bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Utskottet noterar att Utredningen om nationella prov (U 2015:02) har föreslagit att en digitalisering av de nationella proven bör påbörjas och en försöksverksamhet inledas med målet att nationella prov ska vara digitaliserade 2022. Enligt utskottet är det viktigt att öka likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven. Skolinspektionen har i sin centrala omrättning av prov visat att det finns problem i bedömningen. Det är vanligt att ombedömaren sätter ett annat betyg än läraren vid skolan, ofta ett lägre än ett högre. Skillnaderna är störst i de delprov där eleven ger svar i form av en längre text, dvs. där lärarens bedömningsutrymme är stort. Skolinspektionen har också visat att det finns skillnader i bedömning mellan skolor, vilket i sin tur kan medföra skillnader mellan skolor på elevers ämnes- och kursbetyg. Utskottet menar att likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven måste förstärkas. Det är därför angeläget att på alla sätt arbeta med effektiva åtgärder som kan utveckla detta. Utskottet anser därför att regeringens beredning av förslagen i betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25) ska utmynna i ett införande av digitaliserade nationella prov med extern rättning av nationella examinatorer. Med hänvisning till detta föreslår utskottet därför att ska tillkännage för regeringen att digitaliserade nationella prov med extern rättning ska införas. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 2015/16:2399 (C) yrkande 29 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 20. Elevers hälsa och skolmiljö Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbets- och skolmiljö. Jämför reservationerna 56 (SD), 57 (KD), 58 (SD, V) och 59 (SD, KD). I motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 40 framförs att det bör genomföras en satsning på skolmiljön i den svenska skolan. Många skolmiljöer lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Staten bör ta ett större ansvar för landets skollokaler. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 34 anser motionärerna att varje kommun ska genomföra en inventering av den fy-siska skolmiljön. Motionärerna framhåller att det är skolhuvudmännen som har huvudansvaret för skolmiljön, för att förebygga och förhindra risker för olycksfall eller sjukdom och för att skapa en god miljö för lärande. I yrkande 35 framförs att regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att både elever och föräldrar har ett ansvar för att medverka till en god skolmiljö. riktar skollagen krav på rektorn och huvudmannen vad gäller ansvar för god arbetsmiljö och trygghet. Det behöver tydliggöras vilket ansvar elever och vårdnadshavare har. Enligt yrkande 36 bör regeringen också återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att den som avsiktligt saboterar skolans fysiska miljö ska delta i att återställa det som skadats. I motion 2015/16:649 av (S) anges att det bör övervägas att komplettera regeringens satsning på skolans arbetsmiljö med mer information kring vad som krävs för att åstadkomma en god ljudmiljö i skollokaler. I motion 2015/16:265 av (MP) behandlar motionären frågan om att värna barns och elevers rätt till hälsofrämjande och pedagogiska utemiljöer och hänvisar till en vägledning för barns och ungas utemiljö som har tagit fram på uppdrag av regeringen. I kommittémotion 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 3 framförs att regeringen bör återkomma med förslag om att arbetsmiljölagen ska omfatta elever i fritidshem på ett liknande sätt som den omfattar elever i och i gymnasieskolan. Arbetsmiljöskyddet varierar för de yngre skolbarnen trots att verksamheten ofta bedrivs i samma lokaler. I 5 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller enligt 2 § även fritidshem. Vidare gäller för fritidshem enligt 14 kap. 9 § att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklass. Den gäller också för den personal som arbetar i förskola och på fritidshem. Däremot omfattas inte barnen i förskola och på fritidshem av arbetsmiljölagen. har lagstiftning som gäller arbetsplatser, hit räknas lokaler men också skolor och förskolor. Det finns bestämmelser om inomhusmiljö, inomhustemperaturer på arbetsplatser, ventilation på arbetsplatser och radonhalter. Enligt 3 kap. 1a § arbetsmiljölagen ska arbetsgivare och arbetstagare samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. De som genomgår utbildning, med undantag för barn i förskola och elever i fritidshem, omfattas av begreppet arbetstagare. I kap. 5 i skollagen finns även bestämmelser om ordningsregler och disciplinära och andra särskilda åtgärder. Enligt 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt det som anges i 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Ett flertal bestämmelser i kap. 5 gäller också för fritidshem. Arbetsmiljölagen ställer inga krav på skolgården men tar i föreskrifterna Arbetsplatsens utformning (AFS 2009:02) upp skolgården som ett viktigt pausrum för barnen. Enligt 8 kap. 9–11 §§ (2010:900) ska det finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse både i bostadsområden och på tomter med lokaler för fritidshem, förskola och skola. Det är kommunen som avgör vad som ska anses som tillräcklig friyta. Som stöd för kommunernas arbete har tagit fram allmänna råd om friyta för lek och utevistelse vid fritidshem, förskolor, skolor eller liknande verksamhet som förtydligar innebörden i bestämmelserna (BFS 2015:1 FRI 1). Bakgrund och pågående arbete genomför en s.k. skoltillsyn, inom vilken av landets skolor och alla skolhuvudmän med fem eller fler skolor ska ha inspekterats av . Huvudinriktningen av inspektionen är att arbetsgivarna ska få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom omfattas olika riskområden i skolan, nämligen hög arbetsbelastning, hot och våld samt den fysiska arbetsmiljön som buller, ventilation och städning. De skolformer som berörs av inspektionerna är förskoleklass, grund- och gymnasieskolan samt grundsär- och gymnasiesärskolan. drev ett nationellt tillsynsprojekt om inomhusmiljön i skolan, med fokus på ventilation och städning. Resultaten visade bl.a. att det fanns brister i skolornas arbete med egenkontroll enligt . beslutade genom antagandet av vårändringsbudgeten om ett nytt statsbidrag för renovering av skollokaler (prop. 2014/15:99 s. 126, bet. 2014/15:FiU21 s. 7, rskr. 2014/15:255). avsattes för detta ändamål (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18 s. 49, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:77, se även prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 187). Aktuella föreslagna belopp redovisas i vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99). Enligt förordningen (2015:552) om statsbidrag för att rusta upp skollokaler, som började gälla , får statsbidraget lämnas för att rusta upp skollokaler i syfte att förbättra lärmiljön, exempelvis lokalernas utformning och användbarhet samt upplevelsen av trygghet förbättra arbetsmiljön, exempelvis luftkvalitet, ljudmiljö och förutsättningar för städning minska miljöpåverkan, exempelvis minskad användning av särskilt farliga ämnen eller minskad energi- eller vattenanvändning. Statsbidraget gäller för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. gav ut en vägledning (Gör plats för barn och unga!) för planering, utformning och förvaltning av skolans och förskolans utemiljö. Det övergripande målet med vägledningen är att förtydliga friytans betydelse för barns och ungas lek, lärande och hälsa. Målet är också att ge vägledning om hur goda utemiljöer vid skola och förskola kan åstadkommas och utvecklas genom fysisk planering, utformning och förvaltning. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att alla barn och unga har tillgång till en god, välfungerande utemiljö och möjlighet att leka och utvecklas utomhus i hälsosamma och inspirerande sammanhang. Vägledningen riktar sig till beslutsfattare, beställare eller yrkesverksamma med ansvar för planering, utformning, förvaltning eller skötsel av den fysiska utemiljön vid förskolor och grundskolor. har även beslutat om ett statsbidrag för att förbättra och rusta upp utemiljön vid förskolor, grundskolor och motsvarande skolformer, fritidshem m.m. (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18 s. 49, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:77, se även prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 187). Aktuella föreslagna belopp redovisas i vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99 s. 82). uppmanade regeringen att återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn i förskolor och på fritidshem ska förbättras (bet. 2010/11:UbU6, rskr. 2010/11:170). Enligt regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75 s. 102) bereds frågan om förbättrad arbetsmiljö för elever i fritidshem vidare inom . Utskottet vill understryka betydelsen av en god arbetsmiljö för barn, elever och vuxna, i enlighet med gällande reglering. Utskottet vill också särskilt lyfta fram det beslut har fattat om ett statsbidrag för renovering av skollokaler. Syftet med bidraget är att förbättra barns och elevers lärmiljö och arbetsmiljö, och minska lokalernas miljöpåverkan. Även beslut om det tillfälliga statsbidraget med inriktning på utemiljön vid skolor m.m. syftar till att förbättra barns och elevers dagliga miljö. När det gäller elevernas utemiljöer vill utskottet uppmärksamma den vägledning om barns och ungas utemiljö samt de allmänna råd om friyta för lek och utevistelse vid fritidshem och skolor m.m. som tog fram . Utskottet anser att de tillsynsprojekt om skolors miljö som och har arbetat med och som pågår är mycket värdefulla i arbetet med att utveckla den dagliga miljön för barn och elever. Utskottet utgår från att skolans aktörer tar till sig de resultat, slutsatser och rekommendationer som presenteras i pågående och avslutade tillsynsprojekt. När det gäller frågan om hur arbetsmiljön kan förbättras specifikt för barn i fritidshem inväntar utskottet regeringens kommande överväganden i frågan. Med anledning av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2015/16:51 (V) yrkande 3, 2015/16:265 (MP), 2015/16:649 (S), 2015/16:1847 (SD) yrkande 40 och 2015/16:2878 (KD) yrkandena 34–36. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevhälsa. Ansvaret för skolhälsovården m.m. I motion 2015/16:1548 av (M) yrkande 1 framförs att skollagen bör ses över så att omfattningen av elevhälsoteamets insatser tydligt definieras. I yrkande 2 anges att det bör fastställas i skolhälsovårdens riktlinjer att elevhälsovårdens insatser ska sättas i relation till antal elever. Elevhälsans tillgång till olika professioner såsom skolsköterska, kurator och specialpedagog kan variera kraftigt mellan olika skolor. Detta strider enligt motionären mot en likvärdig skolhälsovård samt policyer för lika behandling. När elever inte får den hjälp och vård de behöver bidrar det till ökad ohälsa bland unga. I motion 2015/16:1918 av (M) framförs att en förstärkt elevhälsa bör utredas. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer och psykologer och idrottslärare bör även fysioterapeuter ingå i skolans elevvårdande team. Enligt motion 2014/15:207 av (FP) bör varje gymnasieskola vara skyldig att ha en drogpolicy med handlingsplan samt säkerställa att skolan är en narkotikafri arbetsmiljö. I motion 2015/16:1000 av m.fl. (S) yrkande 2 uppmärksammas vikten av skolans kunskap om hbt samt förmågan att möta alla elever. Fysiska och psykiska hälsoproblem är mer förekommande bland hbt-personer än hos befolkningen i stort. Med ökad kunskap skulle skolhälsovården kunna ta ett mer aktivt ansvar för att arbeta förebyggande och minska ohälsan bland hbt-personer. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 25–28 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om elevhälsa för eleverna i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller och varje elev i sameskolan (består av sex årskurser) ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I proposition 2009/10:165 (s. 276), som föregick införandet av skollagen, anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård samt med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I propositionen anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. I gymnasieskolans läroplan (Gy 11) framgår att rektorn ansvarar för att eleverna får kunskaper om riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger. ANDT-frågorna (dvs. frågor som rör alkohol, narkotika, droger och tobak) hanteras även i gymnasieskolans ämnesplan för Idrott och hälsa och i ämnesplanen för Naturkunskap. Bakgrund och pågående arbete lämnade ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). har haft ett regeringsuppdrag för att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. slutredovisade uppdraget om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (dnr 2012:1077). Sammantaget har betalt ut till huvudmän som har utökat sin personal inom elevhälsan. Huvudmän har kunnat ansöka om statsbidrag för följande personalkategorier: skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. Det utbetalda bidragsbeloppet har resulterat i en förstärkning motsvarande 2 164 heltidstjänster runt om i landet. Uppföljningar som gjort visar att huvudmännen som har tagit del av statsbidragen anser att personalförstärkningen har haft positiva effekter och bidragit till att stärka såväl elevhälsans verksamhet som elevhälsoteamens eget arbete. av huvudmännen som tagit del av bidraget bedömer att eleverna har kunnat få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen tack vare personalförstärkning inom elevhälsan. har också inom ramen för uppdraget erbjudit utbildningsinsatser och tagit fram stödmaterial och andra typer av kunskapsstöd. Verket har också deltagit i andra myndigheters arbete med att ta fram kunskapsstöd och underlag. och arbetar nu med en omarbetning av den gemensamma publikationen Vägledning för elevhälsan. En reviderad version planeras publiceras . I vägledningen diskuteras bl.a. styrning och ledning av elevhälsan, inklusive det faktum att elevhälsan omfattas av flera regelverk och därmed är flera myndigheters och instansers ansvarsområde. Skolinspektionen följer i sin tillsyn löpande hur skolor hanterar frågor om elevhälsa. En sammanfattande redovisning utifrån inspektionens särskilda kvalitetsgranskning med inriktning mot elevhälsans arbete i årskurs 6–9 presenterades (rapport 2015:05). Resultaten visade att elevhälsans arbete inte fullt ut motsvarar elevernas behov. Bristerna gällde särskilt avsaknad av förebyggande och hälsofrämjande arbete. har fattat beslut om en elevhälsosatsning, enligt regeringens förslag (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 186, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Satsningen omfattar och är beräknad med samma belopp . I satsningen ingår bl.a. statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan för personalkategorierna skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog inom förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Satsningen på en förstärkt elevhälsa kommer att samordnas med regeringens insatser för att komma till rätta med bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens, enligt budgetpropositionen . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att i samråd med genomföra insatser för att skapa en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer. ska myndigheten fortsätta att genomföra utbildningsinsatser. MUCF har också tagit fram stödmaterial m.m. som vänder sig till skolans lärare. Regeringen anger i budgetpropositionen (s. 186) att det i beredningen av förslagen i betänkandet från Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41), som lämnades till regeringen , också behandlas ett antal frågor som är kopplade till skolornas arbete för att skapa en mer inkluderande miljö för unga hbtq-personer. Alkohol, narkotika, doping och tobak (ANDT) har –2014 haft i uppdrag att erbjuda utbildningsinsatser med syftet att stödja skolornas ANDT-undervisning, bedöma behov av stödmaterial m.m. (U2011/375/S, U2010/5830/S). I verkets slutredovisning anges att har genomfört insatser som har haft en bred ansats, bl.a. genom att lyfta fram relevant forskning. Verket har tagit fram stödmaterial, rapporter och genomfört olika utbildningsinsatser. Skolinspektionen har tagit ställning till drogtester i skolan . Inspektionen avråder från att genomföra drogtester i skolan och rekommenderar att skolan i stället tar kontakt med berörda myndigheter vid misstankar om drogmissbruk hos en elev. Utskottet vill understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Utskottet kan konstatera att en mängd insatser har genomförts för att förstärka elevhälsan i skolan, särskilt genom medel för att förstärka personaltätheten i de kategorier som enligt skollagen har i uppdrag att arbeta med elevhälsa, inklusive satsningar på specialpedagogisk personal. Skolinspektionens tillsyn är vidare ett viktigt verktyg i arbetet med att uppmärksamma brister och bidra till insatser för att förbättra elevhälsan. har också, i samverkan med andra ansvariga myndigheter, tagit fram stödmaterial och tillhandahållit utbildningsinsatser för berörd personal. uppföljningar visar att de satsningar som har gjorts på personalförstärkningar inom elevhälsan har haft positiva effekter för elevers möjlighet att få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen. Utskottet vill framhålla att det är många instanser och myndigheter som ansvarar för elevhälsofrågor och att samverkan och samarbete är nyckeln till ett framgångsrikt arbete. Utskottet noterar vidare att regeringen har angett att beredningen av förslagen från Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering omfattar frågor som särskilt fokuserar på att värna elevgrupper som riskerar att vara särskilt utsatta i skolans miljö. Enligt utskottet innebär inte minst de satsningar som görs på fortsatta personalförstärkningar att det finns förutsättningar att elevhälsan kan fortsätta att utvecklas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:207 (FP), 2015/16:1000 (S) yrkande 2, 2015/16:1548 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1918 (M). Idrott och fysisk aktivitet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att utöka undervisningstiden i idrott och hälsa och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om idrott och fysisk aktivitet. Jämför reservationerna 60 (M), 61 (SD), 62 (C), 63 (V), 64 (SD, V) och 65 (S, MP, V). I motion 2015/16:463 av (S) yrkande 1 föreslår motionären att man bör överväga att vidta åtgärder för att alla barn ska nå målet att vara simkunniga. Motionären uppmärksammar att uppföljningar och undersökningar från , och visar att många barn inte kan simma. I yrkande 2 anser motionären att man bör överväga att flytta simkunnighetsmålet till årskurs 3. Motionären framhåller att skolan inte är likvärdig när det gäller simkunnighet och konstaterar att barn vistas i simhallar och på badplatser än i årskurs 6. I kommittémotion 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 2 begär motionärerna att ska följa upp simundervisningen i och sätta hårdare press på huvudmännen så att alla elever inom ska klara av kraven för simkunnighet. I kommittémotion 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår motionärerna att man utreder möjligheterna att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola, och i yrkande 4 anför motionärerna att man bör ge i uppdrag att återkomma med en rapport och förslag för att införa reglerade friluftsdagar. Enligt motionärerna har friluftsdagarna minskat i antal . I kommittémotion 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna att och Skolinspektionen bör genomföra samlade uppföljningar med fokus på kvaliteten inom undervisning i ämnet idrott och hälsa och säkerställa att läroplanen följs. Enligt motionärerna är det svårt att få tillgång till idrottshallar. Vidare är många lärare obehöriga och kursdelen som handlar om hälsa prioriteras bort. I kommittémotion 2015/16:2764 av m.fl. (FP, M, C, KD) anser motionärerna att regeringen bör överväga att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet . Motionärerna hänvisar till Bunkeflomodellen som visar att elever som rör på sig utvecklar en starkare fysik och presterar bättre i skolan och leder till att fler elever blir behöriga i skolan. För denna utökning bör enligt motionärerna regeringen överväga att minska tiden i motsvarande grad för elevens val. I kommittémotion 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslår motionärerna att man prövar möjligheten att införa upp till en timmes rörelse i skolan eller på fritis. Motionärerna framhåller att särskilt barns och ungas behov av och tillgång till fysisk rörelse och deras psykiska välbefinnande ska värnas. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 34 anser motionärerna att man bör se över möjligheten att utöka idrottsundervisningen i . Motionärerna framhåller att studier visar att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa samt har positiva effekter på lärandet. Bakgrund och gällande rätt Ämnet idrott och hälsa I 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår vilka ämnen som ska finnas i , däribland idrott och hälsa. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Utöver dessa ämnen ska det finnas elevens val och skolans val. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst .