bet · H401FiU7 · 2016-11-23 00:00:00 — Nytt regelverk om upphandling Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om offentlig upphandling, lag om upphandling inom försörjningssektorerna och lag om upphandling av koncessioner med undantag av de föreslagna bestämmelserna om särskilda arbetsrättsliga villkor vid fullgörande av kontrakt. Propositionen innefattar dessutom följdändringar i ett antal lagar. Utskottet föreslår att antar även de lagförslagen. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår dessutom ett tillkännagivande om att regeringen, om den finner att den lagstiftning som antar skulle behöva kompletteras i något avseende för att fullt ut genomföra de bakomliggande EU-direktiven i svensk lagstiftning, bör utan dröjsmål återkomma med kompletterande förslag. Sådana eventuella tillkommande förslag till bestämmelser bör vara utformade för att säkerställa att ändamålsenliga arbetsvillkor kan ställas vid upphandling utan att det ger upphov till tillämpningssvårigheter eller andra oönskade konsekvenser. Lagförslagen i propositionen grundar sig på tre EU-direktiv om offentlig upphandling . De nya direktiven bygger i sak till stora delar på direktiv om offentlig upphandling , som de ersätter. De nya direktiven innehåller därutöver ett antal nya bestämmelser som utvecklar och kompletterar den tidigare regleringen. Bland annat utvecklas skyldigheterna och möjligheterna att främja samhälleliga mål genom upphandling. Miljöhänsyn, sociala hänsyn och arbetsrättsliga hänsyn ges ett ökat utrymme. Med anledning av propositionen har två följdmotioner väckts. Under allmänna motionstiden /17 lämnades ett femtiotal motionsyrkanden om olika frågor om offentlig upphandling. I betänkandet finns 14 reservationer. Socialdemokraterna, och har avstått från att ta ställning i beslutet om tillkännagivande under punkt 3. Dessa partier redovisar i stället sina synpunkter i ett särskilt yttrande. Proposition 2015/16:195 Nytt regelverk om offentlig upphandling. Fem yrkanden i följdmotioner. Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nytt regelverk om upphandling Huvudentreprenörsansvar vid offentlig upphandling Utbildningsinsatser för offentliga upphandlare Samverkan mellan offentliga upphandlare och Stöd och kompetens, små och medelstora företag m.m. Statistik om offentlig upphandling Miljökrav vid offentlig upphandling Sociala krav vid offentlig upphandling 1.Särskilda arbetsrättsliga villkor, punkt 1 (S, MP, V) 2.Huvudentreprenörsansvar vid offentlig upphandling, punkt 4 (SD) 3.Utbildningsinsatser för offentliga upphandlare, punkt 5 (SD) 4.Samverkan mellan offentliga upphandlare och , punkt 6 (SD) 5.Livsmedelsproduktion och djurskydd vid offentlig upphandling, punkt 7 (SD) 6.Livsmedelsproduktion och djurskydd vid offentlig upphandling, punkt 7 (C) 7.Livsmedelsproduktion och djurskydd vid offentlig upphandling, punkt 7 (KD) 8.Stöd och kompetens, små och medelstora företag m.m., punkt 9 (M, C, L, KD) 9.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 10 (M) 10.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 10 (KD) 11.Miljökrav vid offentlig upphandling, punkt 13 (V) 12.Miljökrav vid offentlig upphandling, punkt 13 (KD) 13.Upphandling av asylboenden, punkt 14 (M) 14.Nischmarknader, punkt 17 (C) Kompletterande lagförslag, punkt 3 (S, MP, V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Del 2 av betänkandet Regeringens lagförslag (bilaga 2) Yttranden från andra utskott (bilaga 3-5) Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag till a) lag om offentlig upphandling i de delar det avser 17 kap. 2–5 §§, b) lag om upphandling inom försörjningssektorerna i de delar det avser 16 kap. 2–5 §§, c) lag om upphandling av koncessioner i de delar det avser 14 kap. 2–5 §§. 2016/17:68 av m.fl. (M, C, L, KD) och avslår proposition 2015/16:195 punkterna 1–3, alla i denna del, och motion 2016/17:30 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) Nytt regelverk om upphandling antar regeringens förslag till 1. lag om offentlig upphandling, med den ändringen att det i 15 kap. 4 § tredje stycket ska infogas en punkt efter ordet begärt, 2. lag om upphandling inom försörjningssektorerna, med de ändringarna att ordet myndigheten i 6 kap. 26 § första stycket 1, 12 kap. 21 § andra stycket, 14 kap. 18 § tredje stycket och 16 kap. 7 § första stycket ska bytas ut mot enheten, att ordet myndighet i 9 kap. 5 § och i 10 kap. 5 § första stycket ska bytas ut mot enhet, 3. lag om upphandling av koncessioner, med den ändringen att det i 13 kap. 1 § första stycket 2 ska infogas ett kommatecken efter ordet anskaffas, 4. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 5. lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 6. lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950), 7. lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning, 8. lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi, 9. lag om ändring i lagen (2008:962) om valfrihetssystem, 10. lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, 11. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 12. lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik, 13. lag om ändring i lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden, 14. lag om ändring i lagen (2011:721) om märkning av vissa energirelaterade produkter, 15. lag om ändring i lagen (2011:846) om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster, 16. lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, med den ändringen att ordet Bestämmelserna i 1 kap. 6 § första stycket ska bytas ut mot orden Det som sägs, 17. lag om ändring i lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan under punkt 1. Därmed bifaller proposition 2015/16:195 punkterna 4–15 och 17 samt bifaller delvis proposition 2015/16:195 punkterna 1–3, alla i denna del, och 16. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen, om den finner att den lagstiftning som antar skulle behöva kompletteras i något avseende för att fullt ut genomföra de tre direktiven om upphandling i svensk lagstiftning, utan dröjsmål bör återkomma med kompletterande lagförslag som är utformade för att säkerställa att ändamålsenliga arbetsvillkor kan ställas vid upphandling utan att sådana problem och oklarheter som beskrivs i utskottets ställningstagande uppkommer, och detta tillkännager för regeringen. Huvudentreprenörsansvar vid offentlig upphandling 2016/17:30 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Utbildningsinsatser för offentliga upphandlare 2016/17:30 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) Samverkan mellan offentliga upphandlare och 2016/17:30 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 4 (SD) Livsmedelsproduktion och djurskydd vid offentlig upphandling 2016/17:151 av (SD) yrkande 5, 2016/17:1854 av (M) yrkande 3, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkandena 17 och 18, 2016/17:2058 av (M), 2016/17:2125 av (M), 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:2756 av och (båda S), 2016/17:3058 av (C), 2016/17:3199 av och (båda C), 2016/17:3200 av (M) och 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2016/17:1496 av i (M) och 2016/17:1503 av Finn (M). Stöd och kompetens, små och medelstora företag m.m. 2016/17:1502 av i (M) yrkande 2, 2016/17:1519 av (M) yrkandena 1, 3 och 7–9, 2016/17:1556 av (M) yrkande 4, 2016/17:1846 av (M), 2016/17:1854 av (M) yrkande 1, 2016/17:1963 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:2873 av (M), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 8 (M, C, L, KD) 2016/17:1519 av (M) yrkande 2, 2016/17:1520 av (M), 2016/17:1521 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2016/17:1565 av och (båda M) yrkande 3, 2016/17:3187 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. Reservation 9 (M) Reservation 10 (KD) 2016/17:722 av (M) yrkande 3, 2016/17:1519 av (M) yrkande 4, 2016/17:1522 av (M) yrkande 2 och 2016/17:1854 av (M) yrkande 2. Statistik om offentlig upphandling 2016/17:1519 av (M) yrkande 6. Miljökrav vid offentlig upphandling 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 6, 2016/17:370 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1292 av (MP) yrkande 2, 2016/17:1519 av (M) yrkande 5 i denna del och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 13 (M) Sociala krav vid offentlig upphandling 2016/17:1519 av (M) yrkande 5 i denna del. 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 3. 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 14 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (M), (S)*, (M), (S)*, (SD), (M), (S)*, (C), (MP)*, (M), (S)*, (SD), (L), (V)*, (KD) och (S)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 3, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning antog och rådet tre direktiv[1] på upphandlingsområdet. Direktiven skulle ha varit genomförda i medlemsstaterna . ändrades direktiven genom kommissionens delegerade förordningar. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ge förslag på hur bestämmelserna i direktiven borde genomföras i svensk rätt när de antagits. Utredningen, som tog namnet , lämnade sitt delbetänkande Nya regler om upphandling (SOU 2014:51) och sitt slutbetänkande En lag om upphandling av koncessioner (SOU 2014:69) . Förslag till genomförande av de delar som inte omfattades av utredningens uppdrag togs fram i departementspromemorian Nya regler om upphandling (Ds 2014:25). De båda författningsförslagen sammanfogades i departementspromemorian till konsoliderade lagtexter med förslag till en ny lag om offentlig upphandling. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera hur uttryckliga krav på villkor enligt kollektivavtal skulle kunna föras in i de tre nya upphandlingslagarna. Utredaren skulle också analysera hur krav på att varor, tjänster och byggentreprenader ska produceras, tillhandahållas och utföras under förhållanden som uppfyller Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner skulle kunna föras in i dessa lagar. lämnade utredaren delbetänkandet Upphandling och villkor enligt kollektivavtal (SOU 2015:78). I promemorian Kompletterande bestämmelser om upphandling föreslogs ytterligare bestämmelser för genomförandet av direktiven samt vissa andra kompletterande bestämmelser och följdändringar. I promemorian Interimistiska beslut vid överprövning av upphandlingar lämnades förslag till ändringar i bestämmelserna om sådana beslut såväl i de gällande lagarna på upphandlingsområdet som i förslagen till nya lagar. antog förslagen (prop. 2015/16:129, bet. 2015/16:FiU29, rskr. 2015/16:215). I ett utkast till lagrådsremiss föreslogs dessutom bestämmelser om miljöhänsyn, sociala hänsyn och arbetsrättsliga hänsyn som kompletterar genomförandet i övrigt. Lagrådet har granskat lagförslagen. Regeringen anser att den i huvudsak har följt Lagrådets förslag och synpunkter. Regeringen anför bl.a. följande: När det gäller den del som avser miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn har Lagrådet ifrågasatt om lagförslagen är godtagbara bl.a. med hänsyn till de små företagen och har ansett att förslagen är oförenliga med syftet att förenkla regelverket. Regeringen konstaterar att direktiven och därmed lagförslagen har flera syften varav ett är förenklingar. Ett annat är att förbättra förutsättningarna för att beakta miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn. Förslagen i propositionen tillgodoser sammantaget båda dessa syften. beslutade att ge , skatteutskottet, justitieutskottet, utrikesutskottet, socialutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och eventuella motioner. , näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig, se bilagorna 2–5 som finns i del 2 av betänkandet. Vid utskottets sammanträde informerade statsrådet om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2, som finns i del 2 av betänkandet. Offentlig upphandling regleras bl.a. i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad . I lagen regleras förfaranden m.m. för offentlig upphandling som görs dels av myndigheter, kommuner och landsting, dels av s.k. offentligt styrda organ. Med offentligt styrda organ avses i huvudsak sådana organ som tillgodoser behov i det allmännas intresse och som till största delen finansieras eller kontrolleras av staten, kommuner eller landsting. I lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF, regleras förfaranden m.m. för upphandling som görs dels av myndigheter och offentligt styrda organ inom de s.k. försörjningssektorerna, dels av privata företag som bedriver verksamhet med stöd av särskild rättighet eller ensamrätt inom dessa sektorer. Både och innehåller regler om rättsmedel som genomför två direktiv om rättsmedel på upphandlingsområdet. En särskild lag reglerar upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, förkortad LUFS. De tre upphandlingslagarna kompletteras av bestämmelser i upphandlingsförordningen (2011:1040), som bl.a. innehåller föreskrifter om annonsering av upphandling. Vidare finns ett antal tillkännagivanden som rör lagarna. Vid sidan om upphandlingslagstiftningen gäller lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, vid införande av s.k. valfrihetssystem inom hälso- och sjukvården och , lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen samt lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Offentlig upphandling och upphandling inom försörjningssektorerna I och regleras offentliga upphandlingar vilkas värde överstiger vissa angivna tröskelvärden. Det görs skillnad mellan tjänster som omfattas av direktiven (A-tjänster) och tjänster som endast delvis omfattas av dem (B-tjänster). Europeiska kommissionen har tagit fram en s.k. CPV-nomenklatur, (Common Procurement Vocabulary) för varor, tjänster och byggentreprenader (gemensam terminologi vid upphandling). I och anges dock inga CPV-koder, utan dessa tillkännages av regeringen i . Förfaranden som kan användas vid upphandlingar är öppet förfarande, selektivt förfarande, förhandlat förfarande med eller utan annonsering samt konkurrenspräglad dialog. Som en avslutande del av ett upphandlingsförfarande kan en elektronisk auktion användas. Det är en upprepad elektronisk process för att presentera nya lägre priser eller nya värden. För tilldelning av ett tjänstekontrakt kan en projekttävling ingå. Den upphandlande myndigheten kan sluta ramavtal med en eller flera leverantörer med samtliga villkor fastställda i ramavtalet. Upphandlingslagarna innehåller bestämmelser om användningen av tekniska specifikationer, annonsering, tekniska standarder och olika villkor som utformas i förfrågningsunderlaget. Det anges också i upphandlingslagarna under vilka omständigheter en leverantör ska uteslutas på grund av brottslighet respektive när den kan uteslutas på andra grunder. Bestämmelser om bedömningen av leverantörers kvalifikationer finns också. Byggkoncessioner definieras i lagen som ett kontrakt av samma slag som ett byggentreprenadskontrakt men innebär att ersättningen helt eller delvis utgörs av rätt att utnyttja anläggningen. När det gäller rättsmedel är huvudregeln att upphandlande myndigheter och enheter är skyldiga att underrätta anbudssökandena och anbudsgivarna om beslutet att tilldela ett kontrakt (tilldelningsbeslutet). Därefter får avtal inte ingås förrän det har gått underrättelsen skickades med ett elektroniskt medel (avtalsspärr). Samtliga beslut kan överprövas under upphandlingsprocessen. En upphandling får inte överprövas efter det att avtal har slutits mellan den upphandlande myndigheten eller enheten och en leverantör. Under vissa omständigheter kan en upphandlande myndighet eller enhet åläggas att betala en upphandlingsavgift. Upphandling utanför det direktivstyrda området och innehåller också regler för förfarandet vid upphandlingar som helt eller delvis faller utanför direktivens tillämpningsområde. Det handlar om upphandlingar under tröskelvärdena och om B-tjänster. Förfaranden som kan användas vid upphandlingar utanför det direktivstyrda området är förenklat förfarande, urvalsförfarande, konkurrenspräglad dialog och direktupphandling. Elektroniska auktioner kan också användas. Med direktupphandling avses en upphandling utan krav på anbud i viss form. En upphandlande myndighet eller enhet ska ange vilken utvärderingsgrund den kommer att använda sig av: antingen det anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga för myndigheten eller det anbud som innehåller det lägsta priset. Reglerna om avtalsspärr, överprövning, skadestånd, upphandlingsskadeavgift och tillsyn är desamma som för direktivstyrda upphandlingar. Bakgrunden till EU-reformen på upphandlingsområdet 2020-strategin och den första inremarknadsakten antog Europeiska kommissionen ett meddelande bl.a. med anledning av den ekonomiska krisen, 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. I strategin gjordes följande tre prioriteringar: • Smart tillväxt – utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation • Hållbar tillväxt – främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi • Tillväxt för alla – stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. I strategin anges särskilt att offentlig upphandling bör utnyttjas till att • förbättra de grundläggande villkoren för företagens innovationskapacitet med fullt utnyttjande av ekonomisk-politiska åtgärder som avser ekonomins efterfrågesida • stödja övergången till en resurssnål ekonomi med låga koldioxidutsläpp, bl.a. genom att uppmuntra en mer utbredd användning av miljöanpassad offentlig upphandling • förbättra företagsklimatet, särskilt för innovativa små och medelstora företag. antog kommissionen ett meddelande, Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt. En av de tolv åtgärderna är offentlig upphandling. Politiken bör enligt kommissionen främja efterfrågan på miljövänliga och innovativa varor, tjänster och bygg- och anläggningsarbeten och utgöra socialt ansvarsfulla lösningar. Det är viktigt att förenkla förfarandena och göra dem mer flexibla utan att den EU-övergripande tillgången till offentlig upphandling begränsas. Kommissionen initierade ett offentligt samråd om en grönbok om EU-direktiven, om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med sikte på en effektivare europeisk upphandlingsmarknad (KOM(2011) 15 slutlig). Förslagen presenterades av regeringen i en faktapromemoria (faktaPM 2010/11:FPM78 om modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling). De nya EU-direktiven på upphandlingsområdet Nedan beskrivs i korthet de huvudsakliga nyheterna och skillnaderna direktiv jämfört med de tidigare direktiven. För en mer utförlig redogörelse hänvisas till propositionen s. 292–300. Begreppet upphandling definieras, och begreppet förfrågandeunderlag har ersatts med upphandlingsdokument. I övrigt används i stort sett samma centrala begrepp som i de äldre direktiven för att bevara kontinuiteten för dem som ska tillämpa direktiven. Det införs delvis nya bestämmelser om blandad upphandling. Tillämpningsområdet för LOU-direktivet överensstämmer i stort sett med direktiv. Tillämpningsområdet för LUF-direktivet har ändrats något genom att prospektering av olja och gas samt vissa posttjänster inte längre omfattas. Byggkoncessioner regleras inte längre i LOU-direktivet utan i det nya LUK-direktivet, som även reglerar tjänstekoncessioner. När det gäller kontrakt inom försvars- och säkerhetsområdet gör direktiven undantag för kontrakt som omfattas dels av LUFS-direktivet, dels av vissa angivna undantag i samma direktiv. Miljöhänsyn och sociala hänsyn En allmän princip införs i LOU- och LUF-direktiven som föreskriver att medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer vid fullgörandet av ett kontrakt ska iaktta tillämpliga miljöskyldigheter, sociala skyldigheter och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionsrätten, nationell rätt, kollektivavtal eller i vissa internationella bestämmelser. En nyhet i båda direktiven är att det tydliggörs att utvärderingar av anbud kan grundas på en analys av produktens, tjänstens eller byggentreprenadens livscykelkostnad. Upphandlande myndigheter ges möjlighet att kräva ett särskilt märke som bevis för att produkten motsvarar de egenskaper som krävs. Bestämmelser införs också om anlitande av underentreprenörer. Undantag för kontrakt inom den offentliga sektorn Regler införs som anknyter till praxis när det gäller in-house-förvärv och horisontellt samarbete inom den offentliga sektorn. Enklare och mer flexibla regler för upphandling av sociala tjänster och andra tjänster Uppdelningen i A- och B-tjänster avskaffas. I stället införs enklare och mer flexibla regler för upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster, som räknas upp i en bilaga till respektive direktiv. För upphandling av dessa tjänster gäller högre tröskelvärden. Ökade möjligheter till förhandling och konkurrenspräglad dialog I LOU-direktivet får förhandlat förfarande med föregående annonsering användas i flertalet fall utom när det rör sig om upphandling av mer standardiserade varor, tjänster eller byggentreprenader. Även för konkurrenspräglad dialog gäller det ökade tillämpningsområdet. Genom LUF-direktivet införs konkurrenspräglad dialog som ett förfarande även vid upphandlingar inom försörjningssektorerna. Ett helt nytt förfarande införs i båda direktiven. Förfarandet, som benämns innovationspartnerskap, ska syfta till utvecklingen av en innovativ vara, tjänst eller byggentreprenad och därpå följande inköp av denna vara, tjänst eller byggentreprenad. All kommunikation ska enligt de nya direktiven som huvudregel ske med elektroniska medel. Lämpliga åtgärder för att effektivt förebygga intressekonflikter Medlemsstaterna ska se till att upphandlande myndigheter och enheter vidtar lämpliga åtgärder för att effektivt förebygga, identifiera och avhjälpa intressekonflikter. Ett europeiskt enhetligt upphandlingsdokument införs I LOU-direktivet införs bestämmelser om ett europeiskt enhetligt upphandlingsdokument. Någon motsvarighet finns inte i LUF-direktivet. Reglerna om reserverade kontrakt har utvidgats och tar nu sikte på både personer med funktionsnedsättning och s.k. missgynnade personer. Medlemsstaterna får föreskriva att upphandlande myndigheter eller enheter får reservera rätten att delta i en upphandling som rör vissa hälso- och sjukvårdstjänster, sociala tjänster och kulturella tjänster till organisationer som har till syfte att tillhandahålla sådana tjänster. Ändringar och avslutande av kontrakt Regler införs om ändringar av kontrakt och uppsägningar av kontrakt. En nyhet i direktiven är bestämmelserna om styrning, som bl.a. ålägger medlemsstaterna att se till att tillämpningen av upphandlingsreglerna övervakas och att säkerställa att information, vägledning och stöd finns tillgängligt för upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer. Direktivet om tilldelning av koncessioner LUK-direktivet har tillkommit för att komma till rätta med den osäkerhet som skapades på grund av att det saknades tydliga regler på unionsnivå för tilldelning av koncessioner. Denna avsaknad var ett hinder för ett fritt tillhandahållande av tjänster och orsakade snedvridningar i den inre marknadens funktion.