bet · H401AU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Därför måste alla som vill värna ett generöst mottagande motverka en sådan utveckling. har många sökt skydd i . sökte nästan en kvarts miljon människor asyl här. I förhållande till befolkningens storlek är det fler än i något annat land i västvärlden. Varje människa som bosätter sig i är en tillgång som representerar möjligheter och mervärden för sin omgivning. Integration handlar om ta vara på detta humankapital. Utmaningen i detta ska inte förringas utan måste, mot bakgrund av de senaste årens mottagande, betraktas som historisk. Trots den stora utmaningen, levererar regeringen få svar. behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och en bättre skola. Regeringens politik verkar dock i motsatt riktning. Den företagarfientliga politik som regeringen driver riskerar att minska antalet jobbtillfällen för de nyanlända. De som därtill drabbas hårdast av regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. Det krävs därför politiska förslag som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. ser mot denna bakgrund ett stort behov av att tillsätta en kriskommission med uppdrag att vända på alla stenar för att förbättra integrationen. De som söker asyl i hamnar oftast i av väntan och passivitet. För en bättre integration krävs en snabbare väg in i samhället. Mottagandet av asylsökande behöver redan från ankomsten vara mycket proaktivt. föreslår därför att ett asylprogram införs (se utg.omr. 8) där innehållet bl.a. består av sfi-undervisning, samhällsinformation och arbete eller organiserad sysselsättning. Det behövs även fler enkla jobb, vilket kan förverkligas genom förslag om att införa anställningsformen introduktionsanställning (se utg.omr. föreslår vidare en rad förändringar i förhållande till den politik som regeringen föreslår inom utgiftsområde 13. vill bl.a. förbättra kommunernas möjlighet att ta emot nyanlända, inte minst för de kommuner som tar emot många flyktingar. vill därför återinföra en prestationsbaserad ersättning till de trettio kommuner som har högst mottagande. För att finansiera detta föreslår en begränsad sänkning av den generella schablonersättningen som höjdes mycket kraftigt . föreslår också att regeringens satsning på snabbspår avvecklas. Regeringens förändringar av ersättningarna till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn och unga är i allt väsentligt riktiga. Med det nya ersättningssystemet förväntas statens utgifter reduceras kraftigt som ensamkommande barn och unga får mer adekvata boenden. Men infasningen av ersättningssystemet riskerar att på ett orimligt sätt drabba de kommuner som tagit ansvar. föreslår därför att utöver regeringens förslag avsätts för att mildra sådana effekter. För detta ändamål föreslår att ett nytt anslag förs upp på statens budget. Den ökade användningen av medicinska åldersbedömningar är vidare välkommen då den förstärker rättssäkerheten för de ensamkommande. föreslår även att etableringsersättningen sänks med per dag. Detta innebär en minskning av den ersättning som ges vid upprättande av etableringsplan och en minskning av den ersättning som ges vid deltagande i etableringsplan. Det bör även införas en möjlighet att kunna arbeta utan avräkning mot etableringsersättningen för inkomster brutto. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 13: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1068 av m.fl. (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen vid frånvaro på grund av vård av barn eller sjukdom och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1078 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av det offentligas olika insatser mot hedersrelaterat våld och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en permanent nationell samordning av hedersfrågorna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka statliga och kommunala myndigheters arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till organisationer som arbetar med hedersfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1079 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett kompetenslyft till kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1396 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det s.k. hemutrustningslånet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1769 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till kvinnojourer och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett inrättande av fler kvinnojourer med hedersrelaterat våld som särskilt kompetensområde och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunernas ansvar att upprätthålla handlingsplaner och åtgärdsprogram för arbete mot hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om länsstyrelsers insatser för att motverka hedersrelaterat våld och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat stöd till NCK (Nationellt centrum för kvinnofrid) och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2476 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3078 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på att förbättra kvinnors arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans och ökade aktivitetskrav i etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att förbättra kvinnors arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3265 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd etableringstid från två till i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stimulanser till kombinationsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans och skärpta aktivitetskrav i etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt satsning på att förbättra kvinnors arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3288 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att permanenta nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3348 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enlig förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna arbeta utan avräkning mot etableringsersättningen brutto och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera schablonersättningen till kommuner enligt vad som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja den prestationsbaserade ersättningen till kommuner med högt mottagande och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en hjälpfond för de kommuner som har det högsta mottagandet av ensamkommande barn, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlängd etableringstid från två till för nyanlända i åldern med kort utbildning och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans och skärpt aktivitetskrav i etableringsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3414 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1. 2016/17:3486 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beställningsbemyndiganden Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare –2 000 000 –2 000 000 Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Reservation (SD) Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck Reservanternas förslag till beställningsbemyndigande Reservation (SD) Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare –2 000 000 –2 000 000 står inför en svår och stor uppgift. har många människor, fler än någonsin, sökt sig hit. De väntar på asyl eller har precis fått uppehållstillstånd. Redan innan de kom fungerade integrationen ganska dåligt. Det tar att få sitt första jobb. Vi vet att det finns ett stort utanförskap i många stadsdelar runt om i . hade vi 105 stadsdelar där färre än arbetade. När vi lät göra samma undersökning visade det sig att det nu är 130 stadsdelar som har ett stort utanförskap. Om vi då gör precis som vi alltid har gjort kommer det att gå illa. Om integrationen ska fungera bättre och än den gjorde i går krävs det kraftfulla reformer. debatterar vi betänkandet som handlar om jämställdhet och nyanländas etablering. Man skulle egentligen kunna säga att det är en integrationsdebatt. En regering som har haft och på sig kan förväntas presentera förslag om kraftfulla reformer för . Annars kommer det som sagt att gå illa. Vad behöver just nu? Låt mig nämna tre områden där jag ser att vi behöver kraftfulla reformer. För det första krävs det att varje person som kommer till själv gör mer för att bli anställbar. Det finns en stor tudelning på arbetsmarknaden. För högutbildade som är inrikesfödda ligger arbetslösheten på . För lågutbildade som är utrikesfödda ligger arbetslösheten på . Det gapet måste minskas. Då har individer ett stort ansvar för att själva se till att bli anställbara och att göra allt man kan för att bli det. Det gäller vare sig man är född i , eller . Men människor måste också få verktyg för att kunna bli anställbara. Vi måste skärpa och förbättra våra yrkesutbildningar, göra dem mer effektiva. I den här budgeten föreslår vi till exempel att 250 miljoner ska gå till att uppmuntra kommunerna när det gäller att hitta kombinationsutbildningar. Där läser man svenska språket och får en yrkesutbildning . Mer måste alltså göras av individen, men fler möjligheter måste också ges för att man ska kunna bli anställbar. Det är det första. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering För det andra måste det också finnas fler vägar in i jobb. Jag tror att alla partier i förstår att utbildning är otroligt centralt för att fler ska kunna bli anställbara. Men det kommer alltså inte att räcka. Den som tror att utbildning kommer att lösa integrationsproblemen är helt fel ute. Det kommer att behövas mer: enkla jobb och fler vägar in på arbetsmarknaden. Vi presenterar i den här budgeten en förstajobbetanställning. Det handlar helt enkelt om en lärlingsanställning, där man lär sig jobbet på jobbet. Den kan också användas av arbetsgivare som inte har kollektivavtal. Den ska lagstadgas. Vi presenterar i den här budgeten någonting som regeringen borde ha gjort för länge sedan: förenklade lönestöd. Slå ihop åtta stöd till ett! Då blir det enkelt för arbetsgivaren att använda. Det blir enkelt för Arbetsförmedlingen. Och det kommer framför allt att ge ökade chanser till jobb. För det tredje krävs det förändringar och reformer på ett annat område. Det handlar om att göra det mer lönsamt att jobba. Om vi ska bryta bidragsberoendet i måste det löna sig ännu mer att gå från bidrag till arbete. Det ser olika ut för olika individer. Men för många, särskilt familjer, i utanförskapsområden lönar det sig inte att ta ett jobb. Bidragen är nämligen så pass höga. Vi föreslår till exempel ett bidragstak, och vi föreslår ökade krav på och aktivitet från den som uppbär något från det gemensamma. Det är tre viktiga områden där det krävs reformer och som lyser med sin frånvaro i regeringens proposition. Min sista dryga minut vill jag använda till en annan viktig fråga, som hänger ihop med detta. Men jag byter fokus lite. Min mormor föddes . Hon hette och föddes i . Min farmor föddes . De två kvinnorna fick slita väldigt hårt. Och när de föddes hade vi inte ens allmän rösträtt. Två generationer efter min mormor och farmor har det hänt enormt mycket. Det är fantastiskt vad många vinster, vad många krig, som har vunnits på jämställdhetsområdet. Men det finns många krig kvar att vinna, många fält kvar att erövra, på jämställdhetsområdet. Framför allt finns det risk för att vi tappar det försprång och de vinster som har vunnits. Generationerna före oss och olika partier har stridit för att uppnå den fantastiska jämställdhet vi har. Risken att tappa det finns så länge vi har sedlighetspoliser i vissa förorter. Jag träffar tjejer som räcker upp handen i ett klassrum när jag frågar "Vem får inte gifta sig med vem de vill här?". Jag möter kvinnor på skyddade boenden som lever under kvinnoförtryck på olika sätt. Eller så är det bara en kvinna som inte får läsa sfi, eftersom hennes man inte vill att hon ska göra det. Vi har en del krig kvar att utkämpa. Och vi måste se till att vi inte förlorar den jämställdhet som vi har uppnått. Vi behöver fler kvinnor i svenska företag, på toppnivå. Men det handlar inte om det. Om man inte ser att den största och viktigaste fajten som vi måste ta framöver handlar om de utrikesfödda kvinnorna som isoleras, då ser man inte verkliga samhällsproblem. Därför är det obegripligt för mig att regeringen hellre tar strid om kvotering i bolagsstyrelser och en jämställdhetsmyndighet än att fokusera på alla de viktiga frågor som berör kvinnor som inte ens får ta del av jämställdheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag har två relativt enkla frågor till . har vi nästan sett moderater, kopplade till de två före detta alliansregeringarna, som tagit avstånd från migrationsuppgörelsen med och den migrationspolitik som man drev . Det hedrar dem. Det är välkommet. Tar ni samma avstånd från den integrationspolitik som och alliansregeringen drev ? Den ledde till fler utanförskapsområden, gjorde utanförskapet värre och försämrade nyanländas möjligheter att komma in i svenska samhället. Eller tycker ni att den fungerade? Tack för frågorna, ! Du har nog inte följt debatten. Det finns såklart saker som vi borde ha gjort betydligt bättre - det har jag sagt efter 2014 - även när det gäller integrationsområdet. Men många utrikesfödda fick jobb under den förra mandatperioden och mandatperioden . Det var en styrkefaktor. Det beror på att vi sänkte bidrag. Det beror på att vi sänkte skatten för dem som tjänar minst. Det är en politik som aldrig har provat. Men jag kan rekommendera den. Den är framgångsrik. När man läser er budget ser man att ni går en annan väg. Ni gillar höjda bidrag. Men det fanns mycket som vi inte gjorde och som vi inte pratar om. Det är därför som jag efterlyser att regeringen ska lyfta fram reformer på områden där vi faktiskt lyfter väldigt tydliga reformer, alltifrån att fortsätta att göra det mer lönsamt att jobba till ett bidragstak. Vi föreslår också insatser för att människor ska kunna komma in på arbetsmarknaden, det vill säga sänkta trösklar. Läs vår budget så ser du nog att vi har skärpt och förändrat vår integrationspolitik! Det behövs om fler ska komma i jobb. och före detta alliansregeringens huvudnummer när det gäller att få ut nyanlända på arbetsmarknaden har varit sänkta trösklar - jag förväntade mig också att du skulle ta upp det i repliken - och enklare jobb. Sänkta trösklar för jobb betyder ofta lägre ingångslöner, lägre ingångslöner, och kanske också lägre löner . Hur pass låga ska lönerna vara? Ni har ju provat det. Instegsjobben innebar en rabatt på . Det har inte bara varit en misslyckad reform, som fortsatte med den nya regeringen, på så sätt att den skapar väldigt få varaktiga jobb. Det är också få arbetsgivare som över huvud taget vill använda sig av instegsjobben, fast de har haft en lönesubvention på . Därför frågar jag återigen: Hur pass låga ska trösklarna vara, ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Oavsett var man född någonstans och om man står långt ifrån arbetsmarknaden kan man behöva en sänkt tröskel. Svenska arbetsmarknaden har höga trösklar. Parterna har ett stort ansvar för att sänka dessa trösklar, det tror jag att många partier här i är överens om. Politiken kan också bidra till sänkta trösklar var man än är född och om man står långt ifrån arbetsmarknaden. Vi har ett konkret förslag för att förenkla lönestöd. Det finns en djungel av stöd, så de är svåra att utnyttja. Det är ett sätt, men det kommer också att behövas fler enkla jobb. Det behövs till exempel fler lärlingsanställningar. Det behöver ju inte alltid vara ett enkelt jobb, men det finns goda förutsättningar för att lärlingsanställningar kan finnas på en marknad där det krävs lägre kvalifikationer. Vi har konkreta förslag för att människor ska komma in på arbetsmarknaden. Vi kommer aldrig att ha en politik som lämnar människor utanför. I budget är det ju inte särskilt mycket fokus på att alla ska komma in på arbetsmarknaden. Vi vill att den som har hög utbildning ska komma in mycket snabbare, men vi måste göra mer framför allt för den som har låg utbildning. Om du lyssnade noga på mitt anförande hörde du att jag sa att människor också måste anstränga sig mer för att göra sig själva anställbara. Det är otroligt viktigt. Vi har haft en omhändertagandepolitik i alldeles för . Jag vet inte hur jag har hört att man ska ta hand om invandrare som kommer till . Jag tror att vi ska ge människor förutsättningar och ställa krav på alla som finns i vårt land att bidra och göra rätt för sig. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi debatterar statens utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering - det som tidigare kallades integration. Enligt oss Sverigedemokrater handlar politiken på dessa områden om likabehandling, det vill säga att vare sig kön, härkomst eller annan bakgrund ska påverka hur en person uppfattas och behandlas. Det är för oss också en självklarhet att detta måste vara det fundament på vilket politiska reformer och satsningar vilar. Vi ställer inte upp på den integrationspolitik som har förts . Det har varit en uppenbart misslyckad och i många fall kontraproduktiv politik där till exempel statliga medel går till föreningar baserade på etnicitet eller statliga satsningar som endast de som är födda utanför kan ta del av. Det är en misslyckad identitetspolitik som för länge sedan nått vägs ände. Vi kan nästan läsa om politiker som gör avbön och tar avstånd från den tidigare förda migrationspolitiken. Men inom integrationspolitiken fortsätter man i samma, gamla, misslyckade spår med mer särbehandling, mer identitetspolitik, mer miljarder till misslyckade integrationsprojekt, trots decennier av misslyckanden, trots allt tydligare - ja, i många fall övertydliga - tecken på att integrationspolitikens totala misslyckande står för dörren. Vår politik bygger i stället på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till vårt land också förväntas, och därigenom ges möjlighet, att bli en del av vårt samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering De reformer som vi genomför inom andra områden - satsningar för en väl fungerande arbetsmarknad, en stärkt välfärd och ett blomstrande näringsliv - kommer samtliga invånare till del och bygger ett sammanhållet . Regeringens insikter om att segregationen måste brytas är välkomna, men då vi anser att detta arbete främst präglas av satsningar inom andra utgiftsområden avvisar vi regeringens förslag om ett nytt anslag 4:1 Åtgärder mot segregation. Däremot inte sagt att vi inte tycker att åtgärder mot segregation är bra, men vill vidta dem på andra områden. I vårt är det en självklarhet att samtliga medborgare känner delaktighet i samhället, varför vi föreslår reformer som syftar till att stärka det kulturella kittet i samhället och kulturens sammanfogande roll. Dessa satsningar återfinns bland annat inom utgiftsområde 17. Även för anslagen i fråga om diskriminering gör nedskärningar. Vi vill att läggs ned. DO har utvecklats till att bli en särpolitisk opinionsbildande myndighet och dess huvuduppdrag, att hjälpa de som behöver rättshjälp vid tvister, präglas av rättsosäkerhet och ojämlik maktutövning. presenterar i budgetförslaget breda satsningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärder riktar in sig på de problem som drabbar män och kvinnor i olika hög grad på arbetsplatsen, i offentliga utrymmen eller i hemmet. Eftersom vi adresserar problemen i sak sorterar satsningarna också under andra utgiftsområden.