bet · H301SkU21 · 2016-01-19 00:00:00 — betänkande 2015/16:SkU21 Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagändringar som ska komplettera och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (unionstullkodexen). Förslaget innebär att en ny tullag ersätter den nuvarande tullagen och lagen om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. föreslås vissa ändringar i lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen och lagen om behandling av uppgifter i verksamhet samt följdändringar i ett trettiotal lagar. Lagändringarna träder i kraft . Utskottet föreslår härutöver att ställer sig bakom det som utskottet anfört om att se över möjligheten att utöka befogenheter att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag och tillkännager detta för regeringen. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, C, L, KD) Proposition 2015/16:79 En ny tullag. Tre yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... En ny tullag .................................................................................................. Bestämmelser om sanktioner........................................................................ Kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av Förslagets konsekvenser för små företag.................................................... Bestämmelser om sanktioner, punkt 2 (SD)......................................... Förslagets konsekvenser för små företag, punkt 4 (M, C, L, KD)........ Förteckning över behandlade förslag............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 2.lag om ändring i utsökningsbalken, 3.lag om ändring i lagen (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat, 4.lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 5.lag om ändring i lagen (1979:1088) om gränsövervakningen i krig m.m., 6.lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, 7.lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220), 8.lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering, 9.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 10.lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m., 11.lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 12.lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 13.lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 14.lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 15.lag om ändring i lagen (1995:439) om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m., 16.lag om ändring i vapenlagen (1996:67), 17.lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, 18.lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, 19.lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder, 20.lag om ändring i lagen (1999:445) om exportbutiker, 21.lag om ändring i lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg, 22.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 23.lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling, 24.lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet, med den ändringen att i 2 kap. 5 § ska ordet automatisk ersättas med ordet automatiserad, 25.lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister, 26.lag om ändring i lagen (2004:487) om sjöfartsskydd, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 27.lag om ändring i lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet, 28.lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804), 29.lag om ändring i lagen (2006:1209) om hamnskydd, 30.lag om ändring i lagen (2006:1329) om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff eller tortyr, m.m., 31.lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, 32.lag om ändring i postlagen (2010:1045), 33.lag om ändring i alkohollagen (2010:1622), 34.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därmed bifaller proposition 2015/16:79 punkterna 1–34. avslår motion 2015/16:3320 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) 3.Kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag ställer sig bakom det som utskottet anför om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2015/16:3319 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. 4.Förslagets konsekvenser för små företag 2015/16:3319 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2015/16:79 En ny tullag och två motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Regeringen föreslår bl.a. en ändring i 2 kap. 5 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet (lagförslag 2.24). Förslaget innehåller ett skrivfel som utskottet rättar i förslaget till riksdagsbeslut. EU är en tullunion med gemensam tullagstiftning. Kärnan i den gemensamma tullagstiftningen har varit rådets förordning (EEG) nr 2913/92, dvs. Bestämmelser i svensk rätt som kompletterar gemenskapstullkodexen finns främst i tullagen (2000:1281) och lagen (1994:1548) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. Gemenskapstullkodexen har ersatts av och rådets förordning (EU) nr 952/2013, dvs. Unionstullkodexen trädde i kraft och ska tillämpas fullt ut fr.o.m. . De elektroniska systemen kommer dock att införas stegvis, vilket förväntas vara slutfört . För att stödja genomförandet av unionstullkodexen och för att säkerställa nödvändiga övergångsperioder har kommissionen antagit ett arbetsprogram om utveckling och införande av alla de nödvändiga it-systemen. Arbetsprogrammet anger prioriteringen för it-utvecklingen och är av betydelse när det gäller att fastställa övergångsbestämmelser för de elektroniska systemen samt tidsplaneringen om systemen ännu inte är i drift . För att stötta medlemsstaterna ekonomiskt i detta arbete finns åtgärdsprogrammet 2020. En del av de ändringar som har gjorts i unionstullkodexen är av redaktionell och lagteknisk natur, men det har också gjorts väsentliga ändringar i sak. Dessa är i huvudsak följande. I det s.k. e-tullbeslutet fastställdes principen om att all framtida tullhantering skulle vara elektronisk, eftersom det är av grundläggande betydelse för att underlätta handeln och sörja för effektiva tullkontroller, vilket minskar både företagens kostnader och riskerna för samhället. I kodexen införs den rättsliga ram inom vilken e-tullbeslutet kan genomföras. Centraliserad klarering är en förenkling som innebär att en person får lämna in en tulldeklaration till det ansvariga tullkontoret på den ort där personen är etablerad för varor som anmälts vid ett Det motsvarar det förfarande som i gemenskapstullkodexen kallas enhetstillstånd för förenklade förfaranden. De särskilda förfarandena i unionstullkodexen motsvarar det som i gemenskapstullkodexen benämndes tullförfaranden med Syftet med de nya bestämmelserna är att fastställa gemensamma och enkla regler som kompletteras med en mindre uppsättning regler för varje särskilt förfarande för att göra det enklare för de ekonomiska En konkret förändring är att det införs ett enda förfarande för aktiv Det sker genom att aktiv förädling (suspensionssystemet) slås samman med bearbetning under tullkontroll och att aktiv förädling (restitutionssystemet) avskaffas. En viktig förändring i unionstullkodexen gäller de allmänna ursprungsreglerna. Genom dessa regler fastställs varifrån varan Reglerna används av handelsstatistiska skäl och för att man ska kunna tillämpa handelspolitiska skyddsinstrument. för att fastställa en varas ursprung är att en vara som framställts i två eller flera länder får ursprung i det land där den genomgick den sista väsentliga föreskrifterna till den fastställdes det för ett fåtal produkter vilka behandlingar som ger ursprung. Unionstullkodexen gör det möjligt att införa produktspecifika urspungsregler för alla produkter. I propositionen föreslås en ny tullag som ersätter den nuvarande tullagen och lagen om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. föreslås vissa ändringar i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen och lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet samt följdändringar i ett trettiotal lagar. Den nya tullagen innehåller främst kompletterande bestämmelser till unionstullkodexen och bestämmelser om annan skatt än tull som ska tas ut för varor vid import och som ska betalas till . Det tas in en definition i den nya tullagen som anger att med ”tullagstiftning” avses Europeiska unionens tullagstiftning enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 952/2013, samt svenska tullförfattningar. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Unionstullkodexens struktur har beaktats vid utformningen av förslaget till ny tullag, men vissa avvikelser har varit nödvändiga för att ge förslaget en logisk disposition. Förslaget består av följande kapitel: –1 kap. Allmänna bestämmelser –2 kap. Tullskuld, skatt, ränta och garantier Införsel och utförsel av varor –4 kap. Tullkontroll Följande bestämmelser i unionstullkodexen ligger till grund för bestämmelserna i förslaget till ny tullag: –artiklarna 1–55, dvs. –artiklarna 77–126, dvs. bestämmelser om tullskuld och garantier –artiklarna 127–152, dvs. bestämmelser om införsel av varor i unionens tullområde –artiklarna 158–200, dvs. bestämmelser om hänförande av varor till ett tullförfarande, kontroll, frigörande och bortskaffande av varor –artiklarna 201–209, dvs. bestämmelser om övergång till fri omsättning och befrielse från importtullar –artiklarna 237–249, dvs. –artiklarna 263–277, dvs. bestämmelser om varor som förs ut ur unionens tullområde –artiklarna 278–288, dvs. bestämmelser om elektroniska system, förenklingar, delegering av befogenheter, och kommittéförfarande samt slutbestämmelser. Unionstullkodexen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Nationellt finns bara ett tämligen begränsat utrymme för kompletterande bestämmelser. Dessa får inte på något sätt gå utöver eller avvika från unionstullkodexen. Någon dubbelreglering får inte heller ske, vilket innebär att den svenska tullagstiftningen inte ska innehålla sådant som redan regleras i unionstullkodexen. Bestämmelserna i den nuvarande tullagen har granskats utifrån dessa förutsättningar, och endast de bestämmelser som har bedömts komplettera unionstullkodexen och fortfarande vara relevanta har införts i förslaget till ny tullag. I vissa delar innehåller dock unionstullkodexen bestämmelser som närmast har formen av ramlagstiftning. Detta gäller bestämmelserna om sanktioner, överklaganden och kontroll av varor. Där är utrymmet för kompletterande nationella bestämmelser något större. Med undantag för artikel 44.1 andra stycket om dröjsmålstalan har inte några bestämmelser i unionstullkodexen identifierats som motiverar helt nya bestämmelser i den nya tullagen. Huruvida kommissionens förordningar med delegerade akter och genomförandebestämmelser motiverar några helt nya bestämmelser i tullagen kan avgöras först när dessa förordningar finns i slutligt skick och har kunnat analyseras. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om en ny tullag och de föreslagna följdändringarna i andra författningar. I propositionen föreslås en ny tullag som ersätter den nuvarande tullagen och lagen om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. föreslås vissa ändringar i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen och lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet samt följdändringar i ett trettiotal lagar. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Unionstullkodexen är som framgått till alla delar bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Nationellt finns bara ett tämligen begränsat utrymme för kompletterande bestämmelser. Bestämmelserna i den nuvarande tullagen har granskats utifrån dessa förutsättningar, och endast de bestämmelser som har bedömts komplettera unionstullkodexen och fortfarande vara relevanta har införts i förslaget till ny tullag. Regeringen föreslår härutöver följdändringar i ett trettiotal författningar. Utskottet har uppmärksammat ett skrivfel i förslaget till lag om ändring i 2 kap. 5 § lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet (lagförslag 2.24). Utskottet föreslår att ordet ”automatisk” byts mot ordet ”automatiserad”. Utskottet har i övrigt inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att bör tillkännage att propositionen bör skrivas om och att sanktionen tulltillägg bör slopas. Jämför reservation 1 (SD). Bestämmelser om tullförseelser, tulltillägg och förseningsavgifter motsvarande de som finns i den nuvarande tullagen införs i den nya tullagen. Förseningsavgiften höjs från respektive till respektive . Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot förslaget. Kammarrätten i anför att det är anmärkningsvärt att utredningen inte föreslagit några ändringar eller gjort några överväganden vad gäller tulltillägg och förbudet mot dubbelbestraffning i . Kammarrätten anser att det är otillfredsställande att frågan om dubbelprövningsförbudet inte berörs över huvud taget i betänkandet. Att reglerna i nuvarande tullag står i överensstämmelse med unionstullkodexen spelar i det här sammanhanget ingen roll, utan frågan är hur reglerna förhåller sig till . anför att det finns en konkret risk för dubbelbestraffning vid talan om företagsböter mot företag som ålagts tulltillägg. Bedömningen av dessa svåra frågor lämnas i avsaknad av lagförslag till enskilda åklagare och tulltjänstemän. Mot bakgrund av de konsekvenser som kan uppstå vid en felaktig tillämpning av anser att det är otillfredsställande att betänkandet inte innefattar något förslag till hur dessa frågor ska lösas. Regeringen anför att utredningen inte har behandlat frågorna om tulltillägg och brottspåföljder i relation till , som berörs av Kammarrätten i och . Frågorna diskuteras dock i propositionen Skattetillägg – Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor (prop. 2014/15:131 s. 65 f.). Eftersom frågan om sanktioner på unionsnivå ännu inte är klar gör regeringen samma bedömning som görs där, dvs. att sanktionerna på tullområdet bör ses över, men i ett senare sammanhang. När det gäller frågan om tulltillägg och företagsböter, som tas upp av , hänvisar regeringen till de bedömningar som görs om skattetillägg och företagsböter i den nämnda propositionen (s. 64 f.). Regeringen föreslår sammanfattningsvis således inte i detta lagstiftningsärende några förändringar i sak när det gäller sanktioner, utöver höjningen av förseningsavgiften, men kommer att få anledning att återkomma i frågan. I kommittémotion 2015/16:3320 av m.fl. (SD) föreslås att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att propositionen bör skrivas om och att tulltillägg inte längre bör finnas med som sanktion. Enligt motionärerna har en tradition av att gärna klämma åt framför allt företag lite extra i vissa sammanhang. Det gäller t.ex. inom skatte- och tullområdena, bl.a. genom de så kontroversiella straffen skattetillägg och tulltillägg som fungerar som en extra bestraffning av företag och enskilda som ertappas med något fel i samband med deklarationer och rapportering av olika slag till berörda myndigheter. Både Kammarrätten i och kritiserade i sina remissvar utredningens förslag för att man inte hanterar dubbelprövningsproblematiken i lagtexten eller i Regeringen har inte tagit dessa allvarliga invändningar på allvar, och det är viktigt att den gör det innan en ny tullag Om majoriteten i väljer att bortse från denna viktiga fråga bör tillkännage för regeringen att en komplettering av det aktuella förslaget i detta avseende bör föreläggas . Regeringen anför att lagt fram ett förslag till direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (KOM(2013) 884) som är föremål för diskussion i ministerrådet. Det är oklart om förslaget resulterar i lagstiftning. Om det antas torde en översyn av tullagens sanktionsbestämmelser vara nödvändig. Regeringen bedömer därför att sanktionerna på tullområdet bör ses över, men i ett senare sammanhang. Utskottet har inte något att invända mot detta. antog ändrade regler i skatteförfarandelagen för skattetillägg och skattebrott. godtog i det sammanhanget regeringens uppfattning att tullområdet inte skulle inkluderas i det lagstiftningsärendet men att sanktionerna på tullområdet borde ses över i ett senare sammanhang med hänsyn till det pågående lagstiftningsarbetet på EU- nivå. avslog i det lagstiftningsärendet motion 2015/16:259 (SD) med ett yrkande om bl.a. att påföljden skattetillägg borde avskaffas (prop. 2015/16:131, bet. 2015/16:SkU4). Utskottet ansåg att skattetillägg var en viktig del i det skatteadministrativa sanktionssystemet. Utskottets uppfattning är i princip giltig även när det gäller tulltillägg, och utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandet om att ska uttala sig om att slopa sanktionen tulltillägg. Utskottet avstyrker motion 2015/16:3320. Kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag. Bestämmelserna om kontroll av postförsändelser ska även omfatta motsvarande försändelser förmedlade av kurirföretag. Ändringen görs i både tullagen och lagen om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Det finns enligt regeringen goda skäl för en ändring av bestämmelserna om kontroll av postförsändelser, såsom paket, brev och liknande försändelser, så att bestämmelserna även omfattar motsvarande försändelser som förmedlas av kurirföretag. En tydlig reglering motiveras av samhällets intresse av att bekämpa brottslighet, särskilt sådan allvarlig brottslighet som narkotikasmuggling, och det grundläggande skyddet för den personliga integriteten, eftersom även kurirföretagen kan distribuera försändelser som kan innehålla förtroliga meddelanden. Eftersom skillnaderna mellan kurirföretagens verksamhet och övrig postverksamhet har minskat är det också ur ett konkurrensperspektiv motiverat att jämställa kurirföretagens verksamhet med förmedling av brev, paket och liknande försändelser med övrig posthantering när det gäller öppning av brev och andra försändelser som kan antas innehålla förtroliga meddelanden. Regeringen föreslår därför att reglerna om möjligheter att öppna brev och andra försändelser som kan antas innehålla ett förtroligt meddelande i tullagen och inregränslagen utvidgas till att omfatta även motsvarande försändelser som förmedlas av kurirföretag. möjligheter att öppna sådana försändelser bör dock endast omfatta kontroll på de platser där försändelserna först sorteras vid ankomst till . När det gäller frågan om att lägga postspärrar även i kurirföretagens verksamhet har anfört att det är angeläget för dem att kunna lägga spärrar även i kurirflödet. har därför förordat att frågan tas om hand i den fortsatta beredningen av ärendet. Regeringen gör bedömningen att det inte finns beredningsunderlag för att i lagstiftningsärendet ta ställning i frågan. Förslaget får övervägas i något annat sammanhang. I kommittémotion 2015/16:3319 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 föreslås att ska ställa sig bakom vad som anförs i motionen om att skyndsamt införa utökade möjligheter för att hålla kvar postförsändelser samt införa motsvarande möjlighet när det gäller försändelser förmedlade av kurirföretag. Motionärerna framhåller att tunga remissinstanser ansett att det är angeläget att tullen får möjlighet att genom postspärrar kvarhålla även försändelser förmedlade av kurirföretag och förordat att frågan tas om hand i beredningen av ärendet. Möjligheten till postspärrar av postförsändelser är begränsad till smuggling av narkotika och gäller inte om postförsändelsen antas innehålla andra illegala varor, såsom vapen, och inte heller om det är fråga om en försändelse förmedlad av ett kurirföretag. Enligt motionen har användningen av kurirförsändelser för att smuggla skjutvapen och andra vapen ökat. bekymmersamt att regeringen i lagstiftningsärendet inte sett till att fått befogenhet att kvarhålla även försändelser förmedlade av kurirföretag och utökat befogenheten till att omfatta även försändelser som kan antas innehålla andra illegala varor än narkotika. I motionen föreslås ett tillkännagivande från om att den befintliga möjligheten för att lägga postspärrar för postförsändelser skyndsamt bör utökas till att omfatta misstanke om smuggling av andra illegala varor än narkotika och att samma möjlighet bör införas för försändelser förmedlade av kurirföretag. Utskottet ställer sig positivt till motionärernas förslag i denna del och anser att det finns anledning att se över möjligheter att besluta om postspärrar. En förändring av bestämmelserna om postspärrar i enlighet med vad motionärerna föreslår fordrar noggranna överväganden bl.a. när det gäller grundlagsskyddade fri- och rättigheter, och utskottet anser att frågan bör beredas på sedvanligt sätt. Regeringen bör skyndsamt ta fram ett underlag som belyser hur bestämmelserna kan förändras och därefter återkomma till i frågan. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag och tillkännager detta för regeringen. Förslagets konsekvenser för små företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att regeringen ska följa upp hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). De nya reglerna kommer att beröra alla företag som har verksamhet som anknyter till internationell handel. Enligt uppgift från bedriver 15 504 företag exportverksamhet, och 18 710 företag bedriver importverksamhet. Utöver dessa import- och exportföretag berörs också andra som i sin näringsverksamhet är involverade i verksamhet som omfattas av tullagstiftningen. Utredningen har gjort bedömningen att de kostnader som kommer att uppstå på grund av genomförandet av den nya unionstullkodexen inte härrör från de förslag som lämnas om ändringar i den svenska tullagstiftningen, utan från unionstullkodexen och särskilt övergången från pappershantering till elektroniskt informationsutbyte. Regeringen delar denna bedömning. framför att det hade varit önskvärt om utredningen beräknat eller åtminstone uppskattat företagens kostnader för att möta kraven på elektronisk tullbehandling. Även efterlyser en tydligare beskrivning av de kostnadsmässiga konsekvenserna för berörda företag. Regeringen lyfter i det här sammanhanget fram följande.