bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Föreslagen ram 2018–2029 Plan 2018–2029 med plan 2010–2021 Plan 2018–2029 med plan 2014–2025 Regeringen föreslår att den ekonomiska ram som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, för trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., för bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och välkomnar planeringsramens trafikslagsövergripande struktur. Regeringen bedömer att det finns fortsatt behov av nya större investeringar. Regeringen framhåller därför att det är viktigt att de system som byggs upp är flexibla och kan anpassas med teknik, t.ex. digitalisering, så att man inte bygger in tekniska system som inte går att byta ut då de blir omoderna. Regeringen anger vidare att ett byggande av nya stambanor ska ske på ett sammanvägt sätt med hänsyn till de samlade behoven i hela transportsystemet. Utskottet välkomnar detta. Kraftig upprustning av den befintliga transportinfrastrukturen I propositionen framhåller regeringen att drift och underhåll av landets vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra transportsystemets funktionalitet och tillgänglighet och utgör därmed en viktig grund för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minimera transporternas miljöpåverkan. Utskottet instämmer i detta och vill liksom regeringen framhålla att medlen till drift, underhåll och reinvesteringar av järnväg behöver öka och ges hög prioritet för att värna nyttan av redan genomförda investeringar. Utskottet välkomnar satsningarna på ett robust järnvägssystem genom de kraftigt förstärkta reinvesteringarna och järnvägsunderhållet. Utskottet är mycket positivt till ökningen på av vidmakthållande av järnväg och är av den uppfattningen att det är en viktig och nödvändig satsning för att skapa ett modernt och hållbart transportsystem. Utskottet välkomnar även att har fått i uppdrag av regeringen att redogöra för underhållsåtgärder som i närtid kan förbättra järnvägens funktionalitet utanför de stora och mest trafikerade banorna. förslag innehåller framför allt åtgärder för trädsäkring och växelbyten. Förutom de redovisade ambitiösa satsningarna på drift och underhåll av järnvägssystemet presenterar regeringen i propositionen också en betydande satsning för att möjliggöra nya stambanor för höghastighetståg. Utskottet behandlar denna satsning i avsnittet Sverigeförhandlingen. I propositionen framhåller regeringen vidare att vägunderhållet ska ge en god funktion för de transporter som använder vägsystemet. Det ska också klara av en allt större trafikmängd i framför allt storstäderna och ska bidra till att skapa goda förutsättningar för näringslivets transporter och främja regional utveckling i hela landet. Utskottet delar regeringens uppfattning och är positivt till den föreslagna ökningen på till vidmakthållande av väginfrastruktur. Utskottet ser även mycket positivt på regeringens ambition på trafiksäkerhetsområdet och välkomnar att regeringen har lämnat två uppdrag till Trafikanalys, som syftar till att se över de transportpolitiska preciseringarna och uppföljningen av målen. Det ena uppdraget är fokuserat på trafiksäkerhet, och det andra på preciseringarna i sin helhet. Satsningar på effektivare kollektivtrafik och cykelinfrastruktur Utskottet har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. I betänkande 2014/15:TU5 fann utskottet att det fanns anledning att understryka vikten av kollektivtrafikbranschens mål om en fördubblad kollektivtrafik och föreslog därför ett tillkännagivande till regeringen om statens roll i att bidra till att skapa rätt förutsättningar för att branschens mål om en fördubblad kollektivtrafik ska kunna nås. Utskottet framförde bl.a. att kollektivtrafik är en fråga som är föremål för överväganden på i första hand regional nivå. Utskottet underströk dock att även staten kan vidta åtgärder för att understödja branschens mål om fördubblad kollektivtrafik, inte minst genom att bidra till att ge kollektivtrafikbranschen de förutsättningar som krävs när det gäller exempelvis infrastruktur. Utskottet delar därför regeringens bedömning om att stadsmiljöavtalen skapar förutsättningar för effektivare kollektivtrafik. Utskottet välkomnar också att stadsmiljöavtalen även ska omfatta insatser för ökat cyklande. Utskottet har även , senast i bet. 2015/16:TU7, framhållit att förbättrad infrastruktur för cykling är den enskilt viktigaste åtgärden för att nå målet om en ökad andel cykelresor. I betänkande 2014/15:TU5 om cykelfrågor föreslog utskottet därför ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma till med en nationell cykelstrategi. I arbetet med att ta fram en sådan strategi framförde utskottet att regeringen bl.a. bör beakta vad utskottet har anfört om vikten av en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt. Utskottet har tagit del av att en nationell cykelstrategi bereds inom . Utskottet vill också framhålla att regeringen med ändring har uppdragit åt () att genomföra en studie om effektiva och innovativa lösningar som kan öka medborgarnas vilja och möjlighet att utnyttja kollektivtrafiken på landsbygd. I några motionsförslag framhålls vikten av att satsa på enskilda vägar. Utskottet vill därför understryka att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Många människor och företag i synnerhet på landsbygden är beroende av att det finns en god framkomlighet på de enskilda vägarna. Utskottet kan således konstatera att frågan om att det enskilda vägnätet är i gott skick är av betydelse för att uppnå de transportpolitiska mål som beslutat om: ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet och en positiv regional utveckling. Regeringen föreslår i propositionen att av planeringsramen ska fördelas till drift, underhåll och reinvesteringar av statliga vägar inklusive bärighet och tjälsäkring samt statlig medfinansiering till enskilda vägar. Regeringen framhåller att på många ställen är vägen det enda alternativet och att fortsatt stöd till exempelvis enskilda vägar därför är viktigt. Utskottet välkomnar detta och känner sig tryggt med att regeringen på ett väl avvägt vis satsar på de enskilda vägarna. I ett par motionsförslag framförs en önskan om att inrätta en marknadspott för att skapa flexibilitet i medelstilldelningen. Utskottet vill i det sammanhanget påminna om att en utgångspunkt för det planeringssystem som lade fast (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257) för åtgärder i trafikens infrastruktur är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom propositionen infördes ett system med rullande planering varigenom de långsiktiga åtgärdsplanerna följs upp genom årliga beslut om vilka projekt som kan byggstartas under de närmast följande tre åren. Införandet av ett system med årliga beslut syftade bl.a. till att ge regeringen möjlighet att inom budgetlagens ramar genomföra omprioriteringar och särskilda satsningar. På detta sätt skulle regeringen bättre kunna bemöta oförutsedda händelser. betonades det i propositionen att i syfte att behålla tillräckligt stor flexibilitet bör de faktiska besluten om byggstart även fortsättningsvis fattas av . Myndigheten får följaktligen själv avgöra vilka projekt ur gruppen i regeringens beslut som avsåg de tre närmast följande åren som ska byggstartas under det närmaste året. Utskottet vill också peka på att regeringen i infrastrukturpropositionen understryker betydelsen av att skapa ett robust och hållbart transportsystem. Regeringen anger att ett sådant transportsystem på ett bra sätt ska kunna klara av både väntade och oväntade händelser, störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor eller skador på infrastrukturen. I inriktningsunderlag inför infrastrukturplaneringen för perioden –2029 anges att sjöfart, inklusive kustsjöfart, har förutsättningar att kunna spela en ännu större roll för godstransporter och vara ett reellt alternativ till långa och omfattande godstransporter på land. I infrastrukturpropositionen gör också regeringen bedömningen att sjöfarten har en viktig roll i det svenska transportsystemet, inte minst för de svenska exportnäringarna. Regeringen anser därför att överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart bör främjas. Utskottet välkomnar regeringens uttalanden om sjöfartens betydelse och ser därför också mycket positivt på det uppdrag som , i nära samarbete med , har fått att analysera utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i . Uppdraget handlar i huvudsak om att analysera och föreslå åtgärder när det gäller regelverk och branschnormer. Utskottet vill även peka på den maritima strategi som regeringen beslutade om som syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Vad gäller frågan om s.k. stomnätshamnar (corehamnar) vill utskottet framhålla att med beslutet om en ny TEN-T-förordning som trädde i kraft pekades ett övergripande nät och ett stomnät av transportinfrastruktur ut. I stomnätet har EU utsett 83 hamnar till stomnätshamnar. Av dessa finns fem hamnar i : , , , och . Dessutom ingår 20 svenska hamnar i det övergripande nätet som ska leva upp till krav . Stomnätshamnarna ska leva upp till krav på utformning och tillhandahållande av tjänster . Dessa hamnar är enligt utskottet av särskilt stor betydelse för det svenska och europeiska transportsystemet, inte minst för import och export av varor. I ett motionsförslag lämnas angelägna förslag i syfte att värna och förbättra förutsättningarna för inlandssjöfarten. Utskottet påminner om att har ansvaret för att bl.a. Trollhätte, , och slussar och därtill hörande kanaler fungerar och att infrastrukturella förutsättningar finns för att bedriva sjöfart på dessa. Utskottet vill understryka att bedömningen och avvägningen mellan olika infrastrukturlösningar, liksom analysen av den samhällsekonomiska effektiviteten i valet av infrastrukturåtgärder, är en viktig uppgift för och regeringen. Utskottet vill framhålla att det ser mycket positivt på olika typer av insatser som skapar bättre förutsättningar för att använda sjöar och kanaler för transporter. Generellt är det viktigt att stärka de svenska hamnarnas konkurrenskraft i syfte att bidra till ett mer utvecklat transportsystem och ytterst för att svensk industri ska kunna vidmakthålla och utveckla sin konkurrenskraft. Med hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. –2029 ska uppgå till varav till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Vidare tillstyrks att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2029. Regeringen bemyndigas även att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner. Utskottet anser att regeringens förslag innebär en kraftigt ökad och angelägen satsning på infrastruktur som kan bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet bedömer också att önskemålet i flertalet av de här behandlade motionsyrkandena om att skapa bättre förutsättningar i olika delar av transportsystemet torde bli tillgodosett genom de satsningar som regeringen föreslår. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att bifaller proposition 2016/17:21 och avslår motionerna 2015/16:736 (C), 2015/16:1600 (MP) yrkande 1, 2015/16:2351 (SD) yrkande 1, 2015/16:3147 (KD) yrkande 11, 2015/16:3208 (C) yrkande 13, 2016/17:821 (C) yrkande 42, 2016/17:3119 (C) yrkande 12, 2016/17:3347 (KD) yrkande 9, 2016/17:3374 (L) yrkande 2, 2016/17:3507 (C) yrkandena 1–3, 2016/17:3509 (SD) yrkande 10, 2016/17:3510 (KD) yrkandena 1–3, 10, 11, 14 och 19.1, 2016/17:3512 (L) yrkandena 1–10, 13–15, 17, 19, 22, 24 och 27 samt 2016/17:3513 (M) yrkandena 1–4, 9–12, 15 och 16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att pausa införandet av ERTMS. Utskottet framför bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät . Utskottet understryker att införandet av ERTMS måste ske på ett sätt som minimerar risken för driftsstörningar eller negativ påverkan på tillförlitligheten i järnvägssystemet. Jämför reservation 19 (SD, C, L, KD). Per Klarberg m.fl. (SD) framför i kommittémotionerna 2016/17:1770 och 2016/17:3509 yrkande 6 att en satsning på ERTMS i inte bara är ekonomiskt oförsvarbar, utan dessutom helt onödig. Motionärerna påpekar att det inte finns något som talar för att skulle få, mer än marginellt, ökad internationell tågtrafik. I motionerna konstateras även att det befintliga signalsystemet ATC (Automatic ) har varit i drift och är ett mycket säkert och tillförlitligt system. Motionärerna anser därför att bör avvakta med att införa ERTMS. föreslår i motion 2016/17:3507 yrkande 16 att införandet av ERTMS ska pausas. I motionen framförs att införandet bör pausas till dess ERTMS återigen är ett gemensamt alleuropeiskt trafiksignalsystem som bygger på en gemensam EU-standard och som innehåller trovärdiga garantier för ökad kapacitet i järnvägssystemet. Motionären pekar dessutom på att och har valt att skjuta på införandet av systemet och att det finns starka skäl för att inte införa signalsystemet ERTMS innan det är en gemensam europeisk standard. I kommittémotion 2016/17:3512 anser m.fl. (L) yrkande 11 att satsningen på ERTMS ska skjutas framåt i tiden i syfte att frigöra anslag för att vidmakthålla infrastruktur. När det gäller motionsförslagen om att pausa införandet av signalsystemet ERTMS vill utskottet inledningsvis framhålla att ERTMS är ett gemensamt signalsystem för och således en del av EU:s långsiktiga strategi för att standardisera järnvägstrafiken. Av EU-lagstiftningen följer bl.a. att medlemsstaterna ska ha infört ERTMS fullständigt på stomnätet . Utskottet vill påminna om att till följd av medlemskapet i EU också är skyldigt att följa EU-lagstiftningen med risk för att annars ställas inför . Utskottet vill vidare påminna om att tanken med ett gemensamt europeiskt signalsystem är att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Utskottet välkomnar detta och är således positivt till syftet med ERTMS. Att pausa införandet av ERTMS skulle därför kunna innebära ett försvårande av gränsöverskridande trafik då övriga medlemsstater inför ERTMS på stomnätet 2030. Såvitt utskottet erfar kommer att införa ERTMS på hela järnvägsnätet 2023. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att dagens signalsystem består av ålderstigna ställverk och ett omodernt skyddssystem. Utskottet har fått veta av att större delen av ställverken 2030 kommer att vara , dvs. ha uppnått sin förväntade livslängd. innebär att alla ställverk byts ut och att skyddssystemet byts till ERTMS. Utskottet har vidare blivit informerat om att prestandamätningar visar att banor som är utrustade med ERTMS har en högre tillförlitlighet än dagens system. Utskottet har även fått veta att det skulle innebära en merkostnad på ca , eller en merkostnad på mellan 20–per sträcka, att först byta ut ställverken med nuvarande system (ATC) för att sedan byta till ERTMS. Statsrådet har i svar på skriftlig fråga 2016/17:271 bl.a. framfört att det är viktigt att känna till att i sig är ett underhålls- och reinvesteringsprojekt av järnvägens nödvändiga signalsäkerhetssystem och att nuvarande system består av gamla ställverk och ett ålderstiget skyddssystem (ATC). Statsrådet konstaterade även att ERTMS ger en modernare anläggning med bättre tillförlitlighet, vilket bl.a. innebär färre signalfel och lägre underhållskostnader än med ATC. Statsrådet tillstod dock att ERTMS-införandet har varit förenat med vissa problem på de fyra pilotbanor som använder ERTMS i . Även vissa införandeprojekt i har haft liknande problem. Statsrådet framhöll att problemen dock har gett viktiga erfarenheter som tar med sig i arbetet med kommande implementeringar. Statsrådet underströk också vikten av nära samarbete med branschen. Utskottet delar statsrådets uppfattning och vill understryka att införandet av ERTMS måste ske på ett sätt som minimerar risken för driftsstörningar eller negativ påverkan på tillförlitligheten i järnvägssystemet. Utskottet vill också understryka betydelsen av att i det fortsatta arbetet ta till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . Utskottet anser liksom statsrådet att det är lämpligt att hantera frågan om ERTMS-införandet i samband med åtgärdsplaneringen. Utskottet avser också att följa utvecklingen mycket noga i denna fråga. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1770 (SD), 2016/17:3507 (C) yrkande 16, 2016/17:3509 (SD) yrkande 6 och 2016/17:3512 (L) yrkande 11. Särskilt om införandet av ERTMS Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. Ett motionsförslag om detta bifalls därmed. Jämför reservationerna 20 (SD) och 21 (L) samt särskilt yttrande 2 (KD). I kommittémotion 2016/17:2531 anser m.fl. (M) i yrkande 4 att ett införande av järnvägens nya signalsystem ERTMS bör ta hänsyn till behovet av samordning med närliggande länder, de berörda tågoperatörernas merkostnader och järnvägens totala funktionssätt. I motionen framförs bl.a. att det för del är prioriterat att signalsystemets utbyggnad samordnas med våra närliggande länder såsom och . Utskottet vill inledningsvis framhålla att ERTMS är ett gemensamt signalsystem för och således en del av EU:s långsiktiga strategi för att standardisera järnvägstrafiken. Tanken med ett gemensamt europeiskt signalsystem är således att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Utskottet välkomnar detta och är således positivt till syftet med ERTMS. Utskottet kan vidare konstatera att det av EU-lagstiftningen bl.a. följer att medlemsstaterna ska ha utrustat stomnätet med ERTMS . Dessutom följer av EU-lagstiftningen att sex korridorer genom (och dessutom enskilda sträckor som knyter ihop korridorerna med storstäder och hamnar) ska vara utrustade med ERTMS inom angivna tidsfrister. Utskottet oroas dock av den skarpa kritik som finns från järnvägsbranschen om bl.a. kostnadsökningar, förseningar och driftproblem. Utskottet har därför vid tidigare behandlingar av frågan framfört att det avser att följa utvecklingen noga och har även sammanträffat med företrädare för bl.a. och branschföreningen . Utskottet vill i sammanhanget även peka på att utredningen om järnvägens organisation (2015:110) har framfört att planerna på att införa ERTMS är en strategisk fråga som berör i princip alla sektorns aktörer. Mot denna bakgrund vill utskottet framhålla vikten av att det fortsatta införandet av ERTMS sker i nära samråd med branschen. I detta sammanhang bör även behovet av samråd med berörda beställare av järnvägstransporter beaktas. Dessutom anser utskottet att det är av stor vikt att nogsamt följa kostnadsutvecklingen för bl.a. kommande uppgraderingar av ERTMS. Utskottet vill även understryka att införandet av ERTMS måste ske på ett sätt som minimerar risken för driftstörningar eller negativ påverkan på tillförlitligheten i järnvägssystemet. Utskottet vill framhålla att man måste ta hänsyn till järnvägens totala funktionssätt när systemet införs. Utskottet har i flera sammanhang framhållit betydelsen av gränsöverskridande järnvägstrafik. Utskottet anser det därför också vara angeläget att ett införande av ERTMS samordnas med våra nordiska grannländer, men även med länder i övriga såsom . Statsrådet har vid besök i utskottet informerat utskottet om regeringens och arbete med införandet av ERTMS. Utskottet välkomnar statsrådets uttalanden om den dialog och det samråd i frågan som regeringen kontinuerligt har med branschen. Ett nära samarbete med branschen är avgörande för ett framgångsrikt införande av ERTMS. Dessutom anser utskottet att det är mycket positivt att regeringen avser verka för att det fortsatta införandet av ERTMS ska ske på ett sätt som är väl förberett och genomarbetat i syfte att undvika sådana driftstörningar m.m. som uppstod i samband med att systemet infördes på bl.a. . Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt. Utskottet tillstyrker därmed motion 2016/17:2531 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den i sin kommande flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna. Utskottet pekar på att de regionala icke-statliga flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. bifaller därmed helt eller delvis motionsförslag om detta. Jämför reservation 22 (S, MP, V). I propositionen konstaterar regeringen att de icke-statliga flygplatserna har en viktig roll att spela för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet vid sidan av det statliga basutbudet av flygplatser. Vidare bedömer regeringen att de statliga bidragen till icke-statliga flygplatser är betydelsefulla för finansieringen av driften vid dessa flygplatser. I propositionen framhålls att stödet ska ses om ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. I övrigt anser regeringen att de aktörer med regionalt utvecklingsansvar i respektive län, inom ramen för länsplanerna för regional transportinfrastruktur, besluta om bidrag för icke-statliga flygplatser som bedöms strategiskt viktiga för regionen. I propositionen pekar regeringen på att arbetar med att ta fram en svensk flygstrategi där bl.a. förutsättningarna för och betydelsen av de icke-statliga flygplatserna behandlas. Regeringen framhåller att tillgång till välfungerande flygförbindelser är viktigt för en grundläggande tillgänglighet till områden där alternativa transportsätt med realistiska restider saknas. Icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftbidrag för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med driftbidraget är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafik-försörjning i hela landet. Driftbidraget beräknas enligt en fördelningsmodell som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer som tilldelas schablonvärden för att avspegla flygplatsernas verkliga kostnader och intäkter. Bidraget kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament till effektivisering av flygplatsdriften. antog nya riktlinjer som innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser tillåts . De föregående riktlinjerna tillät under vissa förhållanden investeringsstöd till flygplatser. Exempel på driftsstöd i är driftbidrag till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar, och kommunala bidrag.