bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 16, som totalt uppgår till ca , och vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. Utskottet har vidare gjort en uppföljning av vissa riktade statsbidrag och satsningar inom skolområdet. Samtliga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till vidtagna åtgärder, pågående arbete och gällande rätt. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Proposition 2016/17:1 utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. 2 Anslag inom utgiftsområde 16 3 Barn- och ungdomsutbildning Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen 5 Universitet och högskolor Anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor 2:2 Universitets- och högskolerådet Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Anslag och bemyndiganden för forskning och forskningens infrastruktur 3:1 : Forskning och forskningsinformation 3:2 : Avgifter till internationella organisationer 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 1.Anslag inom utgiftsområde 16 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 16 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 16 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 16 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområde 16 i korthet Bilaga 7 Särskild uppföljning av mål och indikatorer för utgiftsområde 16 och verksamhetsområdet Bilaga 8 Regeringens särskilda redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet i korthet Bilaga 9 Utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2015 Tabell 1 Mål och indikatorer för utgiftsområde 16 Tabell 2 Mål och indikatorer för verksamhetsområdet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 16 anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 16 punkt 4 och avslår motionerna 2016/17:194 av och (båda M), 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 10, 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:833 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 6–9, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 6, 16, 19, 23, 24, 37, 39 och 40, 2016/17:906 av och (båda S), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 8, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkandena 3, 7, 9 och 11, 2016/17:1375 av och (båda SD), 2016/17:1382 av och (båda SD), 2016/17:1384 av och (båda SD), 2016/17:1386 av och (båda SD), 2016/17:1387 av och (båda SD), 2016/17:2228 av m.fl. (SD), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:2489 av m.fl. (SD), 2016/17:2493 av (KD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 19, 20, 23 och 26, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 8, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkandena 3, 4 och 30, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3044 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 5–9 och 14–17, 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 10, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 6, 8, 21, 32, 33, 37, 40, 43 och 45, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 23–25, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 34, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 10, 11, 13, 14, 19, 23 och 37, 2016/17:3453 av i m.fl. (C) och 2016/17:3464 av m.fl. (L) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtganden 1. besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och –2024 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst , 2. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS), 3. för anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet, 4. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 16 punkterna 1–3 och 5 samt avslår motion 2016/17:3464 av m.fl. (L) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L)*, (M)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), i (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (V), (KD)*, (S) och (SD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:1 utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även 96 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. En sammanställning av regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. En sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 3. Utskottets förslag – som överensstämmer med regeringens förslag – till beslut om anslagsfördelning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 4. Utskottets förslag – som överensstämmer med regeringens förslag – till beslut om beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 5. Resultaten för utgiftsområdet återges kortfattat i bilaga 6. Utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning (vissa mål och indikatorer) finns i bilaga 7. Regeringens särskilda redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet återges kortfattat i bilaga 8. Utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet finns i bilaga 9. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till 72 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende ska utbildningsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Antalet anslag som pris- och löneomräknas har minskat till följd av att regeringen har omkategoriserat vissa pris- och löneomräknade anslag så att de fastställs med ett bestämt nominellt belopp. De berörda anslagen används nästan uteslutande till annat än förvaltningsutgifter. Omläggningen ger en mer ändamålsenlig och enhetlig anslagskategorisering. De berörda verksamheterna kompenseras fullt ut för utebliven pris- och löneomräkning 2017 och 2018 samt i vissa fall även 2019 och 2020. Omläggningen innebär dock att utgifterna för pris- och löneomräkningen 2017 revideras ned. uppstår en besparing (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 523). Inom utgiftsområde 16 finns ett antal anslag som tidigare pris- och löneomräknats men som i budgetpropositionen har omkategoriserats och som hädanefter därmed fastställs med ett nominellt belopp. Minskning av anslag för att finansiera nationell digital infrastruktur Den nationella digitala infrastrukturen är en förutsättning för digitalisering av det offentliga . En väsentlig del i detta arbete är införande och vidareutvecklingen av nationella digitala tjänster, såsom Mina meddelanden, e-legitimation och sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd samt e-handel i staten. bör enligt regeringen avsättas för detta ändamål. Finansiering bör ske genom en omfördelning av medel från de statliga myndigheternas förvaltningsanslag till de anslag som disponeras av , , och (), dvs. de myndigheter som har ansvar för att tillhandahålla de nationella digitala tjänsterna. Förändringen innebär även att visst utbyte av grunddata mellan myndigheter, t.ex. folkbokföringsdata, blir avgiftsfritt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 s. 116). För utgiftsområde 16 innebär detta exempelvis att anslag för universitet och högskolor berörs av förslaget med sammanlagt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 238). Betänkandet har disponerats så att inledningsvis behandlas utskottets uppföljning av budgetpropositionen i olika avseenden, bl.a. i fråga om regeringens resultatredovisning till (avsnitt 1). Därefter följer utskottets ställningstagande till anslagen m.m. och motioner inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 2). Utskottets närmare skäl till sitt ställningstagande till anslag m.m. och motioner i avsnitt 2 tas sedan upp i nedanstående avsnitt. Under varje avsnitt sammanfattas även regeringens redovisning av resultaten för verksamhetsområdet. – 3 Barn- och ungdomsutbildning – 5 Universitet och högskolor – 7 Gemensamma ändamål. I bilaga 1 redovisas behandlade förslag, i bilaga 2 och 3 redovisas regeringens och oppositionens förslag. I bilaga 4 och bilaga 5 redovisas utskottets anslagsförslag respektive förslag om bemyndiganden. I bilaga 6 återges regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområdet, och i bilaga 7 finns utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning. I bilaga 8 återges regeringens redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. I bilaga 9 finns utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning omfattar utbildning inom skolväsendet[1], viss annan utbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning, forskning och rymdverksamhet. Inom utgiftsområdet varierar huvudmannaskap och finansieringsformer mellan och inom olika verksamheter. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan. Kommunerna är huvudmän för den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). I komvux ingår utbildning i svenska för invandrare. För övriga skolformer kan kommunerna, i vissa fall landstingen och enskilda vara huvudmän (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med riktade statsbidrag inom bl.a. utgiftsområde 16. De kommunala skatteintäkterna utgjorde ungefär drygt två tredjedelar av de totala intäkterna på . Statsbidragen (generella och riktade) uppgick till , varav var riktade statsbidrag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 25 s. 18 och 25). fanns inom utgiftsområde 16, bl.a. ca för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m., och ca för karriärstegsreformen för lärare (skr. 2015/16:102 s. 48 och s. 54). Under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 40–45) framgår vilka medel som tillförs för att kompensera för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet och som betalas ut till kommunsektorn i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Statsbidragen kan på motsvarande sätt minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller får möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. Med eftergymnasial yrkesutbildning avses främst utbildning inom som anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting eller enskilda huvudmän, men även utbildning utanför som anordnas av enskilda huvudmän, s.k. kompletterande utbildningar. [2] Myndigheten för beslutar om statsbidrag till dessa utbildningar och utövar tillsyn över dem. Det är myndigheten som beslutar om en utbildning ska ingå i . Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Högskoleutbildning finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel inom utgiftsområde 16. Utöver medel från utgiftsområde 16 finansieras forskningen vid statliga universitet och högskolor med medel från andra utgiftsområden (bl.a. utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap, utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, utg.omr. 21 Energi, utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och utg.omr. 24 Näringsliv), stiftelser, kommuner, landsting, privata företag och EU. I propositionen lämnar regeringen förslag till anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare föreslås ett antal bemyndiganden för olika anslag. I propositionen lämnar regeringen också en resultatredovisning för utgiftsområdet och respektive verksamhetsområde. 1 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. Som en del i beredningen av budgetpropositionen följer utbildningsutskottet upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 16. Uppföljningen genomförs av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering och är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. har beslutat om mål för utgiftsområde 16 (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Regeringen har delat in utgiftsområdet i sex verksamhetsområden med ett mål för varje område: Förskola och grundskola, Gymnasieutbildning, Kommunernas vuxenutbildning, Eftergymnasial yrkesutbildning, Universitet och högskolor samt Forskning. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I budgetpropositionen presenterar regeringen mål och en resultatredovisning för utgiftsområde 16 och för varje verksamhetsområde inom utgiftsområdet. I resultatredovisningen beskriver regeringen de resultatindikatorer som har valts ut för att mäta resultaten mot målen. Resultaten redovisas, och regeringen analyserar dem och bedömer måluppfyllelsen. [3] Resultaten för utgiftsområdet sammanfattas under avsnitt 2 i detta betänkande och återges kortfattat i bilaga 6. Resultaten för verksamhetsområdena sammanfattas under respektive avsnitt i betänkandet. Utskottets uppföljning har haft budgetpropositionens struktur och resultatredovisningens utformning i fokus. Styrgruppen har beslutat att flytta fokus till resultatindikatorerna. Indikatorerna följs upp i två avseenden: – vilka indikatorer som regeringen har valt för att mäta måluppfyllelsen och skälen för dessa val – om regeringen använder indikatorerna i sin resultatanalys och bedömning av måluppfyllelsen. har denna uppföljning gjorts för utgiftsområde 16 och för verksamhetsområdet . Denna särskilda uppföljning sammanfattas nedan och finns i sin helhet i bilaga 7. Utskottet har ett fokusområde som det följer med särskilt intresse sedan förra valperioden, nämligen skolpersonalens behörighet och utbildning. För att tillgodose utskottets tidigare önskemål om en samlad redovisning av skolans personalsituation redovisar regeringen lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet i ett särskilt avsnitt i anslutning till resultatredovisningen för utgiftsområdet. Denna redovisning sammanfattas nedan och återges kortfattat i bilaga 8. Inom ramen för utskottets uppföljning av riktade statsbidrag till skolan har förra årets fördjupningsstudie följts upp med en särskild genomgång av de statsbidrag och satsningar som ingick i studien. Denna genomgång sammanfattas nedan och finns i sin helhet i bilaga 9. Efter sammanfattningarna följer utskottets ställningstagande till de olika uppföljningarna och vissa delar av budgetpropositionen. Ställningstagandet är indelat i flera rubriker. Sammanfattning av utskottets särskilda uppföljning av mål och indikatorer för utgiftsområde 16 och verksamhetsområdet Utskottets särskilda uppföljning av mål och indikatorer för hela utgiftsområdet och verksamhetsområdet finns i sin helhet i bilaga 7. mål för utgiftsområdet och de åtta indikatorer som regeringen har valt ut för att följa måluppfyllelsen för utgiftsområdet återges i tabell 1. Tabell 1 Mål och indikatorer för utgiftsområde 16 ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet Unga vuxnas deltagande i utbildning (ny indikator) Olika ålderskohorters uppnådda utbildningsnivå (ny indikator) Könsfördelningen bland högskoleexaminerade inom olika utbildningsinriktningar (ny indikator) Andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen i högskolan (ny indikator) Andelen professorer som är kvinnor (ny indikator) Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten Riktmärkena i EU:s utbildningspolitiska samarbete Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. För att följa upp hur framstående är som kunskaps- och forskningsnation anser regeringen att jämförelser behöver göras med andra länder. Huvuddelen av de åtta indikatorer som regeringen har valt ut bygger därför på internationell statistik från , , och en internationell tidskriftsdatabas, . I de fall det finns tidsserier att tillgå beskriver regeringen utvecklingen . All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön, om dessa uppgifter är tillgängliga. Regeringen menar att en framstående utbildningsnation bör erbjuda många, i synnerhet unga, personer god tillgång till utbildning. Detta följs upp genom indikatorerna Befolkningens uppnådda utbildningsnivå, Unga vuxnas deltagande i utbildning och Olika ålderskohorters uppnådda utbildningsnivå. Enligt regeringen bör en framstående kunskaps- och forskningsnation med hög kvalitet ha ett jämställt utbildningssystem. Regeringen följer därför upp jämställdheten genom indikatorerna Könsfördelningen bland högskoleexaminerade inom olika utbildningsinriktningar, Andelen kvinnor bland den forskande och undervisande personalen i högskolan och Andelen professorer som är kvinnor. I bedömningen av hur står sig som kunskapsnation är det enligt regeringen viktigt att även följa upp riktmärkena i EU:s utbildningspolitiska samarbete. Det är följaktligen också en av regeringens resultatindikatorer. Ett vanligt sätt att mäta forskningens kvalitet är enligt regeringen att följa upp publiceringar och citeringar av forskningsartiklar, som också är en av regeringens indikatorer. Indikatorn kan mätas som antalet artiklar med svenska författare. Ett annat mått på indikatorn är s.k. fältnormaliserade medelciteringar av vetenskapliga artiklar. [4] Ytterligare ett mått på indikatorn är andelen artiklar som är bland de mest citerade artiklarna i världen. jämförs här med några andra europeiska länder och . Datakälla är det nederländska företaget databaser. Enligt regeringen syftar forskningssamarbeten med andra länder och företag till att bidra till kvalitet och till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen mäter indikatorn Forskningssamarbete som andelen publicerade artiklar som var resultatet av ett internationellt forskningssamarbete eller företagssamarbete. När det gäller analysen och slutsatserna för utgiftsområdet går regeringen igenom alla indikatorer som valts ut för att mäta måluppfyllelsen, först de indikatorer där resultatet enligt regeringen visar att kan sägas vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet och därefter de indikatorer där resultatet enligt regeringen visar att är mindre framstående. Sammantaget konstaterar regeringen att de indikatorer som används för att bedöma om är en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet visar en blandad bild. Regeringens mål för forskningspolitiken och de fyra indikatorer som regeringen har valt ut för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet återges i tabell 2. Tabell 2 Mål och indikatorer för verksamhetsområdet Målet för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder Antal vetenskapliga artiklar, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel, för och jämförbara länder Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar för olika vetenskapsområden i Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. Indikatorn Antal vetenskapliga artiklar är enligt regeringen ett vedertaget mått på vetenskaplig produktivitet.