bet · H301UbU9 · 2016-02-12 00:00:00 — Kvalitetssäkring av högre utbildning Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2015/16:76 Kvalitetssäkring av högre utbildning till handlingarna. I skrivelsen presenterar regeringen bedömningar när det gäller ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Bedömningarna i skrivelsen syftar till att vara ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. Regeringen avser att ge () i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra ett nytt system. Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om uppföljning av det nya kvalitetssäkringssystemet och om jämförelser av utbildningars kvalitet. • Regeringen ska ge i uppdrag att rapportera om det nya kvalitetssäkringssystemet. • Regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäkringssystemet efter införandet. • Regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet kan jämföras mellan olika lärosäten. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till regeringens bedömningar i skrivelsen. I betänkandet finns tre reservationer (M, C, L, KD). Skrivelse 2015/16:76 Kvalitetssäkring av högre utbildning. Sju yrkanden i följdmotioner. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett nytt system för kvalitetssäkring av högre utbildning Uppföljning av det nya kvalitetssäkringssystemet m.m. 1.Europeiska principer för kvalitetssäkring, internationella bedömare, sanktioner m.m., punkt 2 (M) 2.Tidpunkt för införande av det nya systemet, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Utbildningsutvärderingarnas omfattning och innehåll, punkt 7 (M, C, L, KD) Europeiska principer för kvalitetssäkring, internationella bedömare, sanktioner m.m., punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett nytt system för kvalitetssäkring av högre utbildning lägger skrivelse 2015/16:76 till handlingarna. Europeiska principer för kvalitetssäkring, internationella bedömare, sanktioner m.m. 2015/16:3300 av och (båda SD) och 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Reservation 1 (M) Tidpunkt för införande av det nya systemet 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4. Reservation 2 (M, C, L, KD) Årliga rapporter om det nya systemet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ge i uppdrag att sammanställa årliga rapporter om hur väl det nya kvalitetssäkringssystemet fungerar när det gäller att säkerställa utbildningars kvalitet och i vilken grad systemet har verkat kvalitetsutvecklande för lärosätena och deras utbildningar, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3. Utvärdering av det nya systemet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäkringssystemet efter införandet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Jämförelser av utbildningars kvalitet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 6. Utbildningsutvärderingarnas omfattning och innehåll 2014/15:545 av och (båda C) yrkande 2, 2015/16:3310 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2 och 5 samt 2015/16:3008 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 3 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (KD), (S), (C) och (V). Ärendet och dess beredning remitterade en promemoria med förslag om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning (U2015/1626/UH). Promemorian utgick från ett underlag som professor hade utarbetat på uppdrag av (). I promemorian föreslogs också att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå inte längre ska fördelas på grundval av utbildningars resultat. I budgetpropositionen föreslog regeringen att tidigare ställningstagande om att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat inte längre ska gälla. beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Nuvarande system för kvalitetssäkring av högre utbildning I propositionen Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139) presenterade regeringen ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem som användes åren 2011–2014. Systemet bestod av kvalitetsutvärderingar av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt prövningar av examenstillstånd. Av resursskäl utvärderades dock inte utbildning på forskarnivå (skr. 2015/16:76 s. 5). I propositionen föreslog regeringen att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå skulle fördelas på grundval av utvärderingar av utbildningars resultat, som ett komplement till den reguljära resurstilldelningen på grundval av antal helårsstudenter och helårsprestationer. beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Efter beslut fick i uppdrag att närmare utveckla och ta fram ett system för kvalitetsutvärdering av utbildning på grundnivå och avancerad nivå enligt riktlinjer som angavs i den promemoria som bifogades uppdraget (U2010/4164, 3546, 3552/UH). Utbildningar som leder till examina på grundnivå och avancerad nivå utvärderades av i fyraårscykler och avsåg främst en bedömning av utbildningens resultat. Bedömningarna gjordes av externa, oberoende sakkunniga. Resultatbedömningen gjordes utifrån en granskning av studenternas självständiga arbeten och universitetens och högskolornas självvärderingar av utbildningens resultat i kombination med att sakkunniga gjorde platsbesök vid lärosätena. Initialt ingick också resultaten från enkäter till tidigare studenter i bedömningen, men på grund av metodproblem som bl.a. innebar för låg svarsfrekvens fick dessa tas bort (skr. 2015/16:76 s. 5). Utvärderingen resulterade i ett samlat omdöme om utbildningen på en tregradig skala. De universitet och högskolor vars utbildningar vid en kvalitetsutvärdering fick det högsta omdömet kom i fråga för en kvalitetsbaserad resurstilldelning åren 2013–2015. För utbildningar som fick omdömet bristande kvalitet innebar det att lärosätets tillstånd att utfärda den aktuella examen ifrågasattes. Lärosätet fick i dessa fall på sig att redovisa en åtgärdsplan, och – () – gjorde därefter en uppföljning av de aktuella utbildningarna. Fram t.o.m. återkallades inga examenstillstånd, eftersom utbildningarna efter uppföljning antingen visade sig hålla hög kvalitet eller hade lagts ned av lärosätet. Några uppföljningar kvarstår att göra /16. har UKÄ återkallat examenstillståndet för tre utbildningar vid Linnéuniversitetet och en utbildning vid . och regeringen beslutade om två reformer av högskolan. Den ena avsåg styrningen av universitet och högskolor, den s.k. autonomireformen (prop. 2009/10:149), och den andra avsåg nuvarande kvalitetssäkringssystem, den s.k. kvalitetsreformen (prop. 2009/10:139). Inom ramen för arbetet med att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut har utbildningsutskottet följt upp effekterna av de båda reformerna på kort och på lång sikt. Uppföljningen utförs av vid och pågår . Fem rapporter har publicerats i serien Rapporter från (). I den första rapporten beskrivs reformerna i ett europeiskt perspektiv med särskilt fokus på en jämförelse med utvecklingen i och (2013/14:RFR21). Den andra rapporten handlar om hur reformerna har implementerats i högskolesystemet och bygger på intervjuer med rektorer för universitet och högskolor (2013/14:RFR22). Den tredje rapporten utgår från en enkätundersökning till studieansvariga vid landets lärosäten (2014/15:RFR6). Den redovisar de studieansvarigas erfarenheter och upplevelse av reformernas implementering och effekter. Den fjärde rapporten innehåller en fallstudie med nio utbildningar vid tre lärosäten och sträcker sig (2014/15:RFR7). Studien baseras på fokusgrupper och intervjuer med informanter med anknytning till utbildningarna (studenter, alumner och avnämare). [1] I en huvudrapport (2014/15:RFR5) sammanfattas resultaten från uppföljningen. Dessa presenterades och diskuterades också vid ett seminarium i . I skrivelsen presenterar regeringen bedömningar när det gäller ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Regeringen bedömer att de granskningar som () ansvarar för i ökad utsträckning bör beakta lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete. UKÄ:s granskningar bör vara inriktade på både kontroll av resultat och kvalitetsutveckling av högre utbildning. Systemet bör bestå av följande fyra komponenter: – granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete – tematiska utvärderingar. Bedömningarna i skrivelsen syftar till att vara ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. Regeringen avser att ge UKÄ i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra ett nytt system med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar samt de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. Arbetet bör utföras i samråd med både universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Ett nytt system för kvalitetssäkring av högre utbildning Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2015/16:76 till handlingarna. Regeringen bedömer i skrivelsen att de granskningar som UKÄ ansvarar för i ökad utsträckning bör beakta lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete. UKÄ:s granskningar bör vara inriktade på både kontroll av resultat och kvalitetsutveckling av högre utbildning. Det nya systemet bör enligt regeringen bestå av följande fyra komponenter: granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete Bedömningarna i skrivelsen syftar till att vara ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. Regeringen avser att ge UKÄ i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra ett nytt system med utgångspunkt i regeringens bedömningar, tillämpliga lagar och förordningar samt de principer för kvalitetssäkring som har tagits fram inom ramen för Bolognaprocessen. [2] Arbetet bör utföras i samråd med både universitet och högskolor och med företrädare för studenter och arbetsliv. Regeringen bör utfärda de föreskrifter som behövs. Regeringen bedömer att det nya kvalitetssäkringssystemet kan vara genomfört . En fortsatt betydelsefull komponent i kvalitetssäkringssystemet bör enligt regeringen vara UKÄ:s uppgifter att pröva frågor om examenstillstånd och universitetens rätt enligt lag att utfärda examina enligt 1 kap. 11–15 §§ högskolelagen (1992:1434) samt 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Av regelverken framgår både villkoren för att få examenstillstånd och vad som gäller när en examen inte längre får utfärdas på grund av att kraven för en viss examen inte längre uppfylls. Enligt regeringens bedömning bör prövningarna som utföras både efter ansökningar från lärosätena och i samband med utbildningsutvärderingar. Utgångspunkten för prövningar av ansökningar om examenstillstånd är att bedöma om utbildningen i fråga når, eller har förutsättningar att nå, de mål som och regeringen ställt upp för den examen som utbildningen leder till. Om UKÄ vid en utbildningsutvärdering finner att kraven för en viss examen inte är uppfyllda ska lärosätet ges att åtgärda bristerna. Om bristerna därefter kvarstår kan det i enlighet med vad regelverket föreskriver beslutas att examen inte längre får utfärdas. UKÄ ansvarar för hur prövningarna genomförs och för vidareutveckling och kvalitetssäkring av metoderna. Granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete – ny komponent Universitet och högskolor ansvarar för att högskoleutbildning har hög kvalitet, vilket förutsätter att lärosätet har ett system för kvalitetssäkring. UKÄ bör därför, som en andra komponent, genomföra granskningar av alla universitets och högskolors kvalitetssäkringsarbete. Syftet med dessa granskningar bör vara dels att kontrollera att lärosätenas kvalitetssäkringsarbete leder till hög kvalitet, dels att bidra till lärosätenas kvalitetsutveckling. Fokus bör vara att granska att lärosätena säkrar resultaten på utbildningar på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Med resultat i utbildningen menas att utbildningarna uppfyller kraven i högskolelagen, högskoleförordningen och examensbeskrivningarna. Utgångspunkten för granskningarna bör vara generella kvalitetsaspekter som tas fram av UKÄ i samverkan med universitet och högskolor och efter samråd med företrädare för studenter och arbetslivet. Aspekterna bör utarbetas utifrån kraven i högskolelagen, högskoleförordningen och examensbeskrivningarna i bilagorna till de förordningar som ansluter till lagen. Även de principer för kvalitetssäkring som utarbetats inom Bolognaprocessen bör beaktas. Hänsyn bör tas till olika lärosätens särart och profilering. Två- eller tregradig bedömningsskala I det nuvarande systemet för utbildningsutvärdering ger UKÄ omdömen utifrån en tregradig skala: bristande kvalitet, hög kvalitet respektive mycket hög kvalitet. Alternativet är att UKÄ endast beslutar om lärosätets kvalitetssäkringsarbete är godkänt eller inte, dvs. enligt en tvågradig skala. Regeringen bedömer att UKÄ bör ansvara för att utreda för- och nackdelar med en två- respektive tregradig bedömningsskala och slutligen avgöra vilken skala som ska användas. Regeringens bedömning är att om ett lärosäte får sitt kvalitetssäkringssystem underkänt bör UKÄ ansvara för fortsatt extern granskning av lärosätets kvalitetssäkringssystem tills bristerna är avhjälpta. Myndigheten bör ansvara för att utveckla de närmare formerna för en sådan fortsatt granskning, t.ex. hur ett lärosäte bör få på sig att rätta till bristerna i kvalitetssäkringsarbetet, bedömargruppens sammansättning och hur den bör arbeta. Regeringen anser att formerna för fortsatt granskning bör vara flexibla så att de kan anpassas till omfattningen av lärosätets brister. Regeringen anser att det är viktigt att ett bristande kvalitetssäkringsarbete får konsekvenser för lärosätet. Regeringen anser därför att kvaliteten på lärosätenas kvalitetssäkringsarbete bör påverka UKÄ:s urval av vilka utbildningar som ska granskas inom ramen för komponenten utbildningsutvärderingar (se komponent 3 nedan). Regeringen bedömer att ett ökat antal utbildningsutvärderingar, tillsammans med att ett bristande kvalitetssäkringsarbete kommer att stå under fortsatt granskning av UKÄ, är tillräckligt för att universitet och högskolor ska vidta de åtgärder som krävs. För att säkra en verkningsfull granskning avser regeringen dock att ge myndigheten i uppdrag att utreda om ytterligare sanktionsmöjligheter behövs. En tredje komponent som regeringen bedömer bör ingå i kvalitetssäkringssystemet är att UKÄ bör genomföra utvärderingar av ett urval utbildningar på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Syftet med utvärderingarna bör främst vara att kontrollera utbildningarnas resultat, dvs. att de uppfyller kraven i lag och förordning, men utvärderingarna bör även bidra till lärosätenas utveckling av kvaliteten. Utbildningsutvärderingar bör vara en prioriterad uppgift för UKÄ. Utbildningsutvärderingar bör enligt regeringen kunna genomföras antingen vid enstaka lärosäten eller vid samtliga lärosäten för att få en nationell bild av kvaliteten på en viss utbildning. Urvalet av vilka utbildningar som ska granskas bör göras på flera olika grunder. Om ett lärosäte inte uppfyller kraven i lag och förordning och kvalitetssäkringsarbetet inte godkänns bör myndigheten ansvara för att även granska ett urval av lärosätets utbildningar tills lärosätet bedöms kunna ta detta ansvar (se komponent 2 ovan). UKÄ bör även kunna initiera en utbildningsutvärdering om det t.ex. framkommer information om enstaka utbildningar som gör att det bedöms finnas risk för att kvalitetskraven för utbildningen inte uppfylls. Utbildningsutvärderingar bör således i första hand initieras av UKÄ, men de bör även kunna genomföras av myndigheten på uppdrag av regeringen. Regeringen kan t.ex. ha behov av att en viss utbildning utvärderas nationellt som beslutsunderlag eller som uppföljning av en viss examen eller utbildning. Därutöver anser regeringen att det för några yrkesexamina finns ett fortsatt behov av att få en nationell bild av kvaliteten och att det därför är viktigt att vissa utbildningsutvärderingar även fortsättningsvis utförs med regelbundenhet. Det gäller främst vissa legitimationsgrundande examina, t.ex. lärarexamina, där det är av särskilt intresse att utbildningarna håller hög kvalitet och är likvärdiga ur ett nationellt perspektiv och därför bör granskas . Regeringens utgångspunkt är att alla utbildningar ska omfattas av kvalitetssäkring, såväl på grundnivå och avancerad nivå som på forskarnivå. Det bör åstadkommas dels genom lärosätenas arbete med kvalitetssäkring av utbildningar, vilket UKÄ bör granska, dels genom det urval av utbildningsutvärderingar som UKÄ bör genomföra. Myndigheten bör ha en god kommunikation med lärosätena om vilka utbildningsutvärderingar som ska genomföras för att i så stor utsträckning som möjligt försöka undvika dubbelarbete och i stället hitta synergier i arbetet. Regeringen anser att en utbildning bör kunna underkännas även om lärosätets kvalitetssäkringsarbete har blivit godkänt. Regeringens uppfattning är att vid granskningen av utbildningarnas resultat bör de självständiga arbetena även fortsättningsvis vara ett viktigt bedömningsunderlag. Men även andra former av resultat samt förutsättningar och processer som påverkar utbildningens resultat ska kunna ingå i bedömningen för att ge en mer heltäckande bild av utbildningens resultat. Utbildningsutvärderingarna bör utgå från generella kvalitetsaspekter som tas fram av UKÄ i samverkan med universitet och högskolor och efter samråd med företrädare för studenter och arbetsliv. Aspekterna bör baseras på kraven i högskolelagen, högskoleförordningen, examensbeskrivningarna i bilagor till förordningar som ansluter till lagen och utifrån de principer för kvalitetssäkring som tagits fram inom Bolognaprocessen. Av skrivelsen framgår att ett utvecklingsarbete om hur utvärdering av utbildning på forskarnivå kan genomföras bedrivs på UKÄ och att avsikten är att sådana utvärderingar kommer att integreras i det nya systemet (skr. 2015/16:76 s. 5). Två- eller tregradig bedömningsskala Nuvarande system för utbildningsutvärdering innebär att UKÄ ger varje utbildning ett omdöme utifrån en tregradig skala: bristande kvalitet, hög kvalitet respektive mycket hög kvalitet. I promemorian med förslag om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning (U2015/1626/UH) gjordes bedömningen att varje utbildningsutvärdering bör utmynna i att UKÄ beslutar om ett omdöme enligt en tvågradig skala, motsvarande godkänt respektive underkänt, eftersom syftet med utbildningsutvärderingarna främst är att granska om utbildningen uppfyller kraven, dvs. är godkänd eller inte. Regeringen gör även för denna komponent bedömningen att UKÄ bör ansvara för att utreda för- och nackdelar med en två- respektive tregradig bedömningsskala och slutligen avgöra vilken skala som ska användas. Om en utbildning bedöms ha bristande kvalitet bör samma rutin som gälla. Det innebär att lärosätet får på sig att rätta till bristerna. Därefter gör UKÄ en uppföljning av om bristerna har åtgärdats. Om utbildningen vid uppföljningen fortfarande visar sig ha bristande kvalitet bör UKÄ besluta om att examen inte längre får utfärdas i enlighet med gällande regelverk. Tematiska utvärderingar – ny komponent Tematiska utvärderingar som utgår från uppgifter som lärosätena ska ansvara för enligt lag och förordning, och som bedöms vara väsentliga för kvaliteten i högre utbildning, kan bidra till viktig kunskap och nationella jämförelser av hur lärosätena arbetar och vilka resultat som har nåtts i en viss fråga. En fjärde komponent i kvalitetssäkringssystemet bör därför vara att UKÄ genomför utvärderingar av särskilda teman. Regeringen bedömer att denna komponent i kvalitetssäkringssystemet även kan ha stor betydelse för lärosätenas utvecklingsarbete. Teman som kan bli föremål för utvärdering kan t.ex. vara breddad rekrytering, internationalisering och jämställdhet, vilka är betydelsefulla kvalitetsaspekter för den högre utbildningen. Vad som blir föremål för tematisk utvärdering bör beslutas av UKÄ med utgångspunkt i relevans och effektivt resursutnyttjande, men de bör även kunna utföras av UKÄ på uppdrag av regeringen. Inledningsvis vill utskottet lyfta fram att har godkänt som mål för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Av högskolelagen (1992:1434) framgår att verksamheten vid universitet och högskolor ska avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen samt att de tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten (1 kap. 4 §). Målet för verksamhetsområdet och högskolor, som har fastställts av regeringen, är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 7.2). Det är som beslutar vilka statliga universitet och högskolor som ska finnas (2 kap. 1 § högskolelagen). finns det 14 statliga universitet och 17 statliga högskolor. Därutöver finns det 17 enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. beslutade 66 anslag för universitet och högskolor om sammantaget , vilket var av de beslutade medlen för utgiftsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Mot denna bakgrund anser utskottet att det är legitimt att staten vill försäkra sig om att utbildningarna håller hög kvalitet och att skattemedel används effektivt. UKÄ är den myndighet som har i uppgift att ansvara för sådan granskning enligt förordningen (2012:810) med instruktion för . Det är angeläget, menar utskottet, att systemet för kvalitetssäkring av högre utbildning är väl utformat. Utskottet har därför följt upp effekterna av nuvarande system på kort och på lång sikt. Resultaten har publicerats i . I den nu aktuella skrivelsen presenterar regeringen en delvis ny inriktning för UKÄ:s granskningar. Dessa bör liksom vara inriktade på kontroll av resultat, men därutöver också på kvalitetsutveckling av högre utbildning. Utskottet vill understryka vikten av att ett nytt kvalitetssäkringssystem följer de internationella principer som finns för kvalitetssäkring. Utskottet är positivt till att regeringen nu inför ett nytt system för kvalitetssäkring av högre utbildning. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det efter beslut inte kommer att tilldelas resurser till utbildning på grundnivå och avancerad nivå baserat på kvalitet i det nya kvalitetssäkringssystemet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utskottet föreslår därmed att lägger skrivelse 2015/16:76 till handlingarna. Utskottet har dock vissa synpunkter som rör uppföljningen av det nya kvalitetssäkringssystemet och jämförelser av utbildningars kvalitet. Nedan redogörs närmare för dessa synpunkter inför regeringens fortsatta arbete med det nya systemet. Uppföljning av det nya kvalitetssäkringssystemet m.m. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen ska ge i uppdrag att rapportera om hur det nya systemet för kvalitetssäkring av högre utbildning fungerar och att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya systemet efter införandet. Därmed bifalls två motionsyrkanden.