bet · H301KU21 · 2016-05-26 00:00:00 — När det gäller tillkännagivandet om kommuners deltagande i fristadssystemet (bet. 2014/15:KU18 mom. 10, rskr. 174) noterar regeringen att vid tiden för tillkännagivandet var en kommuns beslut om att ansöka om medlemskap i fristädernas internationella nätverk föremål för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Det aktuella målet avgjordes av Kammarrätten i och domen har vunnit laga kraft. Kammarrätten slog fast att det är möjligt för en kommun att vara medlem i fristädernas internationella nätverk och att kommunens beslut inte skulle upphävas. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 25 avsnitt 3.5.4) mot denna bakgrund bedömt att det inte finns något behov av att göra en översyn av regelverket. Därmed anser regeringen att tillkännagivande är omhändertaget. I betänkande 2014/15:KU12 Statens stöd till dagspressen fanns fem tillkännagivanden, varav två redovisas som slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om presstödsförordningens giltighetstid (bet. 2014/15:KU12 mom. 6, rskr. 195) anförs att Europeiska kommissionen beslutade att godkänna en treårig förlängning av presstödet med de förändringar som framgår av propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88) och budgetpropositionen (utg.omr. Regeringen beslutade , genom en förordning om ändring i presstödsförordningen (1990:524) (SFS 937), om förlängning av presstödsförordningens giltighetstid t.o.m. . I fråga om tillkännagivandet om övriga förslag (bet. 2014/15:KU12 mom. 8, rskr. 195) redovisas att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 1, s. 146) har lämnat förslag om förändrade stödnivåer för lågfrekventa tidningar. Efter beslut och Europeiska kommissionens godkännande beslutade regeringen om en förordning om ändring i presstödsförordningen (1990:524) (SFS 937). Genom förordningsändringen trädde förändringarna i kraft . Yttranden från andra utskott yttrar sig (2015/16:SkU9y) över de nio riksdagsskrivelser som utskottet medverkat till och som inte slutbehandlats . anför att det är angeläget att skrivelser behandlas med erforderlig skyndsamhet och att det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när den kan tänkas avsluta ett ärende som är under behandling. När det gäller frågan om en avveckling av reklamskatten konstaterar utskottet att det nu har gått utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sådan avveckling med beaktande av de budgetpolitiska målen. Olika regeringar har i budgetpropositionen redovisat sina överväganden som inneburit att frågan prioriterats men att det med beaktande av de budgetpolitiska målen inte funnits förutsättningar för en finansiering av en sådan åtgärd. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och i allmänhet avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att någon regering skulle ha försummat att hörsamma begäran att pröva frågan. Till saken hör också att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har förklarat för att hela reklamskatten bör avskaffas. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning nu inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan avgav sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Det är bra att regeringen nu aviserar ytterligare steg för att avveckla reklamskatten, men utskottet anser att det dessutom borde vara möjligt för regeringen att närmare ange när riksdagsskrivelsen beräknas vara slutbehandlad. Ett ärende som har tagit alltför att slutföra är frågan om att införa tonnageskatt. Frågan har sin upprinnelse i en riksdagsskrivelse . Utskottet kan av redogörelserna till konstatera att beredningen av frågan om tonnageskatt fått stå tillbaka för andra angelägna lagstiftningsärenden. Det kan vara en förklaring till den långa handläggningstiden. Utskottet har viss förståelse för detta och anser att det i vart fall saknas skäl att rikta kritik mot den nuvarande regeringen i fråga om handläggningen av denna fråga. Regeringen har aviserat att en proposition ska överlämnas till . Utskottet kan konstatera att regeringens förslag är försenat i förhållande till de tidpunkter som regeringen tidigare aviserat. Enligt vad utskottet fått veta har kommissionens statsstödsprövning av frågan dragit ut . Eftersom detta är en angelägen fråga utgår utskottet från att regeringen fortsatt behandlar ärendet skyndsamt och att riksdagsskrivelsen kan vara slutbehandlad. När det gäller beslutade om ett tillkännagivande om att skatteavtalet med bör förhandlas om i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . I skrivelsen redovisar regeringen att arbetet med att utvärdera det särskilda avtal mellan och som reglerar kompensationen för förlorade skatteintäkter för personer som arbetspendlar mellan länderna, den s.k. utjämningsordningen, inte helt har kunnat slutföras. Först när utvärderingen är klar kan ställning tas till om det utjämningsbelopp som överförs från till till sin storlek är tillräckligt för att möjliggöra kompensation för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. Regeringen har enligt sin redogörelse utvärderat avtalet; utskottet anser därför att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. beslutade om ett tillkännagivande som innebar att det bör införas ett krav på kassaregister för utländska näringsidkare som saknar fast driftställe i . I skrivelsen anför regeringen att fick i uppdrag att göra en fördjupad analys och presentera ett bredare underlag för sitt förslag om att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister trots att inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftställe i . överlämnade promemorian Förstärkt konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. Promemorian har remitterats. Regeringen avser att lämna en proposition . Utskottet kan konstatera att har gått sedan överlämnade sin promemoria och anser att regeringen skyndsamt ska överlämna en proposition till . beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras. Enligt skrivelsen gav regeringen , som ett underlag för regeringens fortsatta arbete, ett uppdrag att redogöra för hur reglerna om företrädaransvar i vissa fall tillämpas. Enligt skrivelsen bereds ärendet inom . Utskottet ser att redovisade uppdraget och utgår från att regeringen tillsätter en utredning som skyndsamt tar fram ett konkret lagförslag. redovisar också tillkännagivanden om noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning, om uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler och om ett starkare skydd för våldsutsattas personuppgifter utan att redovisa några kritiska synpunkter. Inte heller rörande en ändring av beställningsbemyndigande och överlåtelse av fastighet anför utskottet några kritiska synpunkter. är i sitt yttrande (2015/16:FöU3y) positivt till att regeringen antingen har vidtagit åtgärder eller påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte slutbehandlats. Utskottet noterar särskilt vad som anges i skrivelsen om behandlingen av tillkännagivandet om en översyn av rekryteringen av deltidsbrandmän (2010/11:FöU2). Utskottet underströk i sina yttranden till såväl 2014 som 2015 vikten av att regeringen vidtar de beredningsåtgärder som svarar mot tillkännagivande. När det gäller deltidsbrandmännen har regeringen ändrat sin bedömning om att momentet skulle vara slutbehandlat. Utskottet välkomnar att regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder och att regeringen vid beredningen av frågor om arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet kan beakta vad utskottet anfört om rekrytering av deltidsbrandmän. På samma sätt som utskottet framhöll att regeringens åtgärder bör svara mot tillkännagivande i ovanstående fråga framhöll utskottet även att regeringens åtgärder när det gäller tillkännagivandet om förbättrad styrning och uppföljning av Försvarsmaktens stöd till samhället bör svara mot krav i dess helhet (bet. 2011/12:FöU2). Utskottet såg positivt på att regeringen redovisade en förbättrad återrapportering och uppföljning, men konstaterade att tillkännagivandet även tog sikte på förbättrad styrning av Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser. Regeringen bedömde frågan som slutbehandlad i förra årets skrivelse (skr. 2014/15:75 s. 47). Utskottet konstaterar att det fortfarande finns ett behov av att komplettera tidigare redovisning med uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra styrningen inom området. påminner i sitt yttrande (2015/16:SoU4y) om betydelsen av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att vidta åtgärder för att tillgodose tillkännagivanden. Om åtgärder drar ut är det viktigt att regeringen informerar om orsakerna till fördröjningen. Utskottet nämner tillkännagivandet i betänkande 2005/06:SoU6 om det ekonomiska ansvaret för den rättspsykiatriska vården. Enligt utskottets tillkännagivande bör regeringen skyndsamt utreda hur hela eller delar av det finansiella ansvaret för den rättspsykiatriska vården skulle kunna övergå till staten samt därefter återkomma till i ärendet. tar upp behandlingen av tillkännagivandet om vårdvalssystem i primärvården, riksdagsskrivelse 2014/15:125, och poängterar att det är positivt att regeringen beslutat att ta bort uppdrag om upphävande av kravet på vårdvalssystem i primärvården i enlighet med tillkännagivande. Utskottet vill dock i detta sammanhang erinra om att utgångspunkten är att regeringen ska följa de tillkännagivanden som beslutar om och att regeringen ska underrätta om den inte avser att följa ett tillkännagivande och då ange skälen till det. Varken grundlagsutredningen (SOU 2008:125), som bl.a. utredde frågan om att lagreglera möjligheter att besluta om tillkännagivanden, eller har i något sammanhang diskuterat huruvida det skulle föreligga någon skillnad mellan s.k. negativa tillkännagivanden och andra tillkännagivanden när det gäller regeringens skyldighet att vidta åtgärder med anledning av sådana beslut. , som är medvetet om att avser att undersöka frågan närmare i ett generellt och konstitutionellt perspektiv, delar inte regeringens bedömning när gäller regeringens nuvarande ansvar i fråga om att tillgodose tillkännagivandet i riksdagsskrivelse 2014/15:125. I en avvikande mening (S, MP, V) anförs att man avvaktar slutsatser och därför avstår från att ta ställning i frågan om tillkännagivanden där begränsar regeringens möjligheter att utreda en viss fråga eller dess rätt att väcka förslag. , som har yttrat sig genom protokollsutdrag, tar upp ett tillkännagivande om att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod 2020 (bet. 2014/15:KrU4, rskr. 2014/15:157). Det är angeläget att en sådan utredning som förutsätts i tillkännagivandet påbörjas. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen inte presenterat i vart fall en tidsplan för det kommande arbetet. Ledamöterna från Socialdemokraterna och anmälde en avvikande mening och konstaterar att det finns god tid att tillsätta en utredning. anser i sitt yttrande (2015/16:UbU5y) att redogörelsen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av hur skrivelser inom utskottets beredningsområde har behandlats. När det gäller riksdagsskrivelse 2010/11:176 om fördjupad samverkan inom forskning, utbildning och innovation – hållbar energi punkten e vill dock utskottet anföra följande. Bemyndigandet om kapitaltillskott till KIC InnoEnergy SE som ställde sig bakom uppgår till högst –2016. Regeringen har i regleringsbreven för åren 2011–2016 tillåtit de båda lärosätena att göra kapitaltillskott om totalt . En differens som uppgår till finns således när beloppet i bemyndigandet jämförs med summan av de kapitaltillskott som får göras enligt regleringsbreven. Detta innebär att regeringen fattat beslut i regleringsbreven om ett totalbelopp för kapitaltillskott till KIC InnoEnergy SE som inte är oväsentligt större än det bemyndigande om kapitaltillskott som godkänt. De rent faktiskt genomförda kapitaltillskotten från lärosätena innebär att bemyndigandet enligt uppgift från () totalt överskridits med endast . Utskottet vill i det sammanhanget betona vikten av att administrativa rutiner finns på plats i och följs för att säkerställa att bemyndiganden om kapitaltillskott från inte överskrids. Utskottet noterar att regeringen överväger att i samband med kommande förslag till om höständringsbudget lämna ett förslag om höjt bemyndigande för ändamålet. Utskottet utgår från att regeringen vidtar lämpliga åtgärder med anledning av det nu anförda. anser i sitt yttrande (2015/16:TU3y) att redogörelsen som lämnats, med undantag för tillkännagivandet om , i allt väsentligt är korrekt och att den ger en rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Således har trafikutskottet med nämnda undantag inga invändningar mot regeringens formella redovisning av de beslut som har fattat. För vissa tillkännagivanden som är under beredning konstaterar dock utskottet att redovisningen av hanteringen är tämligen innehållslös, t.ex. i fråga om samhällsuppdrag (rskr. 2013/14:373). Utskottet konstaterar att det finns nio skrivelser från /14 som ännu inte är avslutade. Antalet skrivelser som tillhör den äldre kategorin kommer dessutom att öka till nästa års redogörelse. Utskottet noterar också i sammanhanget att utskottets äldsta skrivelse som ännu inte har slutbehandlats är från /05. Det är enligt utskottets mening angeläget att skrivelser behandlas med den skyndsamhet som krävs och att de handläggs samvetsgrant. Utskottet vill också framföra att det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när ett ärende som är under behandling kan tänkas vara avslutat. Det bör också noteras att det förekommer mer omfattande tillkännagivanden som innehåller olika delmoment, t.ex. det som görs i betänkande 2013/14:TU7 om it och miljön (rskr. 2013/14:32) och betänkande 2013/14:TU20 om åtgärder inom sjöfarten (rskr. 2013/14:374). Utskottet förutsätter att regeringen vid behandlingen av tillkännagivanden även beaktar samtliga sådana eventuella delmoment. Utskottet anser att det är anmärkningsvärt att regeringen har avslutat tillkännagivandet om (rskr. 2014/15:144) trots att regeringen agerat i strid med dess innebörd. Regeringen redogör i skrivelse 2015/16:75 för att den genom att begränsa uppdraget till samordnaren har tagit ställning och agerat för att inte ska läggas ned. Utskottet konstaterar dock att regeringsbeslutet om att ändra uppdraget saknar ställningstagande och agerande för att inte ska läggas ned. Av samordnarens rapport som offentliggjordes framgår trots det ändrade uppdraget att han anser att inte har någon framtid efter 2038. Det står också i motsättning till vad ansvariga statsrådet framförde i medierna om att samordnaren med det nya uppdraget inte alls får undersöka frågan om framtid. Utskottet noterar vidare med oro att infrastrukturminister i samband med att samordnarens rapport presenterades framförde i medierna att hon ser flera fördelar med att samla flygtrafiken på , vilket är i linje med samordnarens uppfattning. Regeringens bedömning att ärendet är slutbehandlat är därför enligt utskottets mening felaktig, och utskottet motsätter sig den. Detta är mycket otillfredsställande, inte minst mot bakgrund av att frågan om är av central betydelse för människor och företag i hela . Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att starka åsikt i denna fråga underströks med all önskvärd tydlighet med tillkännagivandet om en förhandlingsperson för citynära flygplatser (rskr. 2014/15:86). Utskottet vill även framföra sin uppfattning om regeringens ställningstagande när det gäller s.k. negativa tillkännagivanden och regeringens avisering om att den avser att avsluta tillkännagivandet om en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (rskr. 2014/15:86) delvis med hänvisning till att det är ett negativt tillkännagivande. Utskottet anser att regeringen genom uttalandena i skrivelse 2015/16:75 på ett olämpligt sätt föregriper det arbete som inlett om negativa tillkännagivanden. I hittillsvarande konstitutionella praxis görs ingen skillnad mellan olika typer av tillkännagivanden. Regeringens uttalande bryter alltså mot en konstitutionell praxis som alla partier har stått bakom, vilket är anmärkningsvärt. Utskottet ifrågasätter om det finns någon praktisk skillnad mellan negativa och positiva tillkännagivanden. Ett tillkännagivande om att inte utreda avveckling har enligt utskottets åsikt samma praktiska innebörd som ett tillkännagivande om att bevara . I en avvikande mening (S, MP och V) anförs att tillkännagivandet om (rskr. 2014/15:144) har hanterats på ett tillfredsställande sätt genom att uppdraget till samordnaren för ändrades . I fråga om tillkännagivanden instämmer ledamöterna som har avgivit den avvikande meningen med regeringen i att det är viktigt att inte begränsa regeringens grundlagsreglerade styrande funktion. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anser i sitt yttrande (2015/16:MJU4y) att redogörelsen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av hur skrivelser inom utskottets beredningsområde har behandlats. Således har miljö- och jordbruksutskottet inga invändningar mot regeringens formella redovisning av de beslut som fattat. Utskottet kan konstatera att regeringens redovisning visar att det finns 26 tillkännagivanden som ännu inte har slutbehandlats. Utskottet noterar att utskottets äldsta skrivelse som ännu inte har slutbehandlats är från /2000. Det är enligt utskottets mening angeläget att skrivelser behandlas med tillräcklig skyndsamhet och att de handläggs samvetsgrant. Utskottet nämner tillkännagivandena i riksdagsskrivelse 2014/15:128 om översyn av strandskyddet och riksdagsskrivelse 2014/15:154 om en viltmyndighet. I skrivelse 2015/16:75 redovisar regeringen när det gäller tillkännagivandet om översyn av strandskyddet att Strandskyddsdelegationen redovisade sitt betänkande Strandskyddet i praktiken (SOU 2015:108) till (). Ärendet bereds vidare i . När det gäller tillkännagivandet om en viltmyndighet redovisar regeringen att presenterade sitt delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) . Betänkandet har remitterats och bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. Frågorna håller på att analyseras. Utskottet vill betona att det är angeläget att dessa tillkännagivanden hanteras skyndsamt och att regeringen återkommer till under innevarande år. I en avvikande mening (S, MP, V) anförs att det är positivt att regeringen nu hanterar tillkännagivanden som härrör från riksdagsskrivelser långt tillbaka i tiden så att dessa kan avslutas. När det gäller tillkännagivandena i riksdagsskrivelse 2014/15:128 om översyn av strandskyddet och riksdagsskrivelse 2014/15:154 om en viltmyndighet är detta beslutade tillkännagivanden och regeringen har i skrivelse 2015/16:75 redovisat att arbete pågår på dessa områden. , som har yttrat sig genom protokollsutdrag, har inte något att invända mot regeringens redogörelse i skrivelsen i de delar som rör utskottet. Utskottet vill i detta sammanhang dock återigen påminna om betydelsen av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. Det är angeläget att regeringen lämnar fullgod information i redogörelsen om orsakerna till fördröjningen i de fall det trots allt blir en fördröjning. För näringsutskottets del gäller detta särskilt tillkännagivandet i betänkande 2008/09:NU11 om att regeringen bör utvärdera lagstiftningen för civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas (se t.ex. bet. 2011/12:KU21). En mer utförlig redogörelse för utskottets tidigare ställningstaganden finns i t.ex. förra årets betänkande över skrivelse 75, betänkande 2014/15:KU21 s. 16 f. En redogörelse finns också i yttrande 2015/16:KU7y till utbildningsutskottet. I behandlingen av skrivelse 2014/15:75 konstaterade utskottet att regeringens redogörelse hade förbättrats och med enstaka undantag gav en fullständig och korrekt bild av skrivelser och tillkännagivanden (bet. 2014/15:KU21 s. 27 f.). I likhet såg positivt på denna utveckling och förutsatte att redogörelsens kvalitet kommer att behållas i kommande redogörelser. Det fanns dock fortfarande enligt utskottets mening utrymme för vissa förbättringar. Överlag var redogörelsen mer utförlig än tidigare i fråga om pågående och planerade åtgärder med anledning av tillkännagivanden som inte slutredovisas, vilket utskottet välkomnade. konstaterade utskottet att enstaka men noterbara undantag förekom i detta avseende. Utskottet ville också fortsatt framhålla vikten av att regeringen så långt som möjligt redovisar sin bedömning av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade. noterade en negativ utveckling när det gäller andelen slutbehandlade riksdagsskrivelser och tillkännagivanden. Andelarna minskade något i skrivelse 2013/14:75, och av skrivelse 2014/15:75 framgick att de hade minskat ytterligare något. kunde utskottet konstatera att utvecklingen av den genomsnittliga handläggningstiden för slutbehandling av tillkännagivanden hade varit positiv . Vad gäller slutbehandlingen av äldre tillkännagivanden konstaterade utskottet att samtliga fyra tillkännagivanden som var äldre än och kvarstod som ej slutbehandlade i skrivelse 2013/14:75 alltjämt kvarstod som ej slutbehandlade. Vidare tillkom i skrivelse 2014/15:75 ytterligare ett ännu ej slutbehandlat tillkännagivande där tiden för slutbehandling nu överstiger . Det gällde ett tillkännagivande om vissa frågor om aktivitetsersättningen från /04 inom socialförsäkringsutskottets område. I sammanhanget noterades att socialförsäkringsutskottet redan i sitt yttrande med anledning av skrivelse 2013/14:75 (yttr. 2013/14:SfU5y) konstaterade att ärendet tagit alltför att behandla. har tidigare uttalat att inte kan anses vara en acceptabel tidsåtgång för behandlingen av ett tillkännagivande. Utskottet noterade emellertid att olika beredningsåtgärder hade vidtagits med anledning av dessa tillkännagivanden . Därtill gällde alltjämt enligt utskottet att handläggningstiden för slutbehandlingen av ett enskilt tillkännagivande är avhängig tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som förutsätts för en sådan slutbehandling. Utskottet ansåg det dock vara bekymmersamt att det för några av de äldre tillkännagivandena alltjämt saknas en tydlig bedömning av när de kan antas bli slutbehandlade. delade bedömningarna i andra utskotts yttranden i ärendet och förutsatte att regeringen skulle vidta de åtgärder som krävs för att utskottens synpunkter ska beaktas. Sammantaget kunde bl.a. konstateras att beredningsåtgärder med anledning av några tillkännagivanden hade fördröjts. upprepade sitt tidigare uttalande om att det inte bör förekomma att tillkännagivanden inte är slutbehandlade utan att det redovisas en bedömning av när de kan bli slutbehandlade.