bet · H301KU14 · 2016-04-14 00:00:00 — Nämnas kan även att utskottet därefter i betänkandet 2007/08:KU18 underströk bl.a. vikten av att alla kan rösta på ett värdigt sätt utan att valhemligheten röjs. Vidare anförde utskottet att det av avseende valet framgår bl.a. att åtgärder har vidtagits för att underlätta för synskadade väljare. Utskottet förklarade sig utgå från att möjligheterna att ytterligare underlätta för funktionshindrade att utöva sin rösträtt beaktas fortlöpande. Mot denna bakgrund avstyrktes de då aktuella motionerna om funktionshindrades möjligheter att delta i val. En motion om gemensamma valsedlar behandlades senast av utskottet i betänkandet 2013/14:KU22, då utskottet avstyrkte motionen. (Reservation av SD.) Utskottet har även behandlat motioner om distribution av valsedlar med modern teknik, senast utskottet uttalade sig var . under samma valperiod har motsvarande yrkanden beretts i förenklad ordning. förespråkade motionären att det i varje vallokal och hos förtidsröstmottagningarna skulle finnas en vanlig valsedelsmaskin som levererar de korrekta valsedlarna som den röstberättigade beslutar sig för att rösta. Utskottet bedömde (bet. 2010/11:KU 28 s. 53) att ett framtida system med elektronisk röstning skulle kunna lösa flera av de problem med distribution av valsedlar som togs upp i den då aktuella motionen och som pekat på. Mot bakgrund av det anförda fann utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder i fråga om distribution av valsedlar. Utskottet vill framhålla att den demokratiska resan mot full tillgänglighet för att rösta måste fortsätta. Ett problem är att personer med synnedsättning inte kan rösta i vallokalerna utan hjälp. För att dessa personer ska kunna personrösta på en kandidat måste de be om hjälp med att markera sitt val på valsedeln. Därmed tvingas de röja sin valhemlighet för den som hjälper till, låt vara att röstmottagare har tystnadsplikt. Detta förhållande bör ändras så att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör vara att en fullgod lösning ska finnas på plats dock senast års allmänna val. Självklart måste även synskadade i vårt land kunna personrösta med bibehållen och fullständig valhemlighet och således utan att behöva be om hjälp. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet föreslår således att delvis bifaller motionerna 2014/15:404 och 2015/16:2788 yrkande 3. En särskild utredare har i uppdrag att utreda hur skyddet för den enskilde väljaren mot yttre påverkan vid röstningen ytterligare kan förstärkas genom att kraven på hur valsedlar görs tillgängliga i anslutning till ett röstmottagningsställe förändras. Utredaren kan även belysa andra frågor som är relevanta inom uppdraget. Mot bakgrund av detta får motionerna 2015/16:503, 2015/16:2788 yrkande 2 och 2015/16:2857 anses tillgodosedda. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan om gemensamma valsedlar och avstyrker motionerna 2014/15:249, 2014/15:1025, 2015/16:1636, 2015/16:2029 och 2015/16:2875. Även motion 2015/16:919 om utskrivbara valsedlar i vallokalen avstyrks. När det gäller central utläggning av namnmarkerade valsedlar i samtliga vallokaler anser utskottet att det inte finns skäl att ta initiativ till en förändring av dagens ordning, där de partier som deltar i valen har möjlighet att lägga ut sina valsedlar på lämplig plats i anslutning till röstmottagningsställen. Utskottet föreslår att avslår motion 2014/15:1539. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att avslår de motioner som är aktuella i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att strykningar på valsedlar bör räknas i samband med allmänna val. (M) begär i motion 2015/16:913 ett tillkännagivande om att såväl kryss som strykningar på valsedlar bör räknas i samband med val. Detta skulle öka den enskilde väljarens inflytande och makt vid allmänna val. I vallagen regleras obefintliga kandidatnamn i 13 kap. 8 §. Där föreskrivs i första stycket att ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt om – kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vem som avses (1) – kandidaten skrivits till på en valsedel som gäller för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap. (2) – kandidaten inte är anmäld och finns på en valsedel för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap. (3) eller – kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen enligt 2 kap. (4). Kandidatnamnen på en valsedel ska vidare, enligt paragrafens andra stycke, anses obefintliga om – valsedeln upptar kandidater men inte är försedd med ett markerat utrymme för personröstning (1) – det lämnats mer än en särskild personröst eller det inte framgår vem personrösten avser (2) – markering för den särskilda personrösten kan antas ha gjorts maskinellt (3) eller – ordningen mellan kandidaterna inte framgår klart (4). I 13 kap. 8 § tredje stycket vallagen anges uttryckligen att kandidatnamn inte ska anses obefintliga på grund av att de strukits från en valsedel som upptar kandidater. När bestämmelsen infördes uppmärksammade regeringen i propositionen (prop. 1996/97:70 s. 125) att Nomineringsrätts- och valkretskommittén, liksom tidigare kommittéer, t.ex. pekat på att det krävs att av alla väljare stryker samma kandidat för att strykningarna ska få effekt. Detta har i realiteten inneburit att strykningarna i riksdagsval aldrig avgjort vem som blivit vald. Vid kommunala val har strykningar haft endast en mycket begränsad effekt. Motioner om möjligheten att stryka namn på valsedlar vid allmänna val behandlades i betänkande /11:KU28. Med hänvisning till den då förestående utredningen (vallagsutredning) avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna. under samma valperiod har motsvarande yrkanden beretts i förenklad ordning. avstyrkte utskottet och motioner om återinförandet av ett system där man kan stryka kandidater från partiers listor, med hänvisning till arbete (bet. 2005/06:KU9 och bet. 2006/07:KU11). Utskottet, som noterar vad tidigare utredningar uttalat om effekten av strykningar av kandidater på valsedlar, ser inte skäl att ställa sig bakom motionen. Utskottet föreslår att avslår den nu aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om valkretsar med hänvisning till pågående utredningsarbete m.m. m.fl. (M) begär i motion 2014/15:2000 yrkande 1 ett tillkännagivande om synkroniserande av valkretsar, och i yrkande 2 en översyn av riksdagsvalkretsindelningen i . Motionärerna önskar en kompletterande reglering i vallagen som motverkar att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar inte är synkroniserade. De menar bl.a. att det förhållandet att synkronisering inte finns vad gäller riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar har medfört att ”ologiska” gränser uppstår mellan valkretsarna för val till riksdag respektive landsting. Motionärerna uppmärksammar särskilt valkretsförhållanden i . och (båda S) begär i motion 2015/16:2146 yrkande 2 ett tillkännagivande om att i samband med kommande förslag om regionförstoring se över riksdagsvalkretsarnas antal och storlek. Motionärerna anför bl.a. att trots stora befolkningsmässiga förändringar har valkretsarna till riksdagsvalet förblivit tämligen intakta. Mot bakgrund av uppdrag om att föreslå en ny läns- och landstingsindelning aktualiseras enligt motionärerna också behovet av att se över riksdagsvalkretsarnas antal och storlek. I den översynen bör även riksdagsvalkretsarna i och särskilt beaktas då de har kommit att bli väsentligt större än övriga riksdagsvalkretsar, anför motionärerna. m.fl. (M, C, KD) yrkar i motionerna 2014/15:293 och 2015/16:2662 att namnet ska återinföras på valkretsen läns östra. Motionärerna anser att tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet samt tillit i vårt samhälle. Vidare anför de att namnfrågan också handlar om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. Skaraborgspolitiker också formellt kunde kalla sig representanter för . Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från ”” i stället för från ”läns östra valkrets”, anför motionärerna. Enligt 3 kap. 5 § regeringsformen är riket för val till indelat i valkretsar. I 4 kap. 2 § vallagen anges vilka valkretsar landet är indelat i vid val till . Valkretsarna motsvarar till största delen länen. För , och gäller dock en annan indelning. utgör en valkrets och övriga en annan. I finns fyra valkretsar, nämligen kommun, läns västra valkrets, läns södra valkrets och läns norra och östra valkrets. I finns fem valkretsar, nämligen samt läns västra, norra, södra och östra valkretsar. Vid val till är , enligt 4 kap. 5 § vallagen, en enda valkrets om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar. En valkrets ska omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. Enligt 6 § första stycket bör en valkrets utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En del av en kommun får enligt andra stycket bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindelning. Enligt 7 § samma kapitel gäller att om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommunfullmäktige ska gränsen för en valkrets för val till sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kommunfullmäktige. Vid val till kommunfullmäktige är enligt 4 kap. 11 § kommunen en enda valkrets, om inte något annat följer av 12 §. Enligt 12 § får en kommun som har 36 000 personer eller fler som har rösträtt delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 36 000 personer som har rösträtt får delas in i valkretsar endast om det finns särskilda skäl för det. En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. Den ska ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Utredning om ny indelning av län och landsting beslutade regeringen att ge en kommitté i uppdrag att föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). Kommittén, som består av en ordförande och en vice ordförande, ska utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor, bl.a. transporter, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och en god miljö. Kommittén bör därför i sitt arbete utgå från kommungränser och gränserna för de s.k. arbetsmarknadsregionerna eller funktionella regionerna. Syftet är att skapa en ändamålsenlig indelning och effektiva organisationer som medför bestående fördelar, bl.a. genom en bättre anpassning till demografiska, näringsgeografiska och miljömässiga förhållanden. Indelningen ska också ge stabila ekonomiska förhållanden i de nybildade landstingen, bättre överensstämmelse mellan medborgarnas behov och deras möjligheter att utöva demokratiskt inflytande samt ökade möjligheter till ansvarsutkrävande. En ny indelning kan också möjliggöra en bättre samordning av arbetet med att vidta åtgärder för minskad klimatpåverkan, energiomställning och klimatanpassning samt att nå de nationella klimat- och miljömålen. Kommittén ska föreslå namn på de nya länen. Förslagen bör vara väl förankrade med berörda parter. I uppdraget ingår bl.a. att göra den utredning som krävs för indelningsändringar samt att analysera behovet av ekonomiska regleringar och anpassning av systemet för kommunalekonomisk utjämning. I uppdraget ingår även att föreslå en ändrad enhetlig beteckning för kommuner på regional nivå, om det visar sig lämpligt. Kommittén ska vidare föreslå hur landstingen ska tilldelas det regionala utvecklingsansvaret och utreda vilka förvaltningsutgifter detta innebär och lämna förslag på finansiering. I uppdraget ingår även att utreda om de verksamheter som är koncentrerade till vissa länsstyrelser bör fortsätta vara det och analysera vilka eventuella organisatoriska åtgärder som kan vidtas för att höja effektiviteten i länsstyrelsernas verksamhet. Kommittén ska analysera behovet av andra verksamhetsorter än residensstaden för varje ny länsstyrelse samt behovet av en samordnad regionindelning avseende vissa statliga myndigheter. I kommitténs uppdrag ingår även en fråga om konsekvensändringar i vallagen. I direktiven (s. 15) anförs att landet vid val till är indelat i 29 valkretsar. Valkretsarnas indelning framgår av vallagen och sammanfaller till stor del med länen. , och är dock indelade i flera valkretsar. Som en konsekvens av en ny länsindelning behöver regleringen i vallagen om valkretsarna till riksdagsvalet ändras. Kommittén ska utifrån förslaget till den nya länsindelningen – lämna förslag på nödvändiga ändringar i vallagen och – redogöra för de konsekvenser som uppkommer för de nya länsstyrelserna i fullgörandet av sina uppgifter som regional valmyndighet och vid behov föreslå övergångsregler. Enligt direktiven ska kommittén lämna en delredovisning till regeringen med en lägesbeskrivning av dialogen med berörda parter, förslag på den fortsatta processen och en redogörelse för behovet av eventuella kompletteringar av uppdraget. En sådan redovisning lämnades . I redovisningen beskrivs kommitténs arbete , men den innehåller inga förslag i sak som regeringen förväntas förhålla sig till. Sådana konkreta förslag kommer att presenteras i kommande betänkanden. Vidare kommer diskussionsunderlag att presenteras för olika berörda aktörer för att föra diskussionen framåt och ge förutsättningar för väl underbyggda förslag, enligt delredovisningen. Kommittén ska lämna en motsvarande delredovisning . Om kommittén finner att det är möjligt att genomföra en eller flera indelningsändringar som kan träda i kraft ska kommittén lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Motionsyrkanden om valkretsindelning behandlades av utskottet då utskottet vidhöll sin tidigare inställning att frågan om valkretsindelning kunde förutsättas komma att övervägas inom (bet. 2010/11:KU28). har motsvarande yrkanden beretts i förenklad ordning. Även avstyrkte utskottet motionsyrkanden om ändringar i valkretsindelningen, och förutsatte att frågan om valkretsindelning skulle komma att övervägas inom (bet. 2009/10:KU19). avstyrkte utskottet (bet. 2007/08:KU18) ett antal motioner om valkretsar, bl.a. om en synkronisering av valkretsindelning och att län bör bli en riksdagsvalkrets. Utskottet ansåg att resultatet av arbete borde avvaktas. Frågan om byte av namn på valkretsen läns östra har behandlats av utskottet , i sak senast i betänkandet 2010/11: KU28, då utskottet avstyrkte bifall. Utskottet noterar att en ny länsindelning skulle få som en konsekvens att vallagens reglering om valkretsarna till riksdagsvalet behöver ändras och att det ligger inom ramen för uppdrag att lämna förslag på nödvändiga ändringar i vallagen. Yrkandena om en översyn av riksdagsvalkretsarna får därmed anses i huvudsak tillgodosedda. Vidare ser utskottet inte skäl att ta ställning till frågan om en sådan reglering som m.fl. efterlyser innan det pågående arbetet avslutats. Utskottet avstyrker således motionerna 2014/15:2000 yrkande 1 och 2 och 2015/16:2146 yrkande 2. När det gäller frågan om byte av namn på valkretsen läns östra vidhåller utskottet sin tidigare inställning och föreslår att avslår motionerna 2014/15:293 och 2015/16:2662. Öka valdeltagandet bland utlandssvenskar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en särskild valkrets för utlandssvenskar, utökade öppettider för röstning på svenska ambassader och konsulat, brevröstning från m.m. Jämför reservation 2 (M). Två motioner gäller utlandssvenskars deltagande i val. anser i motion 2014/15:1997 att man bör överväga att bilda en särskild valkrets för utlandssvenskar. Om man skulle inrätta en egen valkrets för utlandssvenskarna skulle detta, anför motionären, kunna vara en demokratisk injektion för att dels öka utlandssvenskarnas engagemang i den svenska politiken, dels öka intresset hos riksdag för utlandssvenskarnas situation, särskilda intressen och problem. m.fl. (M) begär i motion 2015/16:2498 tillkännagivanden om utökade öppettider, även och , för röstning på svenska ambassader och konsulat (yrkande 1), om förbättrad information till utlandssvenskar om reglerna för att få rösta (yrkande 2), om att ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar är en högt prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna (yrkande 3) och om brevröstning från (yrkande 4). Motionärerna uppmärksammar att efter valet framfördes från flera håll kritik mot bristande öppettider. Myndigheterna avgör själva sina öppettider och rekommenderar att de håller öppet åtminstone någon kväll eller helgdag. Den kritik som framförts handlar enligt motionärerna framför allt om just svårigheter att hitta tider då det är möjligt att komma ifrån exempelvis jobbet för att ta sig till konsulatet eller ambassaden. Det är rimligt att anta att ökad tillgänglighet i form av ökade öppettider och fler tillfällen och skulle innebära att fler får praktisk möjlighet att rösta. I rapporten från utlandet (dnr 2015:205) från finns bland annat tider för röstmottagning redovisade från tolv utlandsmyndigheter på olika platser i världen och motionärerna konstaterar att en stor andel av utlandsmyndigheterna enbart hade öppet för röstmottagning någon enstaka lördag eller söndag och att antalet vardagar som det var möjligt att rösta efter var få. Eftersom tiden under vilken röstmottagning kan ske vid utlandsmyndigheterna är begränsad både vad gäller start- och stopptid är det extra viktigt att det röstning är möjligt är lätt för utlandssvenskar att avlägga sin röst. Öppettiderna, inte minst vad gäller öppethållande och , bör därför inför kommande val förbättras. Vidare anför m.fl. att de svenska utlandsmyndigheterna aktivt borde upplysa utlandssvenskar om att de behöver anmäla sig för att finnas kvar i röstlängden och om de olika sätt på vilka det är möjligt att rösta och de regler som omgärdar röstningen. Det är enligt motionärerna angeläget att regeringen instruerar utlandsmyndigheterna att främjande av ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar är en högt prioriterad uppgift och att den verkar för att utlandsmyndigheterna arbetar i den riktningen genom såväl god och proaktiv informationsspridning som generösa öppettider för röstmottagning. Slutligen finns det enligt motionärerna skäl att utreda huruvida det borde bli möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta från . Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar som anges i 4 kap. 2 § vallagen. För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska, enligt 5 kap. 8 § tredje stycket vallagen, den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röstkort ska skickas till väljarna senast före valdagen. Ett utlandsröstkort ska innehålla uppgift om väljarens namn och vilket val som väljaren får delta i, enligt 9 § andra stycket samma kapitel. Enligt 10 § kan väljare som har behov av det få dubblettröstkort. Dubblettröstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten, , en utlandsmyndighet eller kommunen. Den som vill ha ett dubblettröstkort skall lämna uppgift om sitt namn och personnummer. Enligt 4 kap. 25 § vallagen bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med (), hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. Vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt vid val till får röstmottagningen påbörjas hos en utlandsmyndighet tidigast den före valdagen, enligt 10 kap. 2 § första stycket 2. Vid andra val får röstmottagningen påbörjas hos en utlandsmyndighet tidigast den före valdagen, enligt andra stycket 2 i samma paragraf. Röstmottagningen får pågå hos en utlandsmyndighet så länge att de fönsterkuvert som har gjorts i ordning kan antas vara hos den centrala valmyndigheten senast dagen före valdagen, enligt tredje stycket 2. För vallokaler och röstningslokaler i gäller att vid val till ska en vallokal som huvudregel ska vara öppen för röstning mellan kl. 8.00 och 21.00, och vid övriga val ; det framgår av 4 kap. 21 § vallagen. Beträffande röstningslokaler föreskrivs i 22 § samma kapitel att i val som gäller hela landet ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Enligt 7 kap. 11 § vallagen får väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart rösta genom brev. Brevröster får, enligt 12 § samma kapitel, göras i ordning tidigast före valdagen. Vid andra val än ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till får brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet skall hållas. Utredningsbetänkandet Låt fler forma framtiden! har i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) uppmärksammat att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Det låga valdeltagandet kan enligt utredningen förklaras av ointresse och av avståndet till . En utlandsboende exponeras inte i samma utsträckning för samhällsdebatter i eller för mediernas bevakning av valrörelsen. Det är också tydligt att de politiska partierna ägnar begränsad energi åt att få utlandsboende svenskar att rösta. Få partier har någon formell representation utomlands. Enligt är det också troligt att flera utlandsboende saknar kunskap om att de måste anmäla sig till om de bytt adress eller varit borta från . Det är dessutom relativt krångligt att rösta som utlandsboende. Många utlandsmyndigheter och honorära konsulat har begränsade öppettider för röstning och är sällan öppna . Detta innebär att den som måste resa för att ta sig till en ambassad sällan har praktisk möjlighet att rösta där. Det är visserligen möjligt att brevrösta som utlandssvensk, men det kräver bl.a. två vittnen och att kuvertet är avsänt från utlandet. Det gör att en utlandssvensk som är i under valet inte kan brevrösta. Den utlandssvensk som vill rösta i kan däremot beställa ett dubblettröstkort och förtidsrösta i en röstmottagningslokal. anser att särskilda åtgärder bör vidtas för att öka valdeltagandet bland utlandsboende svenskar. För att underlätta röstandet för denna väljargrupp anser utredningen att det vore lämpligt att låta samtliga svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat vara öppna för röstmottagning åtminstone innan valet samt lördagen innan valet. Svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat bör också aktivt och informera om möjligheten att rösta samt om kravet att registrera sig i röstlängden för den som flyttat eller varit borta . Utredningen anser därutöver att frågor om hur röstningsförfarandet för utlandsboende kan underlättas bör ses över i en framtida vallagsutredning. Betänkandet är föremål för remissbehandling; remissvaren ska ha kommit in till . Utredningstjänstens rapport från utlandet har tagit fram rapporten från utlandet (2015:205). I rapporten finns bl.a. uppgifter om tillgänglighet och bemanning. När det gäller tillgänglighet framgår att går ut med en förfrågan till alla utlandsmyndigheter om var de planerar att ordna röstmottagning (vilka ambassader och konsulat). Formellt är det som i samråd med beslutar om på vilka platser det ska anordnas röstmottagning, men menar att beslutet i praktiken ligger hos respektive utlandsmyndighet. Om något land eller någon region meddelar att man inte kommer att tillhandahålla röstmottagning brukar återkoppla för att få en förklaring och för att poängtera vikten av god tillgänglighet i alla områden med många utlandssvenskar.