bet · H401SfU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Ersättning till företagare under ett uppbyggnadsskede anser utredningen bör baseras på tidigare faktiska inkomster, och skyddstiden för den som startar företag föreslås förlängas från 24 . Dessutom föreslås att studerande ges möjlighet till deltidssjukskrivning och deltidsstudier med bibehållen ersättning inom studiemedelssystemet om det finns särskilda skäl. Utskottet anser att regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Motionerna 2016/17:348 (C), 2016/17:480 (V) yrkande 2, 2016/127:489 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2961 (V) yrkande 3, 2016/17:2971 (C) yrkandena 8, 12 och 17, 2016/17:3184 (KD), 2016/17:3211 (KD) yrkande 48, 2016/17:3279 (KD) yrkande 9, 2016/17:3392 (KD) yrkande 12, 2016/17:935 (S), 2016/17:1015 (S), 2016/17:1129 (S) och 2016/17:1399 (S) avstryks därmed. I regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro identifieras sju områden som behöver utvecklas och där åtgärder behöver vidtas för att öka hälsan i samhället och stabilisera sjukfrånvaron. Bland annat anges åtgärder för bättre arbetsmiljö, rehabilitering, anpassning och omställning samt anpassning av primärvårdens verksamhet för personer med psykisk ohälsa och långvarig smärta. I budgetpropositionen anger regeringen bl.a. att den avser att se över förutsättningarna för att införa permanenta funktioner för rehabiliteringskoordinering inom hälso- och sjukvården, vilket Parlamentariska socialförsäkringsutredningen också har föreslagit. Vidare anges att regeringen ska överväga möjligheterna att införa någon form av finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården för att ytterligare stärka sjukskrivningsprocessen och förbättra stödet till sjukskrivna. Vidare aviseras att en arbetsgrupp inom med representanter från och ska utarbeta behövligt kunskapsstöd för primärvården och att råd för sjukskrivning ska ingå i stödet. Regeringen anger även att den tillsammans med arbetsmarknadens parter fortsätter arbetet med den partsgemensamma avsiktsförklaring om en mer aktiv rehabilitering och omställning på arbetsplatsen som lämnats till regeringen . presenterade en samlad plan för att stärka sjukförsäkringshandläggningen och åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess, varigenom samverkan med såväl arbetsgivarna som hälso- och sjukvården ska utvecklas. Utskottet anser att pågående arbeten och regeringens beredning av utredningens förslag bör avvaktas. Utskottet förutsätter dock att regeringen kommer att följa upp och utvärdera effekterna av de nya och förstärkta rehabiliteringsinsatserna inom sjukförsäkringen. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2016/17:480 (V) yrkandena 1, 4 och 5, 2016/17:2353 (M, C, L, KD), 2016/17:2971 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3279 (KD) yrkandena 2, 5 och 6, 2016/17:891 (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1696 (S) yrkande 1, 2016/17:2692 (S) och 2016/17:2793 (S). När det gäller jämställdhet konstaterar i rapporten i könsskillnader (Rapport 2015:7) att det finns skillnader inom sjukförsäkringen, och avser att göra en djupare analys för att avgöra om skillnaderna är osakliga. I budgetpropositionen anger regeringen att arbetat fram ett metodstöd i verksamheten om mäns våld mot kvinnor. Metodstödet är nu en del av den ordinarie processen inom sjukförsäkringen och kommer att användas inom fler förmånsslag. Motionerna 2016/17:2971 (C) yrkande 6 och 2016/17:3037 (C) yrkande 22 avstyrks med det anförda. Det är som bedömer den försäkrades arbetsförmåga. Försäkringsläkaren hjälper endast tjänstemän med medicinska bedömningar, genom att exempelvis tolka intyg skrivna av läkare som behandlat en försäkrad som söker ersättning från kassan. Utskottet ställer sig därför inte bakom ett yrkande om att låta försäkringsläkaren ta över sjukskrivningsansvaret. Motion 2016/17:1940 (C) avstyrks därmed. Utskottet kan inte se annat än att endometrios, som är en kronisk gynekologisk sjukdom, och dess biverkningar ingår i sjukdomsbegreppet och ska berättiga till sjukpenning om sjukdomen eller dess biverkningar sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Det ankommer dock inte på att ge riktlinjer för bedömningar av frågan om rätt till sjukpenning vid olika sjukdomar. Motion 2016/17:1425 (KD) yrkande 2 avstyrks med det anförda. Det är möjligt att få sjukpenning även om man utför uppdrag . En bedömning måste göras i varje enskilt fall till hur aktiviteter påverkar rätten till ersättning (RÅ 2006 ref. 56). Utskottet ser inte skäl att föreslå ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en översyn av reglerna för att kombinera sjukpenning och förtroendeuppdrag. Motion 2016/17:885 (S) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. beräkning av sjukersättning och möjlighet till särskilt stöd för att främja arbete. Jämför reservationerna 18 (C), 19 (V) och 20 (KD). Den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har haft partiell aktivitets- eller sjukersättning beviljas sådan ersättning i ökad omfattning, exempelvis från en halv till hel aktivitets- och sjukersättning. Antagandeinkomsten anknyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. Nuvarande regler innebär att de inkomster som den försäkrade har med partiell aktivitets- eller sjukersättning inte påverkar ersättningsnivån ifall den försäkrade beviljas aktivitets- eller sjukersättningen i ökad omfattning. För försäkrade som haft goda inkomster med partiell ersättning skulle det i många fall vara mer fördelaktigt att få en ny antagandeinkomst fastställd. Försäkrade som haft låga inkomster utöver den partiella aktivitets- eller sjukersättningen skulle däremot i regel förlora på om det fastställdes en ny antagandeinkomst. En försäkrad som när sjukersättningssystemet trädde i kraft hade förtidspension fick denna omvandlad till inkomstrelaterad sjukersättning respektive garantiersättning genom en engångsinsats. Efter omvandlingen skulle han eller hon i princip få oförändrad nettoersättning. Detta skedde genom att ett justeringsbelopp beräknades och sedan användes för att öka eller minska den bruttoersättning som beräknades enligt de nya reglerna. För personer som för hade icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan arbeta och behålla rätten till sjukersättning. Den utbetalda sjukersättningen minskas dock till viss del med hänsyn till arbetsinkomstens storlek (s.k. steglös avräkning). Syftet med dessa regler är att underlätta återgången till arbete. I motion 2016/17:402 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att fler ska kunna börja arbeta med bibehållen sjukersättning . Finn (M) begär i motion 2016/17:415 ett tillkännagivande om möjligheten att överväga en förändrad beräkning av sjukersättningen så att denna bättre än stöder arbetslinjen. Den som har partiell sjukersättning och som har arbetat på deltid bör vid övergång till utökad sjukersättning kunna välja en beräkningsgrund som antingen tar hänsyn till aktuell lönesituation eller som grundas på det rådande systemet. I motion 2016/17:1490 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av berörda regelverk för att analysera möjligheten att ge även personer som förtidspensionerades möjlighet att få stöd från Arbetsförmedlingen och andra offentliga aktörer för att komma tillbaka till arbetslivet. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten för människor med funktionsnedsättning som har sjukersättning att pröva att ta ett erbjudet jobb utan att förlora sin ersättning. Den som har sjukersättning bör kunna få pröva att ta ett erbjudet jobb utan att förlora sin sjukersättning. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3279 yrkande 10 ett tillkännagivande om att de som har haft aktivitets- och sjukersättning länge också ska få möjlighet till stöd om de vill eller kan arbeta. Den som vill och kan arbeta bör erbjudas den möjligheten genom Arbetsförmedlingen eller en återinsatt arbetslivsinriktad introduktion. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2016/17:480 yrkande 3 ett tillkännagivande om att reglerna bör ses över för att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Många vågar inte engagera sig i t.ex. en ideell förening eller ett politiskt parti eftersom det kan inkräkta på deras rätt till ersättning, vilket innebär en allvarlig inskränkning i demokratin. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning av ett nytt regelverk för sjukersättningen där villkor och nivåer för ersättningen ses över. Orimligt hårda regler leder till tidigare uttag av pension eller ett beroende av försörjningsstöd. I motion 2016/17:1144 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till en förstärkning av skyddet i sjukförsäkringen. Sjukersättningen bör räknas upp för att uppnå en rimlig levnadsstandard. Den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade under en viss ramtid i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har fått partiell aktivitets- eller sjukersättning beviljas sådan ersättning i ökad omfattning, exempelvis hel aktivitets- och sjukersättning i stället för halv. De inkomster som den försäkrade har med partiell aktivitet- eller sjukersättning påverkar således inte ersättningsnivån om den försäkrade beviljas ersättning i ökad omfattning. Enligt en rapport från skulle nästan hälften () få lägre eller samma ersättningsnivå om en ny beräkning skulle ha gjorts på antagandeinkomsten. Utskottet konstaterar att nuvarande regelverk har nackdelar för vissa personer som arbetar deltid och har sjukersättning på deltid. Det är dock inte självklart hur systemet kan förändras utan att det skapas nya nackdelar. Utskottet förutsätter att regeringen arbetar med frågan för att kontinuerligt utveckla sjukförsäkringen och öka tryggheten. Utskottet är därför inte nu berett att föreslå ett tillkännagivande om ändrade regler. Motion 2016/17:415 (M) avstyrks med det anförda. Personer som när sjukersättningssystemet trädde i kraft hade förtidspension fick denna omvandlad till sjukersättning genom en engångsinsats. Utskottets uppfattning är att personer som fått sin förtidspensionsförmån omvandlad till sjukersättning och för hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning har rätt att arbeta och behålla rätten till sjukersättning enligt reglerna för steglös avräkning. Motion 2016/17:402 (M) avstyrks därmed. Hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning höjdes av den försäkrades antagandeinkomst. Den tidigare ersättningsnivån var . Utskottet är inte berett att föreslå ett tillkännagivande om en ytterligare höjning av ersättningsnivån. I budgetpropositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att ytterligare stärka den ekonomiska tryggheten vad gäller villkor och nivåer för mottagare av aktivitets- och sjukersättning. Dessutom lämnas förslag för att skapa bättre möjligheter och underlätta för långtidssjuka att prova på arbete eller studera med bibehållen sjukersättning. Utskottet ser positivt på regeringens förslag. Med hänsyn till detta anser utskottet inte att det finns anledning att föreslå att ska göra ett tillkännagivande om att villkor och nivåer för sjukersättningen bör ses över. Motionerna 2016/17:1490 (M), 2016/17:480 (V) yrkande 6, 2016/17:2971 (C) yrkande 9, 2016/17:3279 (KD) yrkande 10 och 2016/17:1144 (S) avstyrks därmed. Personer som har sjukersättning enligt de regler som gällde före har möjlighet att arbeta ideellt och med politiska uppdrag och ändå behålla sin sjukersättning. Även övriga personer med aktivitets- eller sjukersättning som inte omfattas av dessa regler har en sådan möjlighet inom ramen för den restarbetsförmåga som personen bedöms ha kvar, den s.k. åttondelen. En bedömning måste göras i varje enskilt fall av hur aktiviteterna påverkar rätten till ersättning (RÅ 2006 ref. 17). Utskottet vill i detta sammanhang understryka värdet av ideellt arbete och politiska uppdrag när det gynnar den enskildes rehabilitering och återgång i arbete. Utskottet finner dock inte skäl att föreslå någon översyn av dessa regler. Motion 2016/17:480 (V) yrkande 3 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att göra arbetsskadeförsäkringen mer jämställd och om att utge ersättning i form av en engångssumma. Jämför reservation 21 (C). I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att genussäkra arbetsskadeförsäkringen så att såväl kvinnor som män får ett bra skydd. Kvinnor och män behandlas olika inom arbetsskadeförsäkringen, och det finns osakliga skillnader som behöver rättas till. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till en engångssumma som ersättning i vissa fall inom arbetsskadeförsäkringen. Om det inte kan fastställas om skadan beror på arbetsplatsen eller arbetsmiljön bör den sjukskrivna kompenseras med en engångssumma. I motion 2016/17:874 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över regelverket för reglering av kostnader för konstaterad arbetsskada i munnen. Vid godkänd arbetsskada bör tandvårdsräkningen betalas direkt av . I motion 2016/17:928 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn för att göra arbetsskadeförsäkringen jämställd. Kvinnor som grupp har ett sämre skydd än män. Det finns brister i tillämpning, och regelverk som behöver rättas till. Regeringen har tillsatt utredningen mer jämställd och rättssäker försäkring vid arbetsskada (dir. 2016:9). En särskild utredare ska se över och förtydliga vissa angivna frågor inom försäkringen, bl.a. behov av stöd för bedömning och beslut i ärenden om arbetsskada och hur det kan förhindras att människor gör rättsförluster på grund av att den försäkrade inte får en skada prövad som arbetsskada. Utskottet anser att utredningens förslag och regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Motionerna 2016/17:2971 (C) yrkandena 10 och 11, 2016/17:874 (S) och 2016/17:928 (S) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om finansiering av samordningsförbund och att se över lagstiftning och regelverk för att underlätta samverkan mellan huvudmän. Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner (Finsam). bidrar med statens andel motsvarande hälften av medlen, landsting och kommun ska bidra med var sin fjärdedel. Målgruppen är individer i förvärvsaktiv ålder som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. fanns det 83 samordningsförbund, vilket omfattar 244 av landets 290 kommuner. I motion 2016/17:884 av i och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över helhetsansvar så att ingen person faller mellan stolarna. bör ansvara för att utbetala ersättning vid övergång mellan sjukförsäkringen och Arbetsförmedlingen eller arbetslöshetskassan. I motion 2016/17:1154 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att lagstiftning och regelverk för att underlätta samverkan mellan huvudmän bör ses över. Samordningsförbunden bör utvecklas och arbeta på fler sätt och med fler insatser. (S) begär i motion 2016/17:908 ett tillkännagivande om betydelsen av fungerande finansiella samordningsförbund och om att aktivt främja förekomsten av dem i hela riket. Arbetet för att främja samordningsförbunden bör fortsätta. I motion 2016/17:1202 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om samordningsförbundens roll. Finansieringen av Finsam bör få en långsiktigare lösning. Regeringen bör se över hur samordningsförbundens roll i välfärdsarbetet kan stärkas samt hur samordningsförbundens struktur kan användas för målgrupper som inte inkluderas i förbundens verksamhet. har ställt sig bakom en uppföljningsrapport om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (2014/15:RFR13). I rapporten anges bl.a. följande. Vid sidan om Finsam finns det ett antal andra samverkans- och rehabiliteringsåtgärder inom sjukskrivningsprocessen som berör Finsam på olika sätt. Gränsdragningen mellan några av dessa åtgärder och Finsam är inte alltid klar, och såväl målgrupper som insatser kan ibland överlappa varandra. Det bör därför göras en samlad översyn av samtliga rehabiliteringsåtgärder som är relevanta i detta sammanhang för att klarlägga respektive åtgärds målgrupp, insatser och resultat ur såväl individens som samhällets perspektiv. Utskottet höll en offentlig utfrågning om Finsam och en om Finsams fortsatta utveckling . Vid utskottets offentliga utfrågningar har det framförts synpunkter om att samordningsförbundens arbetssätt och samverkansstrukturer även lämpar sig för andra uppgifter. Uppgifter som har nämnts i detta sammanhang handlar om integration, psykisk ohälsa och insatser för ungdomar som står utan både arbete och utbildning. Vid den offentliga utfrågningen angav regeringen bl.a. att Inspektionen för socialförsäkringen ska ges i uppdrag att utvärdera effekterna av Finsam. I budgetpropositionen aviserar regeringen också att möjligheterna till finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården kommer att övervägas i särskild ordning. Vidare anges att och Arbetsförmedlingen har i uppdrag att genom samordningsförbunden verka för att det vidtas förstärkta och samordnade rehabiliteringsinsatser för unga med aktivitetsersättning. Utskottet konstaterar att Finsam har en unik samverkansstruktur som skulle kunna användas i flera sammanhang. En eventuell utveckling av samordningsförbunden kräver dock en översyn av de nuvarande offentliga åtgärderna på området samt en översyn av lagen om Finsam, samordningsförbundens resurser och de enskilda förbundens lokala förutsättningar. Utskottet, som ser positivt på regeringens samlade ansträngningar för att på olika sätt vidareutveckla den finansiella samordningen, anser inte att det finns skäl att föreslå att gör ett tillkännagivande om finansiering av eller nya uppgifter för samordningsförbunden. Motionerna 2016/17:884 (S), 2016/17:908 (S), 2016/17:1154 (S) och 2016/17:1202 (S) avstyrks därför. Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2438 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2016/17:408 av Finn (M), 2016/17:439 av Finn (M), 2016/17:481 av m.fl. (V), 2016/17:678 av (M), 2016/17:886 av och (båda S), 2016/17:987 av (S), 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 15, 2016/17:2545 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2631 av m.fl. (MP), 2016/17:3243 av (M) och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 7. Personer från andra EU-länder som saknar uppehållsrätt kan ha rätt till förmåner från socialförsäkringen. ska enbart ta ställning till om personen bedöms vara bosatt i och inte om personen befinner sig lagligt i eller inte. Avsaknaden av krav på laglig vistelse kan även försämra möjligheten att kontrollera att förmåner betalas ut på rätt grund. Trots att felaktigheter upptäckts efter att en utbetalning har gjorts kan kassan inte återkräva förmånerna. Regeringen bör återkomma med förslag om krav på uppehållsrätt för att förmåner från socialförsäkringen ska kunna betalas ut, om att återkrav ska bli möjligt i dessa fall och om att det ska göras en generell justering av lagstiftningen för att förhindra fusk inom detta område. Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:481 av m.fl. (V) och 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2016/17:408 av Finn (M), 2016/17:439 av Finn (M), 2016/17:678 av (M), 2016/17:886 av och (båda S), 2016/17:987 av (S), 2016/17:2438 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2545 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2631 av m.fl. (MP), 2016/17:3243 av (M) och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 7. Sjukförsäkringen behöver ändras för att fungera bättre och ge ökad trygghet på en arbetsmarknad med allt större inslag av korta jobb och osäkra anställnings- och anlitandeformer. Det behöver därför tas fram förslag på hur socialförsäkringssystemet kan möta de förändrade förutsättningarna på arbetsmarknaden med allt fler kombinatörer. Vidare bör regeringen återkomma med förslag om att sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda ska avskaffas. Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 7 samt 2016/17:408 av Finn (M), 2016/17:439 av Finn (M), 2016/17:481 av m.fl. (V), 2016/17:678 av (M), 2016/17:886 av och (båda S), 2016/17:987 av (S), 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 15, 2016/17:2438 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2545 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2631 av m.fl. (MP) och 2016/17:3243 av (M). Socialförsäkringarna har stor betydelse för såväl människors trygghet som beteende och drivkrafter för att arbeta. Trygghetssystemen ska ge ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme ska även ges för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. Självrisker ska kombineras med högkostnadsskydd, och nivåerna på ersättningarna ska utformas så att den enskilde stimuleras till att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återhämtning och återgång i arbetslivet efter eventuell sjukdom eller skada. Sjukförsäkringen ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. Det behövs en större flexibilitet och de fasta stegen i sjuk- och rehabiliteringspenningen samt aktivitets- och sjukersättningen bör ersättas av en individanpassad procentsats mellan . Vård av närstående, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2015/16:2284 av (KD), 2016/17:902 av (S), 2016/17:1187 av (C), 2016/17:1505 av (M) och 2016/17:3386 av (KD). finns det inte någon laglig rätt för närstående att finnas till hands för en anhörig som är i behov av hjälp för att ha sällskap till läkare, tandläkare eller hjälp med något annat viktigt. Det bör utredas om en sådan ersättning motsvarande tillfällig föräldrapenning för vård av barn och med ett begränsat antal dagar kan införas. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur en sådan ersättning kan införas i socialförsäkringssystemet. Felaktiga utbetalningar, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 36, 2016/17:1248 av (M) och 2016/17:3235 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 4 och 5. En särskild utredare utvärderar tillämpningen av bidragsbrottslagen (2007:612) och de effekter som lagen fått.