bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Dessutom vågar inte ens använda sina besparingar som finansiering i sitt förslag, utan de särredovisar dem i sin budget. Det gör de av det skälet att de vet att de faktiskt har stora utgiftsökningar i sin budget och i sin politik snarare än besparingar. Vi talar om välfärdens kärna - att man som förälder, barn och ungdom kan känna trygghet i att det finns kompetent och välutbildad personal som arbetar i skolan, i vården och i omsorgen. Runt om i ser vi nu att det inte överallt finns möjlighet att rekrytera människor som har den kompetens som vi vill ska finnas i välfärden. Det är inte bara ett landsbygdsproblem. Även i våra storstäder är det problem att hitta sjuksköterskor, läkare och lärare, helt enkelt därför att välfärden nu expanderar och det inte finns tillräckligt mycket kompetent folk att tillgå. En resurs som då finns är de som är på väg att gå eller har gått i pension, de som har passerat 65-årsgränsen men som under hela sitt arbetsliv har jobbat i välfärdens kärna. På dem väljer regeringen att lägga en extra skatt, en pensionärsskatt. Arbetsgivaren, det vill säga kommuner och landsting, åläggs en extra skatt när de anställer en person som har jobbat och som skulle kunna jobba i välfärdens kärna. På samma sätt väljer regeringen med klinisk precision ut till exempel barnmorskor och förstelärare, välutbildade personer som jobbar i välfärdens kärna. Med er politik kommer de nu inte ens att få behålla hälften av den sista hundralappen de tjänar. Är det rättvist? Den frågan ställer man sig. Allvarligast av allt är frågan vilken möjlighet kommuner och landsting har att rekrytera personer när ni nu gör det både dyrare att anställa och också mindre lönsamt för barnmorskan att gå in och ta ett extrapass genom er politik. Min fråga till är: På vilket sätt blir det fler barnmorskor som arbetar när de inte får behålla ens hälften av det de tjänar? På vilket sätt blir det fler äldre i välfärden när ni gör det dyrare för kommuner och landsting att anställa dem? Varför är det så stor kompetensbrist? Varför har vi ett så stort rekryteringsgap? Varför har vi inte utbildat tillräckligt många till de yrken som behövs i så stor utsträckning i både offentlig och privat verksamhet? Hur kommer det sig? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Det kommer sig naturligtvis av att vi i snarare än att investera i utbildning och kompetens har sänkt skatter och inte byggt ut utbildningssystemen på ett sätt som behövs för att vi nu ska ha tillräckligt många som kan ta de jobb som växer fram och som vi så många också ser ett stort behov av. Det är en utbildningsskuld, ett utbildningsunderskott som ju inte minst Liberalerna bär ett stort ansvar för. Det är inte till stor glädje för dem som ska försöka anställa eller för dem som behöver hjälp och stöd . Men det är viktigt att berätta vad som har varit problemet. Utmaningen nu ligger naturligtvis i att dimensionera om de här systemen så att fler människor kan få de utbildningar som kan ge jobb. Det hjälper självklart inte på kort sikt, utan vi kommer att få hitta många olika sätt ute i verksamheterna. Jag är också kommunpolitiskt aktiv, och där ser man nu behovet av att hitta nya lösningar för att avlasta den personal man har på en viss kompetensnivå så att andra kan göra en del av det jobb som de gör och de får koncentrera sig på det som verkligen är kärnan i deras kompetens. Det kan vara att fler sjuksköterskor får rycka ut för läkaren, att undersköterskan gör sjuksköterskans jobb och så vidare. Som svar på frågan om incitamenten får man väl säga att det finns ett mycket, mycket starkt incitament för människor att stanna kvar på den svenska arbetsmarknaden. Hela vårt pensionssystem är nämligen uppbyggt för att stötta detta. Låt oss konstatera att både till exempel lärar- och sjuksköterskeutbildningarna har byggts ut under de senaste tio femton åren. Socialdemokrater och liberaler, liksom övriga partier i Alliansen, kan känna stolthet över att vi har byggt ut utbildningssystemen i just för att säkerställa kompetensen i välfärdens kärna. Exempelvis har antalet platser på sjuksköterskeutbildningen runt om i vårt land byggts ut väldigt kraftigt. Det handlar alltså inte bara om hur många vi har utbildat, utan det handlar om att se till att ta till vara de resurser som finns nu när fler behöver anställas i välfärdens kärna, inte minst i ljuset av att det kommer många nyanlända till vårt land. Hur kan vi få personer som kanske redan har gått i pension att känna glädje i att gå tillbaka till arbetsmarknaden och arbeta? I det läget väljer regeringen att göra det dyrare att anställa personer som är . Jag förstår inte logiken. Precis i det läget lägger regeringen nu på vårt bord även förslag som innebär att det inte lönar sig för barnmorskan vare sig att utbilda sig i det långa perspektivet eller, i det korta perspektivet, att ta det extra jourpasset, när han eller hon inte ens får behålla hälften av den sista intjänade hundralappen. Jag delar syn att vi behöver reformera offentlig sektor i den meningen att vi behöver skapa fler enkla jobb som gör att de som är utbildade kan arbeta med just det som de är utbildade för. Därför slås man av förvåning över att står här och säger en sak, medan den typen av förslag ofta motarbetas av socialdemokratiska politiker när de läggs fram runt om i kommuner och landsting. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Det är därför med viss förvåning jag kan notera att retoriken är på ett sätt här i talarstolen och någonting annat ute i verkligheten. Frågan kvarstår, : På vilket sätt blir det fler människor i välfärden med de skattehöjningar ni nu vill genomföra? Det är sant att vi har höjt skatter. Det gör vi ju för att vi har stora underskott i de offentliga finanserna, någonting som vi har fått ärva av en tidigare regering, och stora behov i vår gemensamma sektor som ska finansieras. Därför har vi höjt skatter, och vi använder de resurserna dels för att få en starkare ekonomisk situation, dels och framför allt för att kommuner och landsting nu ska få rejält med nya resurser. Vi har investerat 8 miljarder mer i skolan. kommer 10 miljarder till kommunsektorn som man kan använda just för att bygga ut och förstärka sin välfärd. Det är oerhört viktiga investeringar. Man ska naturligtvis bry sig om marginalskatter. De har betydelse. Men man måste också ha klart för sig att de länder i världen som har höga marginalskatter också har väldigt hög sysselsättning och väldigt utvecklade ekonomier. Det finns ibland en syn som innebär att om människor får betala skatt kommer de inte att arbeta. Men människor som har skaffat sig en utbildning, som har erfarenheter och som kommer att kunna tjäna extra pengar när de har fyllt 65, 67 eller 69 genom att göra en insats gör också det i mycket stor utsträckning, därför att det är väldigt bra för dem att göra det. Det är ekonomiskt lönsamt, och det finns dessutom en väldigt stark drivkraft och väldigt starka incitament i det svenska pensionssystemet för att vi ska arbeta så mycket som möjligt. Det är ett budskap som vi alla borde föra fram: Det kommer att löna sig både nu och som pensionär att arbeta mer. Det är därför som det också är så viktigt att vi fokuserar på att fler människor kan få arbete, och det är därför vi också kan glädja oss åt att arbetsmarknaden utvecklas starkt i just . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet Riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vi har att ta ställning till regeringens politik för ett hållbart samhällsbygge. Vi har också de borgerligas motförslag med fokus på nedskärningar i offentlig sektor och stora skattesänkningar. står vi inför en stor utmaning. Det handlar om att lösa en ekonomisk situation som beror på att många sökt skydd i och vill kunna starta ett nytt liv här. Tillfälligt innebär det att vi får högre kostnader, men det är också en investering för framtiden som gör att vi blir fler i som arbetar och betalar skatt. Att växer är viktigt och gör att vi skiljer oss från flera länder i som har en åldrande befolkning som inte växer. Där finns det stora berättigade farhågor för en ekonomisk utveckling som löper risk att stagnera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Regeringen visar med budgeten att det går att ta ansvar för de offentliga finanserna inom de ramar vi tillsammans är överens om även i tider när många sökt sig till för att kunna starta ett nytt liv i flykt från krig och förtryck. Sysselsättningen ökar, och till stor del är det utrikes födda som står för tillväxten av nya jobb. Samhällsbygget är något vi formar och bidrar till tillsammans. En viktig aspekt av den långsiktiga ekonomiska politiken är hur vi klarar miljömålen. De kostnader för miljö och klimat som vi tar minskar de utmaningar som kommande generationer annars får bära ekonomiskt. Jag är därför glad över att arbetet i Miljömålsberedningen går framåt och att vi framöver kommer att ha ett klimatpolitiskt ramverk att förhålla oss till. Självklart finns det utmaningar , men det är viktigt att nyansera den bild som målats upp av flera föregående talare. Det är många andra än regeringen som menar att det går bra för . Att bnp ökar visar att det är god aktivitet i ekonomin, men det är mycket annat som också går i rätt riktning. Arbetet med ekonomisk jämställdhet går framåt med regeringens politik. prognos ser mer positiv ut . Enligt blir det allt fler som har ett jobb att gå till, och prognostiserar en mer positiv utveckling än tidigare avseende de offentliga finanserna. Med tanke på de utmaningar som finns för många nyanlända att snabbt komma i arbete är det också glädjande att regeringen genomför en rad åtgärder för att förbättra etableringen. Genom de satsningarna stärker vi också kapaciteten för vårt mottagande framöver. I vårbudgeten presenterar regeringen investeringsstöd för skollokaler, kompetenskartläggning för asylsökande, utökade medel till kommunerna för nyanlända med särskilda behov, satsningar på sfi och svenska som andraspråk, validering och snabbspår för entreprenörer, utökade medel för mottagande av ensamkommande barn, vidareutbildning av obehöriga lärare och flyktingguider. För är jobb viktigt, men det är också miljö. Antalet jobb i miljösektorn var i princip oförändrat under den borgerliga regeringens styre. har vi i stället en regering som vill vända den utvecklingen och fokusera på jobb i miljösektorn genom satsningar på naturvård och stimulanser för förnybar energi. Regeringen har genomfört ett antal delar som ger nya jobb i miljösektorn, exempelvis åtgärder för värdefull natur, klimatkliv och kraftigt utbyggt stöd till solelsproduktion. Det är viktiga åtgärder, inte bara för att det ger nya jobb utan för att det ger nya jobb som bidrar till omställningen till ett hållbart samhälle där vi kan nå miljömålen. I vårbudgeten presenteras också flera skatteförslag från regeringen som leder till fler gröna jobb. Det är ett helt paket med skatter som regeringen presenterat som gör det enklare och billigare att göra det som är bäst ur miljösynpunkt. Det är så samhället blir hållbart. Varje enskilt förslag innebär inte en revolution i sig, men tillsammans tar de oss tydligt i rätt riktning och förstärker andra delar av regeringens politik för ett hållbart samhällsbygge. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter har länge efterfrågat ekonomiska styrmedel som stimulerar en cirkulär ekonomi. I vårt partiprogram säger vi bland annat: "Vi vill att det ska vara både enkelt och billigt för var och en att återanvända och reparera saker i stället för att köpa nytt." Två av regeringens skatteförslag handlar om just detta - att ge saker ett längre liv, att minska slit och släng och att det ska vara billigare än att köpa nytt. Förutom att det är bra för miljön ger det också jobb. Exempelvis finns det bland nyanlända många som har hantverkskunskaper och vet hur man lagar och håller liv i saker. Genom de här förslagen blir det lättare för dem att komma igång med verksamhet som de kan försörja sig på. Det första förslaget handlar om att RUT-avdraget byggs ut för att omfatta reparation av vitvaror i hemmet. Det innebär att den som får sin diskmaskin eller tvättmaskin eller någon annan liknande apparat lagad får göra RUT-avdrag för det. Då blir det mer mening med att laga den i stället för att slänga den och köpa en ny. Det andra förslaget handlar om sänkt moms på reparationer av till exempel cyklar, skor och kläder. Momsen för klassiska hantverksyrken halveras, vilket innebär att det kommer att löna sig att reparera. Vi hoppas också att efterfrågan på reparationer kommer att öka så markant att det tydligt leder till nya jobb. Slit-och-släng-ekonomin är inte längre modern. I vårt partiprogram säger vi också: "Vi vill se skarpa krav på producenterna att kretsloppsanpassa nya produkter och fasa ut miljöskadliga ämnen. Vi ser att ekonomiska styrmedel och lagstiftning behövs för att uppnå bättre hushållning med energi och material." Detta möter vi nu upp med förslag om kemikalieskatt. I en annan del av partiprogrammet står det: "Ny teknik gör det enklare att leva på ett sätt som är bättre för miljön. Vi kommer fortsätta att finna smartare och effektivare sätt att tillverka produkter och utvinna energi. Genom ekonomiska styrmedel och marknadsregleringar ska vi använda den ekonomiska utvecklingskraften för att möta miljö- och resursutmaningarna." Ett par av regeringens åtgärder i budgeten som ligger i linje med detta är att regeringen vill göra det enklare och mer attraktivt - utöver det kraftigt utbyggda ekonomiska stödet - att sätta upp solceller. Med regeringens satsningar är det lättare än någonsin att sätta upp solceller på sin egen bostad. Ett problem för dem som vill sälja den solel som de själva inte behöver har varit att man måste redovisa moms från första kronan. Med förslaget kommer det att vara möjligt att ha en omsättning på innan man behöver momsredovisa. Det hjälper dem som säljer egen el men också andra som har en liten verksamhet vid sidan av jobbet, till exempel biodlare eller andra med hobbyverksamhet. Skatten på förnybara drivmedel sänks . Det betyder att E85 blir billigare per liter och höginblandad diesel billigare. Det är också en framgång för miljön. Jag är glad - och jag vet att många av mina partikamrater är glada - över att regeringen nu aviserat en budgetförstärkning till kommuner och landsting med 10 miljarder . Det är mycket pengar, och de gör skillnad på riktigt. Tillsammans med redan genomförda investeringar motsvarar regeringens och ökade tillskott till kommuner och landsting en möjlig ökning på över 30 000 sysselsatta i välfärden. Det är händer som behövs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter I ett växande och med stora investeringar i människor, jobb, hållbar teknik och mycket mer fortsätter vi tillsammans med många andra det moderna och hållbara samhällsbygget. Jag tror att jag och är överens om att vi bör skapa en arbetsmarknad som är öppen för fler. Jag tror att vi båda är bekymrade över den tudelning vi ser på den svenska arbetsmarknaden. För den som liksom har alla rätt - om man kan språket, har gått i svensk skola, har bra kontakter och så vidare - är arbetslöshet nära nog inte ett problem i . Men för den som inte kan bocka av alla de punkterna är det betydligt svårare. Ett av problemen är om man har en historia av sjukdom. Om man har varit långtidssjukskriven eller liknande har man betydligt svårare att få ett jobb än om man levt sitt liv och varit frisk. Regeringen har gått fram med att man föreslår förändringar av sjukförsäkringen. Man kallar det för hälsoväxling, och det låter ju bra. Men det innebär alltså att ska arbetsgivaren betala en fjärdedel av kostnaderna för sjuklön. Det är lätt att se vilka detta framför allt går ut över. Det är inte minst små företag, som inte vet om de vågar anställa eller inte. Det är ett risktagande för dem, och den här reformen innebär solklart en försämring av kalkylen. Allra mest går det dock ut över dem som har en historia av sjukdom, handikapp eller liknande som är ute och söker jobb. För dem blir ju tröskeln ännu högre. Små jobbskapare - vi har ju konstaterat att det är hos dem jobben i det svenska samhället skapas - kommer att vara ännu försiktigare med att anställa någon med sjukdomsbakgrund. Är det bra? Jag är glad över att tar upp problemet med de höga sjukskrivningstalen och, hoppas jag, ser att vi behöver göra något åt dem. Vi har sett hur ohälsotalen har ökat, främst bland kvinnor, och det är psykisk ohälsa som är problemet. Där behöver vi göra många insatser i arbetsmiljö och annat. Därför var regeringens förslag om hälsoväxling också en uppmaning till parterna att försöka komma överens om sätt att komma till rätta med detta. Till skillnad från vad försöker låtsas om finns det i det förslag som har gått ut undantag för dem som har en historia av sjukdom. Mig veterligen finns det här förslaget inte med i det betänkande som vi diskuterar , men jag tänker ändå passa på att fråga vad har för förslag för att komma till rätta med ohälsan och för att hjälpa människor med ohälsa tillbaka till jobb och till rehabilitering. Det hjälper ju inte att göra som alliansregeringen och tro att folk säkert blir friska om man tar bort pengarna. Jag tror att man måste lyfta på många stenar när det gäller sjukförsäkringen. Trenden när det gäller uttagande av sjukförsäkring och sjuklön är ju i viss mån frikopplad från siffrorna över ohälsan. De skiftar lite olika, och det finns inga klara samband dem emellan. Det är märkligt och något vi måste komma till rätta med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Den här regeringen fattade som några av sina första åtgärder beslut som vi vet leder till längre sjukskrivningar, däribland borttagande av den bortre parentesen. Det tror jag är dåligt. Vi har också tillsammans med flera av våra alliansvänner föreslagit en karensdag vid dag 15 som ett sätt att få en kontrollpunkt, så att folk inte är i sjukskrivning längre än man annars skulle vara. Vi vet också att passivitet är något av det mest sjukdomsdrivande som finns. Man ska så snabbt som möjligt in i rehabilitering och tillbaka in på arbetsmarknaden. svarar inte på min fråga och hänvisar till något löst definierat undantag. Ingen kan tro att något undantag kommer att vara så brett att det täcker in alla dem som kommer att få det svårare att få en heltidsanställning. Det kommer omöjligen att lugna de småföretag som är mycket oroliga över förändringen. sagt alla remissinstanser - fack, arbetsgivare, småföretagarorganisationer - är överens om att detta är dåligt för småföretagen och sämre för dem med en historia av sjukdom som försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Det är ett dåligt förslag. Det finns bättre vägar framåt, och jag tycker att inte minst borde se vilka denna politik går ut över. Jag vill fortfarande vidhålla att de stora sjuktalen i är ett problem. Men att man sätter en tidsgräns för hur länge man får vara sjukskriven är inget som gör människor friska. Vi behöver bättre samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare, bland annat för att man ska kunna komma i rehabiliteringsinsatser. har vi sett att det har funnits sätt för företag att inte ta det ansvaret. Jag hoppas verkligen att vi tillsammans ska kunna göra detta och fler insatser för att människor inte ska vara sjukskrivna länge utan komma tillbaka till jobb. Det är verkligen som säger att passivitet är oerhört förlamande för en människa, och det bidrar inte heller till att någon blir frisk. Som vanligt när man lyssnar på finns det mycket att hålla med om och mycket jag kan uppskatta: vikten av hållbarhet, att tänka mer cirkulärt när det gäller ekonomin, styrmedel, grön skatteväxling och sådana saker. När det gäller överlag finns det väl två bilder. Den ena är att har för mycket inflytande i regeringen och i den allmänna debatten, och den andra är att man har alldeles för lite. Kanske har man inflytande på fel områden. Ett område där man uppenbart har haft för lite inflytande gäller beslutet om att skilja barn från deras föräldrar - att regeringen ska ställa sig mellan föräldrar och deras barn - som jag tycker är väldigt beklagligt. I tidigare replikskifte talades det om hälsoväxlingen. Om man tittar på valmanifest kan man se att ni gick till val på att helt avskaffa arbetsgivarnas sjuklöneansvar i små företag. Det skulle bort helt och hållet. Det är inte riktigt på det sättet hälsoväxlingen fungerar. Den bygger ju på att arbetsgivare ska betala mer för sjuklöner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Grön skatteväxling har också diskuterats här. Problemet med er gröna skatteväxling är att det bara blir en massiv skattehöjning på jobb och företagare; själva växlingen uteblir. Om man går till och säger att man vill göra en hälsoväxling och en skatteväxling blir det inte mycket av med själva växlingen. Man får bara lämna in sina stålar utan att få tillräckligt tillbaka. Allt försvinner i skatter och avgifter. Ett sådant växlingskontor skulle, bedömer jag, ha relativt små utsikter i det långa loppet. Själva växlingsbegreppet devalveras ganska kraftfullt. Det kan man väl leva med. Problemet är ju politiken i praktiken. Ni hade också ett förslag om att sänka arbetsgivaravgiften för små företag , i stället för att höja den, som ni nu gör. Då undrar jag: Kommer detta förslag under den här mandatperioden? I förslaget om hälsoväxling ligger bland annat en sänkt arbetsgivaravgift som ekonomisk kompensation till företagen. Ja, förslaget kommer alltså. Det är också något som vi gick till val på och som vi fortsätter att kämpa för. Blir det billigare att anställa blir det fler som anställer. Vi tror att det är ett sätt att skapa de jobb som vi pratar så mycket om i andra sammanhang. Vi gör också skattesänkningar. tar upp en ganska bred palett av vilja och vår nuvarande politik. Det är väldigt bra. En sänkning av arbetsgivaravgifterna är också den sänkning som görs för dem som anställer sin första person. För dem har vi nu tagit bort arbetsgivaravgiften. Sedan finns det flera olika förslag som jag kan gå in på, men jag uppfattar att jag ändå har svarat på fråga. Jag blev lite bred i min beskrivning här; det är en rimlig kritik som kan riktas mot mig i det här sammanhanget. Men jag vill också rikta lite kritik mot , och det är därför jag gör en bred beskrivning. Jag tycker att det är ett problem att ni går till val på att sänka arbetsgivaravgifter men sedan de facto höjer dem kraftigt. Visst, det görs en del marginaljusteringar, men på totalen är det en liten sänkning i ena änden och en mycket kraftfull höjning i den andra. Det tycker jag är problematiskt. säger du att ni kommer att uppfylla ert vallöfte om sänkta arbetsgivaravgifter. Men ert vallöfte var ju också att mindre företag helt skulle befrias från sitt sjuklöneansvar. Så blir väl inte fallet med hälsoväxlingen? Själva idén är väl att företagens sjuklöneansvar ska öka, inte att det ska avskaffas? Det måste väl rimligen gå tvärtemot det som ni sa i ert valmanifest? gick till val på klimatet, skolan och jobben, och där ser man att vi levererar på väldigt bred front. Vi har infört flera olika miljöskatter och har stora satsningar på miljön. Skolan får historiskt mycket pengar, och vi gör satsningar på framför allt de minsta barnen med läsa-skriva-räkna-garantin. Vi satsar också på jobben som vi investerar i ett som står starkare framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter