bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — I fråga om yrkandet att generellt förlänga tiden för utbildningen vid idrottsutbildningarna på gymnasial nivå med för att eleverna ska hinna med studierna kan utskottet konstatera att det finns två varianter av idrottsutbildningar på gymnasial nivå: riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar. Dessa riktar sig till elever som vill kombinera sin gymnasieutbildning på ett vanligt nationellt program med en elitidrottsutbildning. Riksidrottsgymnasier är riksrekryterande, dvs. elever från hela landet kan söka till dem. De nationellt godkända idrottsutbildningarna är lokala eller regionala. Utbildningarna har tydlig elitidrottskaraktär. Därför får endast riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar ge ämnet specialidrott. Elever som går dessa utbildningar har i vissa fall möjlighet att läsa 700 poäng specialidrott varav 300 poäng utgör utökat program (en gymnasieexamen omfattar 2 500 poäng). Alla dagens nationella program i gymnasieskolan är treåriga. Av gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att huvudmannen för en gymnasieskola får besluta att undervisningen på ett nationellt program för en elev i gymnasieskolan får fördelas över än , om eleven har läst ett reducerat program eller om det med hänsyn till elevens förutsättningar i övrigt finns särskilda skäl för det (9 kap. 7 §). Mot bakgrund av ovanstående ser utskottet inga skäl att tillstyrka yrkandena om att generellt förlänga utbildningen vid idrottsutbildningarna på gymnasial nivå med . Svagpresterande och utsatta skolor Ett flertal yrkanden handlar om åtgärder för att stärka svagpresterande skolor för att uppnå ökade kunskapsresultat, bl.a. genom införandet av s.k. kunskapskontrakt och att ska kunna ta över huvudmannaskapet för svagpresterande skolor. Andra yrkanden handlar om ett behov av att införa stöd till skolor på landsbygden med ett litet elevunderlag. Utskottet vill därför inledningsvis upplysa om att regeringen investerar i en jämlik skola för alla elever, exempelvis genom riktat stöd till de skolor som har lägst resultat och svårast förutsättningar. Utskottet anser i likhet med regeringen att likvärdigheten i skolväsendet kan förbättras genom riktade insatser till de skolor som har de största utmaningarna. På så sätt kan resultaten i de skolor som har de största utmaningarna förbättras. Utskottet vill i sammanhanget peka på de olika insatser som regeringen genomfört eller nu vidtar inom detta område. I skollagen finns det bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Bland annat har ett tillägg i skollagen från tydliggjort att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a § skollagen). Det finns även bestämmelser i 5 kap. skollagen om elevers trygghet och studiero. Utskottet vill också upplysa om att på regeringens uppdrag har tagit fram en fördelningsnyckel för bedömningen av hur olika satsningar och riktade statsbidrag ska kunna fördelas mellan skolenheter (dnr U2015/03774/S och 2015:00898). ger som exempel att myndigheten skulle kunna använda fördelningsnyckeln för att identifiera alla skolenheters behov utifrån nyckeln. Nyckeln skulle då kunna användas för att välja ut vilka skolor som har möjlighet att söka ett visst statsbidrag. För ett statsbidrag där alla skolor får medel skulle nyckeln kunna användas så att det genomsnittliga statsbidraget per elev varierar mellan olika huvudmän beroende på de behov som finns. Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola har regeringen beslutat om två uppdrag till och ett uppdrag till Skolinspektionen. ska i dialog med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och tuffa förutsättningar genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Insatserna ska baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. bedömning av vilka skolor som ska prioriteras för deltagande samt identifikation av relevanta utvecklingsområden ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen, som har fått i uppdrag att lämna ett sådant underlag. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. I överenskommelserna ska och skolhuvudmannens respektive ansvar och åtaganden klargöras. fattar beslut om att genomföra insatserna. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå . beräknas 180 skolor ha medverkat i satsningen (jfr prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 105 och 106). Regeringen har lanserat ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Som en del av detta förstärker regeringen satsningen Samverkan för bästa skola genom att beräkna mer medel för detta ändamål. Utsatta bostadsområden ska särskilt uppmärksammas. Efter den stora ökningen av nyanlända elever i gymnasieåldern ser regeringen ett behov av att vidga målgruppen för insatser för nyanlända. Regeringen vill därför bredda insatsen genom att inkludera gymnasieskolan som helhet och gymnasiesärskolan så att insatser också ska kunna omfatta dessa skolformer (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 198). Utskottet vill även hänvisa till ett uppdrag från regeringen till att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt (dnr U2015/03844/S och 2015:899). I budgetpropositionen utgiftsområde 16 anges att insatserna ska ha fokus på grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer. Insatserna i de nationella skolutvecklingsprogrammen ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser. I enlighet med uppdraget redovisade en plan för åren 2016–2019 avseende utformning, innehåll och genomförande av uppdraget (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 105). När det gäller svagpresterande och utsatta skolor är även regeringens satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden en viktig åtgärd som bör framhållas, se mera ovan under . När det gäller yrkandet om att stödja skolor med ett litet elevunderlag på landsbygden kan utskottet inledningsvis konstatera att det framgår av 10 kap. 24 § skollagen att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. Avsteg får dock göras från detta om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste ordna skolgång nära hemmet. Utskottet vill även i detta sammanhang lyfta fram den fördelningsnyckel som har tagit fram för bedömningen av hur olika satsningar och riktade statsbidrag ska kunna fördelas mellan skolenheter (se den närmare beskrivningen ovan i detta avsnitt). Mot denna bakgrund anser utskottet således att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden med det ovannämnda innehållet. När det gäller yrkanden om att på olika sätt stärka studie- och yrkesvägledningen i skolan kan utskottet inledningsvis konstatera att enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Utskottet vill i sammanhanget särskilt betona vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning. Med väl underbyggda val minskar risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier och arbete. Utskottet vill därför uppmärksamma den satsning som ställde sig bakom vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Satsningen innebar en förlängning av pågående fortbildningsuppdrag för att ytterligare förbättra studie- och yrkesvägledningen inom , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. I regleringsbrev (s. 5) anges bl.a. att fortbildningsinsatserna framöver ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av social eller kulturell bakgrund eller kön. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Uppdraget ska slutredovisas . I den senaste delredovisningen (dnr 2013:00121) anger att man har genomfört en rad insatser inom det aktuella uppdraget. Myndigheten har bl.a. upphandlat sju olika högskolekurser vid tre lärosäten för studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare. Totalt deltog ca 250 studie- och yrkesvägledare, skolledare eller lärare i någon av de olika fortbildningskurserna . lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2015:97). I betänkandet konstaterar utredaren bl.a. att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet behöver förbättras. Utredaren föreslår bl.a. att läro- och kursplaner bör förtydligas när det gäller kunskaper om arbetslivet. konstaterar utredaren att det krävs en grundligare analys för större och mer genomgripande förändringar av studie- och yrkesvägledningen i och föreslår att en ny statlig utredning tillsätts med uppdraget att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . Utredningens slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom . Med anledning av det anförda ser utskottet inga skäl att tillstyrka yrkanden om studie- och yrkesvägledning. Samverkan mellan skola och arbetsliv När det gäller yrkanden som behandlar frågor om en ökad samverkan mellan skolan och arbetslivet, de gymnasiala yrkesprogrammen, lärlingsutbildningen samt entreprenörskap vill utskottet inledningsvis framhålla att det är allvarligt att ungas intresse för yrkesutbildning har minskat . Utskottet anser i likhet med regeringen att ett väl fungerande system för yrkesutbildning, såväl skolförlagd yrkesutbildning som lärlingsutbildning, bidrar till att trygga kompetensförsörjningen, reducera arbetslösheten och underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Utskottet ser därför positivt på regeringens insatser för att stärka yrkesprogrammens kvalitet och attraktivitet. Regeringen föreslår att det arbete som bedrivs under parollen Yrkesutbildningens år ska fortsätta även kommande år för att fortsätta att lyfta fram betydelsen av yrkesprogrammen och den yrkesskicklighet de ger. Kostnaden för denna fortsatta satsning föreslås uppgå till 2017 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 199 och 219). Regeringen avser även att fortsätta och förstärka det pågående arbetet med att främja att det i fler branscher utvecklas former för samverkan mellan skola och arbetsliv, bl.a. genom införandet av statsbidrag för utveckling av regionala stödfunktioner, t.ex. för s.k. yrkescollege. För detta arbete föreslår regeringen att det avsätts (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 200 och 219). Utskottet kan vidare konstatera att lämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2015:97). Utredningen föreslår ett antal insatser som ska stärka yrkesutbildningen i och underlätta olika branschers kompetensförsörjning, bl.a. genom att på försök inrätta s.k. branschskolor. Utredningens förslag har remitterats och regeringen avser att återkomma till med förslag när det gäller dessa frågor (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 200). lämnade utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla sitt betänkande till regeringen (SOU 2016:77). Utredningen föreslår bl.a. att elevers rätt till högskolebehörighet på yrkesprogrammen ska stärkas och utbudet av inriktningar på nationella program ska justeras så att utbildningarna på ett bättre sätt stämmer överens med elevernas efterfrågan och framtida möjligheter på arbetsmarknaden. När det gäller statsbidraget för ersättning till arbetsgivare som tar emot gymnasiala lärlingar kan utskottet konstatera att detta 2016 sänktes till per elev och termin. Om elevens handledare har deltagit i en handledarutbildning som har godkänts av kan arbetsgivaren få ytterligare per elev och termin. ställde sig vid behandlingen av budgetpropositionen bakom sänkningen av bidraget (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utskottet vill påminna om att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 99) anförde att den tidigare höjningen av statsbidraget till arbetsgivare som tar emot gymnasiala lärlingar, som genomfördes , inte tycks ha haft någon effekt på antalet lärlingar. Även universitets studie av statsbidraget för lärlingsutbildning (m.fl. 2014), som genomförts på uppdrag av , visade att för en majoritet av arbetsgivarna som anställer lärlingar var det bidrag som arbetsgivarna får eller nivån på detta inte avgörande för om de väljer att ta emot en lärling eller inte. Utifrån dessa aspekter anser utskottet att sänkningen av statsbidraget var väl avvägd. När det särskilt gäller frågor om att göra ungdomar anställningsbara genom ytterligare gymnasieutbildning och praktik kan utskottet konstatera att regeringen föreslår en förlängning av det s.k. Tekniksprånget (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 200). Utskottet vill i sammanhanget även nämna regeringens satsning på ett kunskapslyft, som beskrivs närmare nedan under avsnittet Vuxenutbildning. Inom avsätter regeringen bl.a. medel för fler utbildningsplatser inom . I fråga om entreprenörskap i skolan vill utskottet uppmärksamma att enligt myndighetens regleringsbrev har ett pågående uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Uppdraget handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling och underlätta erfarenhetsutbyte. fördelar även statsbidrag för entreprenörskap i skolan (förordning 2011:192). Statsbidraget får bl.a. lämnas till organisationer och huvudmän för verksamhet vid skolor som syftar till att utveckla kunskaper om projekt och företagande samt stimulera entreprenöriella kompetenser och förhållningssätt. har också upphandlat tjänster till stöd för entreprenörskap i skolan. Upphandlingen vanns av organisationen för insatser till gymnasieskolan och organisationen för insatser till förskoleklass t.o.m. årskurs 6 samt årskurs 7–9. Enligt regleringsbrev fördelas även bidrag från till Ung Företagsamhet. Utskottet anser mot bakgrund av det som anförts och särskilt de pågående insatser som görs eller planeras att det inte finns skäl att tillstyrka yrkanden som behandlar ovanstående frågor. När det gäller yrkandet om att satsa på renovering av skollokaler kan utskottet inledningsvis konstatera att många skollokaler runtom i landet har en undermålig arbetsmiljö, och är inte anpassade utifrån kunskapen om hur inlärning bäst stimuleras. En god arbetsmiljö för elever och lärare är en viktig förutsättning för att alla elever ska nå kunskapskraven i skolan. Mot den bakgrunden har regeringen inrättat ett särskilt statsbidrag för att påskynda renoveringen av skollokaler genom antagandet av vårändringsbudgeten (prop. 2014/15:99 s. 126, bet. 2014/15:FiU21 s. 7, rskr. 2014/15:255). Enligt förordningen (2015:552) om statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem, som började gälla , får statsbidraget lämnas för att rusta upp skollokaler i syfte att förbättra lärmiljön, exempelvis lokalernas utformning och användbarhet samt upplevelsen av trygghet förbättra arbetsmiljön, exempelvis luftkvalitet, ljudmiljö och förutsättningar för städning minska miljöpåverkan, exempelvis minskad användning av särskilt farliga ämnen eller minskad energi- eller vattenanvändning. Statsbidraget gäller för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet noterar avslutningsvis att regeringens satsning på upprustning av skollokaler och utemiljöer om överstiger de medel motionärerna avsätter för ändamålet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 231). När det gäller yrkandet om att avstyrka förslaget om att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 vill utskottet anföra följande. Utskottet anser i likhet med regeringen att det för att skapa goda förutsättningar för beslut om stöd för upprustning av skollokaler och utemiljöer är nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter kommande år. Utskottet ser därmed inga skäl till att tillstyrka yrkandet om att avstyrka beställningsbemyndigandet under anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer. Övriga minskningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna kan utskottet konstatera att utskottet har redovisat regeringens satsningar och reformer ovan under avsnittet Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2016/17:351 (C) yrkande 1, 2016/17:832 (SD) yrkande 5, 2016/17:833 (SD) yrkande 2, 2016/17:834 (SD) yrkandena 3, 4, 6, 7 och 9, 2016/17:835 (SD) yrkandena 2–4, 6, 16, 19, 23, 24, 37, 39 och 40, 2016/17:1069 (L) yrkandena 7, 9 och 11, 2016/17:1375 (SD), 2016/17:1382 (SD), 2016/17:1384 (SD), 2016/17:1386 (SD), 2016/17:1387 (SD), 2016/17:2228 (SD) i denna del, 2016/17:2489 (SD), 2016/17:2493 (KD), 2016/17:2506 (SD) yrkandena 19, 20, 23 och 26, 2016/17:2954 (C) yrkandena 3, 4 och 30, 2016/17:3040 (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3044 (M) yrkande 1, 2016/17:3046 (M) yrkandena 1 i denna del, 3, 5, 6–9 och 14, 2016/17:3070 (L, M, C, KD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3146 (M) yrkande 10, 2016/17:3211 (KD) yrkandena 1 i denna del, 5, 6, 8, 21, 32, 33, 37 och 40, 2016/17:3304 (KD) yrkandena 23–25, 2016/17:3305 (KD) yrkande 34, 2016/17:3389 (M) yrkandena 1–3, 10, 11, 13, 23 och 37, 2016/17:3453 (C) i denna del och 2016/17:3464 (L) yrkandena 1 i denna del och 2 (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). De mål som har slagit fast för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. I målen för anges att det inom ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner om könsbundna utbildnings- och yrkesval. Resultaten för verksamhetsområdena Kommunernas vuxenutbildning och Eftergymnasial yrkesutbildning sammanfattas nedan för de verksamheter där regeringen använder resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen: vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi) och (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 105 f. och 115 f.). Indikatorerna belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer om svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 45 f.), som sammanfattas i avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. I budgetpropositionen presenterar regeringen även en samlad resultatredovisning om lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 54 f.), som sammanfattas under avsnitt 1 och återges kortfattat i bilaga 8. vuxenutbildning (komvux) Den totala kostnaden för komvux uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux har minskat jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande på grundläggande nivå i komvux uppgick till . Denna kostnad har därmed minskat jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande på gymnasial nivå i komvux uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Indikatorn Antal heltidsstuderande visar att det fanns totalt ca 94 500 heltidsstuderande elever 2015, vilket var en minskning jämfört med föregående år. [10] Totalt fanns det ca 214 800 elever i komvux , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Det motsvarade av befolkningen i åldern 20–, vilket är samma andel som 2014. Av eleverna i komvux 2015 studerade 175 000 elever på gymnasial nivå och 40 000 elever på grundläggande nivå. var andelen utrikes födda i komvux , att jämföra med 2014 då motsvarande andel var . Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genomströmning är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det ca 757 500 kursdeltagare 2015, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Indikatorn Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs visar att av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2015 avslutade sin kurs, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket var en något högre andel än föregående år. Andelen avbrott skilde sig mycket åt mellan olika kurser (36,i svenska jämfört i svenska som andraspråk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt sin kurs 2015, en något högre andel än 2014. Andelen som slutförde sin kurs 2015 var , medan fortsatte . Indikatorn Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg (lägst betyget E) visar att av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2015 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E.