bet · H301AU8 · 2016-05-31 00:00:00 — Sammantaget innebär detta att handläggningen blir mer omfattande med längre handläggningstider som följd. Utskottet menar att det är viktigt att uppmärksamma frågor om skyddsombudens roll och befogenheter, inte minst mot bakgrund av bedömning i sin senaste årsredovisning. Utskottet ser fram emot utredningens betänkande och vill avvakta regeringens beredning av detsamma. Utskottet är därmed inte berett att förorda något tillkännagivande enligt motionsyrkandena som därmed avstyrks. Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 13 (SD) och 14 (V). beslutade om ändrade bestämmelser i 8 kap. arbetsmiljölagen som innebär att administrativa sanktionsavgifter från i stor utsträckning ska ersätta straffsanktioner (prop. 2012/13:143, bet. 2012/13:AU11, rskr. 2012/13:284). En sanktionsavgift ska tas ut även om överträdelsen inte har skett med uppsåt eller av oaktsamhet. Det högsta beloppet för avgiften höjs från till . I samma ärende beslutades också att straffsanktionerna i huvudsak ska ersättas av sanktionsavgifter även i ett antal lagar om arbetstid. För allvarligare överträdelser av arbetsmiljöregelverket som innebär att någon avlider, skadas eller utsätts för fara gäller även i fortsättningen bestämmelsen i 3 kap. 10 § om arbetsmiljöbrott, som kompletterar arbetsmiljölagens sanktionssystem. Preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott följer de allmänna preskriptionstiderna i och beror på straffskalan för brottet – ju strängare straffskala, desto längre preskriptionstid. I motion 2015/16:34 yrkar m.fl. (V) att den högsta nivån på sanktionsavgifterna bör höjas till 50 prisbasbelopp (yrkande 4). Vidare föreslår att man bör göra en utvärdering av förändringarna av sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna (yrkande 5). Partiet hänvisar till de ändringar i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna som trädde i kraft som bl.a. innebär att straffsanktioner i många fall har ersatts av sanktionsavgifter med motivet att det är mer effektivt att direkt på plats kräva in en avgift än att gå genom rättsväsendet. håller delvis med om detta men befarar att den omfattande avkriminaliseringen i arbetsmiljölagen kan leda till att det förebyggande arbetsmiljöarbetet försvåras. yrkar vidare att regeringen bör återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter när det gäller arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering (yrkande 6). En reglering i kollektivavtal skulle därutöver enligt öka arbetstagarorganisationernas möjligheter att driva fall där arbetsgivare inte fullföljt sina skyldigheter och möjliggöra en bättre anpassning av reglerna. (SD) anför i motion 2015/16:5 att har svårigheter att verkställa sina beslut om sanktionsavgifter gentemot utländska företag verksamma i och yrkar därför på en återgång till tidigare system där domstolar dömde ut böter med ett fungerande internationellt och europeiskt samarbete för indrivning av böterna. Vidare yrkar (SD) i motion 2015/16:1307 att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott förlängs. Motionären anför att ansvarsbiten vid arbetsplatsolyckor är väldigt komplicerad då entreprenader oftast sker i många led vilket leder till väldigt komplicerad ansvarsutkrävning. Utskottet ser fortsatt positivt på det sanktionssystem i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna som trädde i kraft . Utskottet har tidigare uttalat att det inte ser någon anledning att omvärdera de bedömningar som gjordes i samband med beslutet om det nya sanktionssystemet (bet. 2013/14:AU5). I ett par motionsyrkanden finns förslag om ändringar av sanktionsreglerna och det finns också förslag om att regeringen bör utvärdera det nya systemet. Utskottet konstaterar att utvärderar sanktionsreformen. Sanktionsreformen har varit på plats i mindre än och det väsentliga i detta läge är enligt verket att få en bild av erfarenheterna så här långt och att undersöka hur sanktionsreglerna fungerar i praktiken och vilka förbättrings- och utvecklingsbehov som finns. genomför därför en utvärdering av införandet av sanktionsavgifter som främst följer utvecklingen –2016. Arbetet genomförs av en extern utvärderare för att säkra en objektiv genomlysning då det är myndighetens verksamhet som utvärderas. En slutlig rapport planeras till . När det särskilt gäller motionsyrkandet om sanktionsavgifter för arbetsgivares ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering kan utskottet notera att har i uppdrag att analysera tillsynsresultaten för arbetsgivarens anpassnings- och rehabiliteringsarbete för att få en samlad bild av hur det ser ut. Uppdraget kommer att redovisas i myndighetens årsredovisning . När det gäller problematiken som kan uppstå om en utländsk arbetsgivare inte frivilligt betalar en sanktionsavgift noterar utskottet att i en återrapportering till regeringen fört fram att delar av problemet kan komma att lösas i och med genomförandet av det s.k. tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet. Utskottet delar den bedömningen och kan konstatera att frågan om genomförandet av tillämpningsdirektivet är under beredning inom . Utskottet välkomnar den utvärdering av sanktionsreformen som initierats av och ser fram emot att ta del av dess resultat. Det finns enligt utskottet inte skäl att föregripa den pågående utvärderingen. Inte heller pågående beredning av genomförandet av det s.k. tillämpningsdirektivet bör föregripas. Slutligen när det gäller preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott menar utskottet att det är angeläget att arbetsmiljöbrott inte preskriberas på grund av organisationsbrister eller bristande resurser hos åklagare eller . Utskottet har tidigare uppmärksammat att inrättade en särskild riksenhet för arbetsmiljöbrott och att inrättade särskilda enheter för arbetsmiljöbrott på regional nivå (bet. 2015/16:AU8). Med det ovan anförda avstyrks motionerna. En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m., punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3323 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2015/16:301 av (S), 2015/16:323 av (S) och 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt lägger skrivelse 2015/16:80 till handlingarna. Vi ser positivt på att regeringen fortsätter arbetet med att formulera strategier som ger arbetsmiljöarbetet en mer långsiktig inriktning och pekar ut prioriterade områden. Dock saknas breda initiativ för att förbättra och förenkla förutsättningarna för arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete. De åtgärder som regeringen föreslår i sin arbetsmiljöstrategi inriktas framför allt på enskilda branscher och yrken. Det menar vi är olyckligt eftersom det ytterst är arbetsgivarna som har ansvaret för arbetsmiljön. Den svenska arbetsmarknaden består till stor del av små företag. har ofta sämre kunskapsmässiga och andra resurser att hantera arbetsmiljöproblem. Att arbeta för att nå dessa företag är därför viktigt – inte minst om en nollvision för dödsolyckor ska kunna nås. I alliansregeringens arbetsmiljöstrategi betonades därför vikten av att utveckla och förbättra informerande roll. Alliansen utökade bl.a. kunskapsspridningsuppdrag genom inrättandet av den nationella funktionen för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. En annan viktig del i att underlätta för företag, i synnerhet mindre företag, är att förenkla regelverket, vilket inte innebär att ambitionsnivån i arbetsmiljöarbetet behöver sänkas. Det måste helt enkelt vara lätt att göra rätt. Arbetsmiljöinitiativ som tas från olika branscher bör stöttas i högre grad eftersom det är i branschen som bäst kunskap finns om vilka de största utmaningarna är. Vi anser att regeringen bör ta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbete, utvecklar informerande roll och förenklar regelverk samt ger mer stöd till arbetsmiljöinitiativ utifrån olika branschers kunskap om utmaningar inom sina områden. En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2015/16:301 av (S), 2015/16:323 av (S) och 2015/16:3323 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och lägger skrivelse 2015/16:80 till handlingarna. välkomnar att regeringen tagit fram en arbetsmiljöstrategi som till stora delar stämmer överens med förslag och satsningar inom området arbetsmiljö. Däremot delar vi inte utskottets positiva inställning till EU:s arbete på arbetsmiljöområdet. Vi ser problem med att EU får allt mer makt över arbetsmarknadspolitiken där hanteringen av arbetsmiljöfrågorna ligger. För oss sverigedemokrater är det självklart att lagar och regler om svensk arbetsmiljö ska vara en nationell fråga, då skillnaden som rör arbetsmiljöfrågor är stor inom EU:s medlemsländer vilket kan försämra den svenska standarden. anser att kvinnovåld som sker på arbetsplatser inte alltid ensamt kan skyllas på enskilda gärningsmän eller på attityder i samhället utan kan bero på en felaktig organisationsstruktur som ökar riskerna för att våld och hot ska inträffa. Det kan exempelvis röra sig om osäker kontanthantering, att en socialsekreterares besöksrum inte är inom hörselavstånd till övriga medarbetare, underbemanning på en vårdinrättning med farliga patienter, ensamarbete o.s.v. När våldstillbud inträffar till följd av sådana strukturer är det viktigt att inte bara gärningsmännen utan också strukturerna bemöts på rätt sätt. Detta bör på alla arbetsplatser ske inom ramen för – systematiskt arbetsmiljöarbete. Tyvärr visar inspektioner att sex av tio arbetsgivare slarvar eller saknar rutiner för att hantera tillbud på arbetsplatsen. Enligt statistik har även andelen som uppgett att inte ens bedrivs på arbetsplatsen legat ungefär på . Detta är enligt inte acceptabelt. Därför bör regeringen verka för att antalet arbetsgivare som bedriver i fortsättningen följs upp . beslutades om nya strängare regler för åtgärder mot arbetsgivare som bryter mot arbetsmiljöföreskrifter. Visar uppföljningar att de nya reglerna inte ger någon betydande effekt på antalet arbetsgivare som bedriver måste ytterligare åtgärder vidtas. Vid en sådan situation bör regeringen verka för att kan öka antalet inspektioner på arbetsplatser samt eventuellt även höja minimibeloppet för det vite som arbetsgivare kan dömas att betala vid brott mot arbetsmiljölagen. Forskning om det moderna arbetslivets villkor, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 21. Kulturen på arbetsmarknaden och arbetsgivarens syn på föräldraskap, barn och familj är avgörande för föräldrarnas möjligheter att möta sina barns behov. Det är därför viktigt att värna en kultur på arbetsmarknaden där det är accepterat att småbarnsföräldrar är hemma på heltid, eller går ned i arbetstid, för att ta hand om sitt barn. står sig väl i det avseendet och det är av stor vikt att fortsätta att slå vakt om ett familjevänligt arbetsliv. återstår en del innan mammor och pappor ses som likvärdiga föräldrar och ges samma möjligheter att ta en aktiv roll i föräldraskapet. För många präglas arbetsförhållandena av gränslöshet och flexibilitet. Det skapar förutsättningar till flexibla lösningar som gynnar den anställde. Men det finns också förutsättningar att vara tillgänglig och utföra arbete , , under semestern och när barnen är sjuka, något som kan vara svårt att säga nej till om det etableras som norm. Politik och lagstiftning är ett alltför trubbigt verktyg för att komma åt de problem och den stress som det gränslösa arbetslivet kan ge upphov till för familjer och enskilda. Regleringar skulle sannolikt försvåra för såväl företagande som familjeliv. Med det ovan anförda anser jag att regeringen bör verka för mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande Företagshälsovård, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:641 av m.fl. (S) och 2015/16:2560 av Finn m.fl. (M). anser att alla arbetstagare ska ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård med branschkunskap som arbetar med strategiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Det är dels en rättvisefråga, dels en förutsättning för att fler människor ska orka arbeta fram till eller längre. Tillgången till företagshälsovård följer de vanliga klass- och könsgränserna. medlemmar, särskilt kvinnor på mindre arbetsplatser och i branscher med många deltider, tidsbegränsade anställningar, inhyrningar och arbete på obekväm arbetstid, är de som har sämst tillgång till företagshälsovård. Den lägsta tillgången till företagshälsovård finns bland kvinnliga arbetare i den privata servicesektorn. Av dessa arbetstagare hade enbart tillgång till företagshälsovård via sin arbetsplats (LO: Företagshälsovård – en handledning från LO och , 2013). Ett grundläggande problem, vid sidan av att många arbetsgivare tenderar att bortse från såväl lagstiftning som föreskrifter, är att arbetsgivare ofta saknar kunskap om företagshälsovårdens roll i det systematiska förebyggande arbetsmiljöarbetet. En kvalitetssäkrad företagshälsovård arbetar utifrån en helhetssyn på arbetsmiljön med god kunskap om förhållandena i den aktuella branschen och med hög kompetens inom områdena arbetsmiljö, arbetsorganisation, ledarskapsfrågor, beteendevetenskap, ergonomi, hälsovetenskap, medicin, teknik och rehabilitering. Regeringen bör ta initiativ till att i samverkan med arbetsmarknadens parter se över möjligheterna att skapa en effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Kränkande särbehandling i arbetslivet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2015/16:1870 av m.fl. (S) och 2015/16:2559 av Finn m.fl. (M). anser att arbetsrätten behöver stärkas så att de drabbade kan få sin sak prövad samt få upprättelse och ekonomiskt skadestånd. Därför behövs en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. har formulerat ett förslag på hur en sådan lagstiftning skulle kunna utformas. Jag anser att förslaget är en bra utgångspunkt för ett kommande lagstiftningsarbete. Mobbning är ett stort och alltför lite uppmärksammat arbetsmiljöproblem med allvarliga konsekvenser för de drabbade. Mobbning på jobbet leder i första hand till stort psykiskt lidande, men ökar också risken att bli fysiskt sjuk. Enligt upplever ungefär var tionde arbetstagare att de är mobbade av sin chef eller av andra arbetstagare (2013. Rapport 2014:3). menar att det saknas en tydlig lagstiftning som skyddar den som utsätts för trakasserier på jobbet. En lucka i lagstiftningen gör att anställda kan frysas ut och systematiskt mobbas av en chef eller av andra arbetstagare utan att någon ställs till svars. kan utdöma vite för arbetsgivare som inte sköter sig. Det är dock otillräckligt eftersom arbetsmiljölagen är en förvaltningsrättslig lag som reglerar förhållandet mellan arbetsgivaren och staten. Lagen ger ingen lösning eller upprättelse i form av erkännande eller ekonomiskt skadestånd till den som blivit trakasserad. För att kunna få sin rätt prövad i domstol behövs det en arbetsrättslig lag. fattade beslut om att regeringen bör återkomma med förslag om hur mobbning och trakasserier i arbetslivet ska minska. Varken den förra eller den nuvarande regeringen har ännu lagt fram några sådana förslag, trots tillkännagivande. Det är hög tid att regeringen tar problemet med mobbning i arbetslivet på allvar. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. Kvinnors arbetsmiljö, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 13. Kvinnors arbetsrelaterade ohälsa är en stor utmaning. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. När sjuktalen åter börjat stiga är det helt fel väg att gå att göra som regeringen och avskaffa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Detta har även flertalet expertmyndigheter påpekat. Bland annat ser risker med att avskaffa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen eftersom det kan komma att öka sjukfrånvaron. Eftersom kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män är det framför allt kvinnor som ligger i riskzonen. Vi anser att regeringen bör ge ytterligare resurser för att fortsätta att förbättra kvinnors arbetsmiljö, bl.a. genom inspektioner och informationsinsatser. Kvinnors arbetsmiljö, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 5. eftersträvar ett arbetslivsklimat som ger förutsättningar att klara det livspussel som föräldraskap med små barn innebär. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Det finns många olika orsaker till att kvinnor i högre utsträckning än män drabbas av arbetsskador inom vissa branscher. Hur arbetet är organiserat, hur ledarskapet ser ut och vilka förutsättningar som finns att utföra arbetet är några exempel. Ofta är arbetsgivaren omedveten om skillnaderna och det finns en stor utmaning i att göra alla medvetna om det omedvetna. Kvinnors ohälsa kulminerar som följer efter första barnets födelse. Ohälsa som varar än påverkas kraftigt av sociodemografiska och socioekonomiska faktorer. Yrken med ökad risk för sjukskrivning framträder inom skola, vård och omsorg, områden inom vilka kvinnor är dominerande. I 2014:14 identifieras de fysiska och psykiska krav som finns i dessa arbetsroller som orsakerna till den högre sjukskrivningsrisken. Snedfördelningen av arbetet i hemmet där båda föräldrar förvärvsarbetar gör vidare att många kvinnor dubbelarbetar. Alliansregeringen gav i uppdrag 2011 att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsrelaterade problem. De slutsatser som drar utifrån det arbete som bedrivits är att den könssegregerade arbetsmarknaden i väsentlig grad bidrar till att kvinnor löper större risk att drabbas av belastningsskador. Jag anser att regeringen bör uppdra åt att utveckla verktyg för arbetsgivare att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen som riskfaktor för sjukskrivning. Ytterligare åtgärder för kvinnors arbetsmiljö, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3323 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Arbetsmiljön på svenska arbetsplatser står sig väl i en internationell jämförelse. Utvecklingen går också på många sätt åt rätt håll. Antalet dödsfall i arbetsolyckor har minskat stadigt och antalet anmälda arbetsolyckor med frånvaro ligger på en tredjedel jämfört med . Även antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat . Dock har den arbetsrelaterade sjukfrånvaron ökat något . Utgångsläget för en fortsatt positiv utveckling med minskande antal arbetsolyckor och arbetsskador är därmed förhållandevis gott, men det är viktigt att fortsätta förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser för att förebygga ohälsa och olycksfall och motverka att människor utestängs från arbetslivet. Ett prioriterat område bör vara kvinnors arbetsmiljö. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap samt att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Detta område bör även i fortsättningen uppmärksammas. Liksom utskottet välkomnar vi därför att regeringen har förlängt uppdrag. Däremot anser vi det vara helt fel väg att gå att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen när sjuktalen åter börjat stiga. Bland andra har varnat för att det kan komma att öka sjukfrånvaron. Eftersom kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män är det framför allt kvinnor som ligger i riskzonen. Vi anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att prioritera kvinnors arbetsmiljö. Arbetsmiljön inom vården och omsorgen, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 39 samt 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2541 av m.fl. (S) och 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 12. Medarbetare i vården och omsorgen är välfärdens kärna. Deras arbetsinsatser, kunskaper, erfarenheter och engagemang är avgörande för vårdens kvalitet. Det är i mötet mellan vården och omsorgens professionella medarbetare och patienternas och brukarnas behov som kvalitet uppstår och utvecklas. Kommuner och Landsting (SKL) uppskattar och beräknar t.ex. att det kommer att behövas ca 230 000 nya medarbetare inom vård och omsorg fram t.o.m. om inga tydliga förändringar sker i arbetssätt och bemanning. Vidare menar () att efterfrågan kommer att öka gällande ett antal yrkesgrupper såsom specialistsjuksköterskor, biomedicinska analytiker och barnmorskor, inom vård och omsorg. Om det offentliga ska klara personalförsörjningen måste sjukvården bli en ännu mer attraktiv arbetsgivare. Alliansregeringen tog ett helhetsgrepp om svensk äldrevård och tillsatte en utredning för att kunna fatta långsiktiga, hållbara beslut. måste den nuvarande regeringen överväga något liknande för hälso- och sjukvården. Vi anser att regeringen bör verka för att man inom hälso- och sjukvården, omsorgen och prövar möjligheten att regelbundet erbjuda fysisk träning på arbetstid. Regeringen bör vidare genomföra en översyn av hur arbetsmiljön i vården och omsorgen kan förbättras i syfte att bl.a. skapa långsiktighet i kompetensförsörjningen. Arbetsmiljön inom vården och omsorgen, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.