bet · H401FiU7 · 2016-11-23 00:00:00 — av löntagarna på svensk arbetsmarknad omfattas av kollektivavtal. Det ni vill göra är att låta de som inte omfattas av kollektivavtal styra hur upphandlingar ska gå till. De ska tillåtas dumpa löner och arbetsvillkor för de övriga på arbetsmarknaden. I det här direktivet ställer man samma krav på svenska som på utstationerade företag. Alla andra påståenden är direkt felaktiga. Ni som inte tror mig kan gå in och läsa på s. 834 i propositionen. De småföretag som inte kan delta i upphandling är de som inte kan erbjuda skäliga arbetsvillkor. Det är faktiskt så det ser ut. Tänk dig att du har ett slitsamt, lågavlönat, pressande men också givande arbete där du ska bistå människor i deras liv så att det kan fungera på ett tillfredsställande sätt. Det kan handla om att se till att synskadade kommer till sitt arbete, att mormor kommer till läkaren, att rullstolsburna kommer till sitt möte eller att föräldrar kommer till sin sons begravning . Det är ett stort ansvar och viktiga arbetsuppgifter. Men tänk då att du plötsligt får veta att du måste jobba till för att få ihop samma lön som du hade innan företaget vann upphandlingen om färdtjänsten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Det ska löna sig att arbeta, brukar det heta när högern vill sänka skatten. Men det ska tydligen inte löna sig att arbeta för dem som arbetar åt företag som vunnit offentliga upphandlingar. Då ska skattemedel kunna användas till att dumpa löner och arbetsvillkor, i alla fall om borgarna och får bestämma, och de ser ju att få majoritet här . För är det viktigare att gå med direktörerna i än att ställa sig på löntagarnas, arbetarnas, sida. Det är så viktigt att de inte ens röstar på sitt eget förslag utan går på borgarnas och därmed fäller möjligheten för många taxichaufförer, städare och byggnadsarbetare att få lön i enlighet med kollektivavtalsliknande villkor. Vad är en arbetare värd när man kan gå med direktörerna? Vi har ett samhällskontrakt i . Vi arbetar och bidrar till samhällsbygget, och vi betalar skatt till sådant som vi behöver gemensamt. Det kan handla om att mormor ska komma till läkaren eller få skjuts till sjukhuset när hon inte längre klarar det själv, att funktionsnedsatta ska få skjuts till jobbet, att vi måste bygga skolor, vägar eller tunnlar eller att gemensamma lokaler ska städas. Meningen med det samhällskontraktet var aldrig att skattepengarna skulle användas till underbudskonkurrens för att försämra löner och arbetsvillkor för dem som utför de tjänster och arbeten som ska upphandlas. Om vi frågar folk om de vill att den skatt de betalar till det gemensamma ska användas till social dumpning tror jag att svaret blir nej, ett rungande och tydligt nej. Vi vill inte behandla människor på sådant sätt. Vi finner det både ovärdigt och orimligt. Inte heller tycker vi att sjysta företag ska slås ut på grund av osund konkurrens. Det är snarare tvärtom: Det är de företagen vi vill stärka. För sedan träffade jag taxichaufförer som jobbade här i . De berättade att den då vunna färdtjänstupphandlingen innebar att de behövde jobba mellan två och mer per dag för att få ut samma lön som före upphandlingen. Tänk dig själv att du skulle tvingas jobba mer för att få ut samma lön som . Dina barn skulle knappt få se dig, och inte heller din partner skulle få se dig. Du skulle vara ständigt trött och ändå ha det ekonomiskt knapert - och det för att du ska skjutsa de mest sköra och utsatta för att företaget du jobbar på har vunnit en upphandling som har pressat ned din lön och dina arbetsvillkor. Taxichaufförerna berättade att om de fick en färdtjänstkörning visste de att de var tvungna att jobba igen , för de förlorade ekonomiskt på körningen. Det innebar också att en del försökte hålla sig undan de körningarna. Då kommer inte människor till läkaren eller jobbet, för de tvingas vänta i timmar på sin bil. Ni ska veta att jag träffade de här taxichaufförerna vid den förra upphandlingen i . har priset pressats med ytterligare 100 miljoner. kunde vi läsa i om taxichaufförer som jobbar för att kunna få ihop en lön på . De här chaufförerna hade en ersättning på per mil för sin körning, men är den . Att jobba blir dessutom ett brott mot arbetstidslagen. Hur bra chaufför blir man med sådana arbetsveckor? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Människor som är i behov av en fungerande färdtjänst drabbas också, såklart. De missar möten och läkartider och kommer för sent till jobbet. säger att mörkertalet kring hur många resor som inte sker är stort då deras medlemmar inte vågar eller vill klaga eller inte orkar göra det. Det kan vi säkert säga om många äldre också. Till exempel skulle min mamma aldrig klaga på att färdtjänsten inte kom . har garantilöner i enlighet med kollektivavtal för sina chaufförer, och bolagets vd konstaterar i en intervju: "Vi kan konstatera att för oss hade det varit omöjligt att utföra den här tjänsten till det anbudspris som vann." Här i , med borgerlig majoritet, verkar man vara extra bra på att använda skattemedel för att pressa löner och villkor. Den kristdemokrat som är politiskt ansvarig konstaterar i en intervju att upphandlingar som dumpar löner inte är politikens ansvar. men också många seriösa städföretag och byggbolag med kollektivavtal har gett upp när det gäller möjligheterna att delta i offentliga upphandlingar. Byggbolag och byggarbetare utkonkurreras av bolag som systematiskt använder sig av arbetskraft från andra länder för att pressa ned löner som är så låga som och för att ha dåliga arbetsvillkor, allt i syfte att ge större vinst för bolagsägarna. Arbetare ställs mot arbetare. ställs mot oseriösa företag. Det är företag som har som affärsmetod att pressa ned löner och arbetsvillkor för att vinna upphandlingar som vinner, och de seriösa slås ut. Eller vad säger ni om att konkurrera med företag som erbjuder sina städare ? Och hur tror ni att den människan mår som tvingas utföra ett arbete för ? Hur tror ni att den människans liv och arbetsvillkor faktiskt ser ut? Vill ni använda era skattepengar till det här? Jag tror att svaret är nej. Krav på kollektivavtal i lagen om offentlig upphandling är en del av den vinstöverenskommelse som har med regeringen, och den delen av propositionen har vi därför förhandlat om. För oss är det en självklarhet att krav ska kunna ställas på kollektivavtalsliknande villkor gällande lön, arbetstid och semester. I propositionen föreslås att sådana krav bör ställas i branscher där det finns risk för lönedumpning, försämrade villkor och osund konkurrens. Möjlighet ges att ställa krav på försäkringar och pensioner, och dessa ska omfatta alla företag, både utstationerade och inhemska. Det är en tydlig markering, vilket också var syftet från EU:s sida, om att man vill uttrycka samhälleliga mål med upphandlingslagstiftningen. En del av det samhälleliga målet måste vara att vi vill att det ska vara sjysta villkor på arbetsmarknaden och att vi inte vill att löner och arbetsvillkor ska dumpas eller att dumpningen ska finansieras med skattemedel. Att borgarna hamnar på samma sida som direktörerna är inte oväntat. Att de tycker att arbetare ska pressas och slita ut sig i sitt arbete är inte heller oväntat. I två mandatperioder när de själva satt vid makten hade vi debatter här i kammaren om att det var dags att ställa krav på kollektivavtal i lagen om offentlig upphandling. Då hänvisade de till att det inte var möjligt på grund av EU. , när EU möjliggör detta, ställer de sig vid sidan om och säger att det är för krångligt och att det här bara drabbar de som inte har kollektivavtal på arbetsmarknaden. Man hittar bara på nya undanflykter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Att de vill använda skattepengar för att dumpa löner är väl inte heller någon överraskning. De har alltid varit emot möjligheten att ställa kollektivavtalsliknande villkor i upphandlingar. Att hamnar på samma sida som direktörerna mot arbetare är inte heller någon överraskning. För att kunna möjliggöra det är de till och med beredda att betala tiotals miljoner i böter till EU. Det är så det ser ut . är mer progressiv i fråga om arbetsrätt än och borgarna är. Så långt har det gått i svensk politik. Vi ska arbeta politiskt för att förbättra för löntagarna, inte för att försämra för dem. För är det självklart att ska vara ett land där löntagarna har sjysta villkor och löner och där underbudskonkurrens inte ska förekomma. ska vara ett land där skattemedel inte används för att skapa otrygga villkor. De ska användas för att säkra arbetstagarnas ställning och för sund konkurrens mellan företag. ska vara ett land där samma villkor gäller på arbetsmarknaden, oavsett om det gäller arbetskraft från andra länder eller arbetskraft med säte i . Det är både rimligt och värdigt. Arbetare ska inte ställas mot arbetare. Och det ska ju löna sig att arbeta - var det någon som sa. Det borde gälla också arbetare och löntagare som utför upphandlade tjänster som betalas med skattemedel. Det tycker i alla fall vi. Det tycker nog en stor majoritet av svenska folket också. Jag yrkar bifall till reservation 1. Vi har som sagt samlats för att debattera finansutskottets betänkande 7 Nytt regelverk om upphandling. Det är ett lagförslag som grundas på tre EU-direktiv om offentlig upphandling. De nya direktiven utvecklar både skyldigheten och möjligheten att främja samhälleliga mål genom upphandling och ger ett ökat utrymme för miljöhänsyn, social hänsyn och arbetsrättslig hänsyn och möjliggör innovationspartnerskap. Även om vi här till större delen är överens om innehållet är det med vemod som jag ska diskutera regeringens småföretagarpolitik. Jag vill vara tydlig med att det handlar om hur regeringen ser på småföretagare av kött och blod. Det handlar om hur regeringen vill svartmåla små och medelstora företag för att de inte blivit tillräckligt stora för att räknas in i den socialdemokratiska industrifamiljen. Det här kanske är en chock för statsrådet, men det är inget nytt för oss som står med båda fötterna i myllan. Vi vet att det finns små och medelstora företag som anställer en person eller som ibland bara utgörs av näringsidkaren själv. Det gäller exempelvis startups. För oss är det helt enkelt inte rimligt att utestänga hela denna grupp från den offentliga sektorn. Enligt siffror från Företagarna saknar av de små och medelstora företagen kollektivavtal. Det motsvarar drygt 140 000 av . Försiktigt räknat arbetar cirka en halv miljon personer i dessa företag, som inte har kollektivavtal eller hängavtal. De företagen utgör en betydelsefull del av ekonomi och framgång och måste respekteras av såväl fackförbund och beslutsfattare som av andra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Det handlar om småföretagare som strävar efter att göra ett gott jobb och bidra till vår gemensamma välfärd men som saknar kollektivavtal. Är en skomakare som går upp i mörkret för att värma upp sin butik före sin anställde - i singular - en sämre företagare för att företagaren öppnar porten för en anställd i stället för 50? Är skomakarens skattepengar till vård, skola och omsorg mindre värda för det? Är det jobb som skomakaren har skapat för en person mindre värt än det dussintals jobb som exempelvis statliga bolag kan skapa? Denna debatt handlar lika mycket om villkoren för offentlig upphandling som om villkoren för hur styrs under osäkerhetsregeringen. Debatten är en del av ett spel med skrämmande krafter som protektionism och nationalism. Jag ser att det inte finns några dubier i fråga om att måla upp konfliktlinjer där de inte finns, eller ännu värre att söka upp dessa så aktivt man bara kan. Den svenska modellen laddas med dunkla budskap på hemsidor och torg. Det ger mig kalla kårar längs ryggraden; jag tror på människornas inneboende potential att göra gott och att vilja hjälpa sin nästa. måste få goda förutsättningar, både här hemma och utomlands. I globaliseringens tidevarv har kraven på omställning gjort företagen mindre, och det har gjort dom smartare. Det är en värld som värderar omställningsförmåga, flexibilitet, kreativitet och öppenhet i betydligt större utsträckning . Det är viktigt att vi är tydliga och jämställda när det kommer till vilka regler som ska gälla för svenska och utländska företag som verkar här i . Den åsikten delar jag med flera remissinstanser, däribland Lagrådet men framför allt som har gått emot regeringen i frågan om att inkludera tjänstepensionen. Den går på tvärs med likabehandlingsprincipen. Därför är det inte möjligt att ställa dessa krav på utländska företag, enligt utstationeringslagen. Jag noterar att regeringen i budgetpropositionen framhåller att avsaknad av konkurrens i offentlig upphandling kan vara mycket skadlig för samhället och medborgarna. I stället för effektiv konkurrens får medborgarna således sämre kvalitet och mindre innovation till ett högre pris. Det är något jag instämmer i. Jag ser att förslaget som har lagts fram utestänger många småföretag från deltagande. Det riskerar därmed att få den motsatta effekten än den som står beskriven i budgetpropositionen. I samband med det vill jag yrka bifall till reservation 8 om stöd och kompetens till små företag för att kunna delta i offentliga upphandlingar. För oss liberaler är frågan om kollektivavtal en frihetsfråga. Det gäller rätten att engagera sig fackligt - i fotspår - men även rätten att stå utanför facket. Man ska ha rätt att kunna förverkliga sina drömmar genom företagande och genom utveckling. Man ska kunna skapa någonting i stället för att riva någonting. Det är frihet för oss. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Jag hade först tänkt berömma för att han följde med till för någon vecka sedan. Men står han här och vräker ur sig sådana fullständiga felaktigheter att jag inte vet om jag är villig att ge honom det berömmet längre. Det var bra att han ville följa med och lyssna på . Men sedan säger han till att det skulle vara skrämselpropaganda att de inte kan lämna anbud längre. Han tror inte på företaget utan säger att det är skrämselpropaganda och att det inte finns låga löner i . Det är väldigt märkligt. står här i kammaren och påstår att småföretag inte får lägga anbud. Inget kan vara mer felaktigt. Det är fullt möjligt att lägga anbud i den offentliga upphandlingen , och det kommer att bli ännu enklare för småföretagen. Vi ska nämligen dela upp upphandlingarna ännu mer framöver, vilket kommer att underlätta för småföretagen. Det är småföretagen slås ut. Små taxibolag på små orter slås ut eftersom de kan lägga anbud. De små företagen klarar inte av att lägga anbud eftersom de inte kan dumpa sina löner. De vill ha sjysta villkor och tillämpa bra arbetsrätt. De vill att deras anställda ska ha sjysta villkor och en lön att leva på. Ska dessa småföretagare, de seriösa småföretagarna, slås ut ? Ska de inte ha en chans framöver? Jag vill vara tydlig mot . I ska vi ha sjysta villkor på arbetsmarknaden. Det ska löna sig att arbeta. I ska man ha en skälig lön som man kan leva på. Lönedumpning och andra oseriösa villkor är saker som vi självfallet vill motarbeta. När det ska lagstiftas om åtgärder för att säkra goda arbetsvillkor tror vi dock att de måste införas på ett sätt som tillvaratar och värnar småföretags möjligheter att kunna delta i offentliga upphandlingar. Jag vet inte ifall jag och är överens om synen på de mindre företagen, på att enmansföretag ska ha möjlighet att delta i upphandlingar. Därför vill jag fråga hur hon ser på kritiken som har lyft fram. Tack för frågan! Givetvis ska enmansföretag ha möjlighet att lägga anbud och givetvis ska små företag ha möjlighet att göra det. Vi ska till och med underlätta för dem. Det ska bli enklare framöver. Vi ska se till att kommuner blir bättre på att dela upp avtalen så att det blir lättare för de små företagen. Ni vill förhindra det. Ni vill inte ställa upp på att sjysta villkor ska gälla. säger företrädare: Men vi vill ha sjysta villkor, och vi vill att man ska ha en lön att leva på. Ja, men fine, då är det bara att följa det här förslaget. Vi följer kärnan i EU-direktivet om att det ska vara en lön att leva på, sjysta villkor och reglerade arbetstider. Anställda även i små företag ska naturligtvis följa sådana avtal, även om det inte finns kollektivavtal. Man behöver inte ha kollektivavtal, men man ska se till att de anställda i det egna företaget har sjysta förhållanden på arbetsplatsen. Det tror jag att Liberalerna också vill. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Man behöver alltså inte teckna ett kollektivavtal, men man ska följa ett avtal som ser till att de anställda kan leva på sina lön och att de har sjysta arbetstider. Det är bara det som det gäller. Försök inte att lura småföretagarna genom att påstå att de måste teckna kollektivavtal! Det måste de inte. Det är tragiskt att de borgerliga företrädarna här gång på gång försöker påskina detta. Vi gillar kollektivavtal, och av de anställda i har kollektivavtal. Varför ska de få det sämre framöver bara för att ni inte vill ställa krav på sjysta villkor? Jag vill bara upplysa om att vi är överens om synen på arbetstid, på lön och på semester. Vad vi inte är överens om är till exempel om man ska införa tjänstepension. Men jag undrar fortfarande hur man ser på den kritik som har lyfts fram från Lagrådet och . Om man kan tillgodose det som sägs i kritiken är vi givetvis pragmatiska och beredda att se över detta. Men det är inte det som har lagts fram på bord. Vi tycker att det är bekymmersamt att man inte ser de utmaningar som har lyfts fram av remissinstanserna. Vi vill värna småföretagens möjligheter att delta i upphandlingar. Om vi är överens om att de särskilda kontraktsvillkoren om arbetstid, semester och löner ska gälla, varför vill då borgarna och plocka ut just dessa fyra paragrafer i denna lagstiftning? Jag tänker citera en partikamrat till dig, som skriver i Dagens Samhälle: "Propositionen stänger dock inte ute företag som är små utan företag som konkurrerar med oskäliga arbetsvillkor." Vidare skriver han att dagens regelverk missgynnar seriösa företag och att det i propositionen ställs krav på de skäliga villkor som bör ställas på svensk arbetsmarknad. Det är en partikamrat till dig som står upp för löntagarnas rättigheter, och det tycker jag att han ska ha en eloge för. Jag vill ställa en fråga till dig. Om ni nu är för arbetstid, semester och löner och om ni vill motarbeta lönedumpning, hur ska ni då göra det när ni vill lyfta bort just de paragraferna ur lagstiftningen? Varför ska de av löntagarna som inte omfattas av kollektivavtal styra för övriga ? Det skulle jag också vilja ha ett svar på. Tack så mycket, . Jag upplever det som att man försöker att ge sken av att vi inte skulle vara för sjysta villkor på arbetsmarknaden. Vi är för det, men det som remissinstanserna har tagit upp är bland annat att en del av förslagen krockar med utstationeringsdirektivet, till exempel när det gäller tjänstepensionen. Vi vill värna svenska småföretag, och där vet jag att vi har en annan ingång i frågan än vad har. I sitt anförande betonade arbetstagarperspektivet. Det gör vi också, men vi tycker att det är minst lika viktigt att bejaka och värna de småföretag som skapar sysselsättning i , startup-företag och ensamföretag, och deras möjlighet att delta i den offentliga sektorns upphandlingar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling Enmansföretagen omfattas ju inte av de särskilda kontraktsvillkoren. Det är de som är anställda i dessa företag som omfattas. Det är ju en skillnad, eller hur? Det betyder att enmansföretag kan lägga anbud under vilka villkor som de vill. Den här propositionen tar sikte på löntagarnas villkor hos de företag som inte är enmansföretag. Om du läser propositionen och det som utredarna på TCO säger ser man att det som du står här och påstår, om att det skulle vara olika villkor för utstationerade företag och svenska företag, är ett direkt felaktigt påstående. I propositionen står det att samma villkor ska gälla för alla företag oavsett utstationering eller om de har sitt säte i . Det som ni lyckas träffa med en så stor precision - man blir faktiskt imponerad - är just de fyra paragrafer som omfattar löntagarnas skydd för arbetstid, för lön och för semester. Övriga 996 paragrafer verkar ni tycka är helt okej. Men det är just dessa fyra som ska skydda löntagarna från lönedumpning och dumpning av arbetsvillkor, som ska skydda städaren från att behöva arbeta för , som ska skydda taxichauffören från att behöva jobba för att få ihop en lön på och som ska skydda den där byggnadsarbetaren som jobbar för timmen. Det är just dessa fyra paragrafer som ni väljer att lyfta bort. Då kan man inte annat än påstå att ni är för lönedumpning, social dumpning och dumpning av arbetsvillkor. Jag upprepar det som jag tidigare sa: All form av lönedumpning och andra former av oseriösa villkor för arbetstagare måste självfallet motarbetas. Där är vi överens. Vi är även överens om att det ska vara skäliga villkor och att man ska ha en skälig lön på svensk arbetsmarknad. Vad vi inte är överens om är småföretagens möjlighet att delta i offentliga upphandlingar. Vi från utskottet har uttryckt ett tillkännagivande om att ifall det krockar bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med kompletterande lagförslag. Jag blir ganska frustrerad över den här debatten, detta med något undantag. Jag tycker att gjorde en förtjänstfull beskrivning av allt det som vi är överens om i betänkandet. Det ger stora möjligheter till ökat miljöskydd, möjligheter att ta olika typer av sociala och miljömässiga hänsyn, ökad möjlighet till innovationsupphandlingar och annat. Jag vill ge en stor eloge för den redogörelsen. Jag håller med om nästan allt i hennes anförande, och vill gärna ha det noterat till protokollet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt regelverk om upphandling I övrigt blir jag lite frustrerad av den här debatten. Det talas mot bättre vetande om att vissa partier vill ha social dumpning, vill att människor ska slitas ut, vill att människor ska tjäna . Tyvärr är jag rädd att det inte blir bättre efter mig då ansvarigt statsråd ska tala i frågan, men jag blir gärna överraskad. Det är på det sättet som debatten har förts utanför kammaren. Jag tycker inte att detta är politik när den är som bäst. Det viftas med en massa plakat i stället för att konstruktivt söka lösningar i svår materia. Materian är svår för att detta sker i skärningspunkten mellan EU-direktiv, svensk lagstiftning och svensk tradition på arbetsmarknaden, där arbetsmarknadens parter och inte myndigheter sätter villkoren. Detta har varit grundläggande i den svenska partsmodellen. Frågan är också svår då den innebär en avvägning mellan olika intressen, mellan dels konkurrens, dels effektiv användning av våra skattemedel. Företag av olika storlek - även småföretag - ska kunna delta i upphandlingar. Vi ska ha en EU:s inre marknad liksom ett bra skydd för de anställda på arbetsmarknaden. Genom upphandling vill också vi ha möjlighet att uppnå samhälleliga mål, både för det som upphandlingen syftar till och för hur den genomförs - socialt, miljömässigt och etiskt. Min uppfattning är tydlig, men jag vill ändå få fört till protokollet att ingen ska tjäna , oavsett om det sker genom offentlig upphandling eller om det sker i helt privata sammanhang. Detta är inte rimligt, och det är inte värdigt . I ska man kunna leva på sin lön, och här det ska råda ordning på arbetsmarknaden. Upphandling kan och ska vara ett instrument som klarar effektivitet på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Därför välkomnade vi kristdemokrater som ska ge bättre stöd till de upphandlande myndigheterna för att detta ska kunna bli verklighet. och Alliansen har dessutom varit tydliga med att det är rimligt att ställa sociala krav vid upphandling, och vi tycker att det är bra att direktiven förtydligar den möjligheten.