en viktig roll att fylla när det gäller att nå grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är viktigt att det finns en flexibilitet på arbetsmarknaden och i det arbetsrättsliga regelverket. finns det dock skäl att poängtera att tidsbegränsade anställningar, i de fall de missbrukas och varar , kan leda till en permanent svag och otrygg ställning på arbetsmarknaden. Utskottet anser att det är en företeelse som inte borde förekomma på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet behandlade ett förslag från regeringen om skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar och i anslutning till det motioner om missbruk av tidsbegränsade anställningar (prop. 2015/16:62, bet. 2015/16:AU5, rskr. 2015/16:156). Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i anställningsskyddslagen och förklarade bl.a. att tillsvidareanställning ska fortsätta vara huvudregeln på den svenska arbetsmarknaden. Den anställningstrygghet som en tillsvidareanställning för med sig är ett viktigt fundament på den svenska arbetsmarknaden. I ett antal motionsyrkanden från lyfts s.k. förstajobbetanställning fram som en ny anställningsform som partiet menar skulle kunna underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga och nyanlända. Utskottet delar ambitionen att skapa ytterligare möjligheter för grupper som står långt från arbetsmarknaden att försöka få fotfäste på arbetsmarknaden. Utskottet anser dock inte att en helt ny anställningsform i anställningsskyddslagen utan krav på kollektivavtal är en lämplig väg att gå för att skapa sådana möjligheter. Det finns flera olika åtgärder att för att skapa sysselsättning för personer som står långt från arbetsmarknaden, såsom traineejobb, extratjänster, yrkesintroduktionsanställningar (YA-jobb), nystartsjobb och instegsjobb. Dessa åtgärder innehåller ofta utbildningsinslag och är kopplade till subventioner eller ekonomiska incitament som i flera fall sannolikt är mer fördelaktiga för arbetsgivaren än den föreslagna förstajobbetanställningen. Utskottet kan inte se att förslag skulle fylla någon lucka i utbudet av arbetsmarknadsåtgärder för de berörda grupperna. Förslaget skulle snarare öppna för en uppluckring av anställningsskyddslagen som inte är önskvärd. En annan sak är behovet av att förenkla lönestöden i riktning mot att ha färre och enklare lönestöd. Utskottet utgår från att det är en fråga som regeringen kommer att återkomma till. I motionsyrkanden både från och från allianspartierna gemensamt föreslås att provanställningstiden förlängs från . Utskottet kan inte dela den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna. Följden av en sådan ändring skulle enligt utskottet bli en ökning av otryggheten på den svenska arbetsmarknaden. Som utskottet framhållit vid behandlingen av liknande yrkanden tidigare anser det att ett system med provanställningar visserligen är rimligt både från arbetstagarens och från arbetsgivarens sida (se t.ex. bet. 2014/15:AU4 s. 11 f.) Utskottet står dock fast vid uppfattningen att dagens system om sex månaders provanställning är väl avvägt. Vidare finns det en risk för att en ändring skulle ha en negativ effekt på bl.a. ungdomsarbetslösheten och utrikes föddas möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Att förlänga tiden i osäker anställning skulle inte gynna dessa grupper. Det finns även skäl att framhålla att om det skulle finnas ett behov av längre provanställningar inom något avtalsområde finns möjligheten för arbetsmarknadens parter att avtala om detta genom kollektivavtal. När det gäller frågan om en ny lärlingsanställningsform i linje med vad som föreslås i utredningen (SOU 2012:80) konstaterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen förklarar att den inte avser att gå vidare med utredningens förslag. Utskottet gör inte någon annan bedömning än regeringen i fråga om lämpligheten att gå vidare med förslaget. Sammantaget konstaterar utskottet att det nuvarande regelverket för tidsbegränsade anställningar, som reviderats och förstärkts, är väl avvägt. Enligt utskottet finns det därför inte behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Bemanningsdirektivet och uthyrningslagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag på bl.a. ändringar av bemanningsdirektivet, uthyrningslagen och medbestämmandelagen. Jämför reservation 4 (V). beslutade att införa en ny lag om uthyrning av arbetstagare (prop. 2011/12:178, bet. 2012/13:AU5, rskr. 2012/13:53). Lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare, nedan kallad uthyrningslagen, genomför och rådets direktiv /104/EG av om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, det s.k. bemanningsdirektivet. Uthyrningslagen trädde i kraft . Kärnan i uthyrningslagen är en likabehandlingsprincip som innebär att en arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag som uppdraget varar ska ha minst de grundläggande arbets- och anställningsvillkor som skulle ha gällt om arbetstagaren hade anställts direkt av kundföretaget för att utföra samma arbete (6 §). Arbetsmarknadens parter har rätt att ingå kollektivavtal som avviker från denna likabehandlingsprincip, under förutsättning att det övergripande skyddet för uthyrda arbetstagare enligt bemanningsdirektivet respekteras (3 §). Uthyrningslagen reglerar inte frågan om när arbetsgivare får hyra in arbetskraft. Om en arbetsgivare vill att någon ska utföra arbete i verksamheten utan att vara anställd där, måste arbetsgivaren underkasta sig vissa särskilda regler om arbetstagarinflytande i 38 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, nedan kallad medbestämmandelagen. Arbetsgivaren ska på eget initiativ förhandla med den arbetstagarorganisation som arbetsgivaren har kollektivavtal med. Förhandlingsskyldigheten gäller dock inte om den tilltänkta åtgärden i allt väsentligt motsvarar en åtgärd som har godtagits av arbetstagarorganisationen. Enligt 39 § medbestämmandelagen har en arbetstagarorganisation i vissa situationer rätt att förklara att en åtgärd som arbetsgivaren tänkt vidta inte får beslutas eller verkställas av arbetsgivaren. Rätt till en sådan vetoförklaring finns om arbetsgivaren har förhandlat med arbetstagarorganisationen enligt 38 § och den tilltänkta åtgärden kan antas medföra att lag eller kollektivavtal för arbetet åsidosätts eller att åtgärden annars strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde. Det krävs att arbetstagarorganisationen har fog för sin ståndpunkt för att ett förbud mot att fatta eller verkställa beslutet ska inträda (40 §). uppmärksammar i partimotion 2015/16:124 av m.fl. att arbetskraft i allt högre utsträckning hyrs in för att täcka personalbehov som är permanenta hos kundföretagen. En sådan permanent inhyrning är enligt partiet ett missbruk av bemanningsföretag och skapar stora problem på arbetsmarknaden. Lagstiftningen om uthyrning av arbetskraft behöver därför moderniseras och anpassas till den utveckling som har skett på området. Partiet anser att det bör göras ett lagtillägg om att det inte är tillåtet att använda inhyrning för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov (yrkande 7). I motionen framför partiet även ett krav på att ska verka för en ändring av bemanningsdirektivet så att medlemsstaterna själva kan besluta om bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden (yrkande 6). Vidare anser att den fackliga vetorätten i medbestämmandelagen behöver stärkas (yrkande 9). Partiet menar att en facklig organisation bör kunna använda vetorätten även när arbetsgivaren har brustit i sin förhandlingsskyldighet enligt 38 §. Inte minst för att förhindra att utländska arbetare utnyttjas och diskrimineras genom sämre löner och anställningsvillkor bör avsaknad av kollektivavtal ensamt kunna vara grund för vetorätt mot inhyrning. Partiet vill även att uthyrningslagen ska kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att ta del av bemanningsföretagens affärsavtal (yrkande 10). I motion 2015/16:348 av (S) pekar motionären på att bemanningsföretagens möjlighet att använda sig av egna entreprenadbolag leder till lönedumpning och osund konkurrens. Regeringen bör därför se över lagstiftningen för att begränsa bemanningsföretagens möjlighet att hyra ut personal till andra bolag i samma koncern. Motionerna i detta avsnitt behandlar olika aspekter av bemanningsföretagens roll på arbetsmarknaden och förslag om utökade möjligheter för arbetstagarorganisationer att agera mot eventuella missförhållanden på området. Utskottet anser att bemanningsbranschen fyller en viktig funktion på arbetsmarknaden. På en flexibel arbetsmarknad behövs möjligheten att hyra in arbetskraft som ett komplement vid t.ex. vakanser och arbetstoppar. Även i omställnings- och rekryteringssituationer fyller inhyrning av arbetskraft ett behov. Det finns dock skäl att påpeka att utgångspunkten i situationer när personal tillfälligt hyrs in bör vara att arbetskraft via bemanningsföretag används för att täcka just tillfälliga behov. Stadigvarande arbetskraftsbehov ska normalt tillgodoses genom anställning av egen personal. Utskottet anser att det är viktigt att inhyrningen regleras genom lag och kollektivavtal på ett sätt som motsvarar resten av arbetsmarknaden. Som utskottet framhållit tidigare (se t.ex. bet.