bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Framför allt står vi för den elektrifieringen genom att vi vill att fler transporter ska ske på järnväg, vilket ju är ett näst intill helt elektrifierat transportsystem. Vi tror också att det i städerna, särskilt av luftkvalitets- och bullerskäl, kommer att finnas fler elektrifierade transporter. Men att vara så visionär som och säga att det ska finnas laddstolpar vid lanthandlarna, så långt tror jag inte att kan sträcka sig. Min kännedom om lanthandlarnas ekonomi säger mig att man knappast kan påföra dem ett krav på att sätta upp laddstolpar. Hela pumplagen är så konstruerad att man får dispens. Ju mindre omsättning man har, desto lättare är det, och man blir inte kravskyldig. Lanthandlarna har problem med att överleva över huvud taget. Att då kräva av dem att de ska ha laddstolpar skulle slå undan benen på den service i landsbygd som jag tror att många av dem som bor där tycker är viktig. Den delen tror jag alltså inte är särskilt realistisk. Samarbetsregeringen står för de stora stråken, att satsa på järnväg, stadsmiljöavtal och cykelstrategier, som vi sätter i fokus. Om det i finns 5 000 elbilar av den totala bilflottan om 4,5 miljoner bilar är det nog ett slag i luften - eller ett slag i himlen; vad vet jag? - att sätta upp laddstolpar hos lanthandlarna . Jag skulle föreslå att läser pumplagen ordentligt. är el inget alternativ som drivmedel. Titta på pumplagen! Den behöver verkligen ändras för att vi ska kunna se till att det finns tillräckligt med laddstolpar i hela . Det finns många bensinmackar som är strategiskt belägna. En bensinstation har elektricitet; det handlar bara om att göra det möjligt att klassificera el som alternativbränsle enligt pumplagen. Sedan gäller det de övriga bitarna, som du var inne på, . Vi satsar lika mycket som regeringen på underhållet av järnvägar. Vi är för att man inför bonus-malus-system. Vi är för att vi ska jobba med utveckling av nya biobränslen. Och vi är för olika satsningar som gäller hur vi ska kunna få mer gods transporterad via järnväg och sjöfart. Det handlar exempelvis om att satsa mer på infrastrukturen runt de inre vattenvägarna. Vi har många fler förslag som jag inte hann med att läsa upp under de jag hade på mig. Det är inte så att hela förslaget står och faller med laddstolparna. Men vi tycker att laddstolparna är viktiga för att man ska kunna driva på så att fler köper elbilar i stället för att köra med bensindrivna bilar. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag skulle vilja börja anförandet med att ge oss en aktualitet. I vilken situation står vi här och debatterar , ? kan man läsa en krönika av i . Jag ska citera någonting som för mig är en inramning av vad det är vi ska tala om här. konstaterar: "Vi slår i taket för den maximala temperaturen på jorden sedan förra istiden. Det finns inte fler ekosystem och ändliga resurser vi kan ta i anspråk för att kortsiktigt leverera till vår ekonomi, utan att riskera välfärden för kommande generationer." Det vi har att se framför oss är extrema värmeböljor, torka, översvämningar, nya sjukdomar och mat- och vattenkriser samt nya flyktingströmmar som en följd av detta. Det som är chocken och temat såväl i denna krönika som i Vetenskapsradions krönikor i går är värmeböljan på . Där har man varit van vid att isen lägger sig . är det varmare än det borde vara. Havsisen har liksom inte velat lägga sig. Vi vet inte vad det betyder. Vi vet inte om det kommer att bli permanent och vad som följer. Det finns olika spekulationer när det gäller havsströmmar och annat som kan ge vem som helst kalla kårar. Vi skriver i vårt betänkande att man behöver ha indikatorer för att följa upp detta. Det är inte bara forskningsgruppen i trafikutskottet utan hela utskottet som säger att vi måste veta lite mer bestämt vad det är som ger effekt av det vi gör. Vi har påpekat det, och vi gör det igen. Man måste se hur det ser ut. Hur är det nu med klimatpåverkan i ? Ja, man redovisar inrikes transporter. Men om man även tar utrikes transporter ser man tyvärr att klimatpåverkan ökar. Utrikes resor med flyg har ökat väldigt mycket. Personbilsförsäljningen har slagit i taket. Då kan man fråga sig: Ska man ge upp när man hör så deprimerande fakta i förhållande till det hela? Nej, jag tror att man ska göra som man har gjort i skoldebatten. Man kan väl diskutera hur kloka PISA-mätningarna är, men de ger någon sorts jämförbarhet både mellan länder och mellan år. Och mätningarna har lett till en seriös diskussion om hur tillståndet är och vad vi kan göra för att det ska bli bättre. Sedan får man arbeta systematiskt med att förbättra situationen för att skolresultaten ska förbättras. Så tror jag att vi kan sammanfatta hur samarbetsregeringen vill ta sig an frågan om klimatpåverkan av transportinfrastrukturen. Det handlar om ett systematiskt och långsiktigt arbete där vi både måste göra det dyrare att förstöra klimatet och erbjuda människor goda alternativ. En sammanfattande målsättning för hela trafikpolitiken är att vi ska tillgodose tillgänglighetsmålet inom ramen för hänsynsmålet. Hänsynsmålet är en sammanfattning av miljö, klimat, hälsa med mera. Vi ska se till att människor har goda möjligheter att förflytta sig men utan att förstöra det som är själva betingelsen för livet. Vad är det då vi gör? Jo, vi satsar på stadsmiljöavtal. Vi satsar på klimatkliv. Det bereds en nationell cykelstrategi. Cyklingen är definitivt att betrakta som ett eget transportslag - det har vi sagt i utskottet. Strategin bereds i . Vi satsar på, förbereder och utreder flygskatt och vägslitageskatt. Vi satsar mer på järnvägen. Det är bara så man systematiskt kan få ett långsiktigt hållbart transportsystem som inte påverkar klimatet negativt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vad gör då Alliansen? Jag har inte hört att ni förnekar klimatpåverkan - det tror jag inte att ni gör. Ni har inte heller sagt någonting emot ambitionen, som uttryckte, att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. säger ni att det var ni som var först med begreppet fossilbränsleoberoende transportsektor. Det är bra. Då kan vi i alla fall enas om det långsiktiga målet. Men för att man ska nå målet måste man också försöka komma överens om några åtgärder. Såvitt jag vet är det flera av er som säger: Nej, stadsmiljöavtal är ingen bra idé; det har vi inte med i vår budget. Klimatkliv är vi tveksamma till. Flygskatt - nej, det ska man lösa på internationell nivå. Vägslitageskatt - nej, man ska inte ställa transportslag mot varandra. Men tyvärr är det den krassa verkligheten. Tänk om man satt i skolan och sa: Vi ska ha mer av alla skolämnen. Vi ska inte ställa dem mot varandra. Hur skulle skoldagen då se ut för eleverna? Det är precis likadant inom transportsektorn. För att de mer hållbara transportslagen ska kunna utvecklas och få de anslag de behöver måste man faktiskt finansiera det genom att dra ned investeringar för de transportslag som påverkar klimatet negativt. Jag vill understryka att jag delar den oro för klimatet, de globala vädersystemen och vår gemensamma framtid på detta klot som gav uttryck för. Jag tror att det är många som står bakom den oron. Men vi kan ta ned det till de konkreta åtgärder som angav. Samarbetsregeringen, med stöd av , motiverar införandet av kilometerskatt för tunga fordon och flygskatt med att det handlar om miljö i pågående eller genomförda utredningar. Vi kan då titta på en avståndsbaserad vägslitageavgift, en kilometerskatt för fordon. Den riskerar att bli fullständigt kontraproduktiv. Det biobränsle som vi faktiskt kokar - det som vi vill hälla i våra tankar i stället för fossila bränslen - riskerar nämligen att inte komma fram till industrin eftersom det blir fel incitament. Flygskatten har enligt sin egen utredning en närmast obefintlig miljöeffekt. Jag har då en fråga till . Här handlar det om skattechocker på för svenska löntagare och svenska företag. Vad är det egentligen som driver samarbetsregeringens ambitioner kring just dessa båda åtgärder? De är förklädda till att handla om miljö, men i mina ögon handlar det snarare om skattehöjningar. Det som driver oss är att vi har följt erfarenheterna från andra länder när det gäller avståndsbaserade avgifter för lastbilstrafik. I var det första land som införde detta, 2001. Det gjordes inte för att de är miljöextremister. De såg med sorg hur det kanske blev mindre snö på glaciärerna. Man smutsade ned landet. De slog vakt om sina alper. Det tror jag var huvudmotivet till att detta infördes, och det finns en stor uppslutning kring att ha ganska höga kilometerskatter på lastbilstrafik. Intäkterna från de här lastbilsavgifterna har man använt för att bygga järnvägstunnlar. Den som kommer med en lastbil till ställs inför valet att antingen köra upp på en järnväg eller betala avgiften. De flesta väljer då att köra upp på järnvägen. Denna har också byggts ut, eftersom intäkterna har ökat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag tror att vi i samarbetsregeringen försöker att se det lika rationellt. Man kan inte bara bygga ut det som är bra utan att också se till att det som förbränner olja blir dyrare. Om vi i skulle ha motsvarande skattesystem för bilismen som för flygtrafiken skulle bensinen kanske kosta per liter. Vem som helst kan förstå att det då skulle bli ännu svårare att nå klimatmålen. Man måste bita i det sura äpplet och vara ärlig mot människor - jag tror att de tål det. Vi ska göra det så bra som möjligt för att folk ska kunna förflytta sig utan att påverka klimatet negativt. Men då måste det också bli dyrare att inte göra detsamma. delar oron för klimatet och miljön. Men för oss finns det andra vägar framåt, som bejakar mer transporter, mer människokontakter och mer utbyte mellan länder och mellan människor i olika delar av ett land. Vi pekar på biobränslet. Vi pekar på elen. Vi pekar på transporteffektivitet. Vi pekar på undertecknade överenskommelse för hur vi ska få ned mängden utsläpp från flyget. Jämförelsen med var intressant. Menar att vi ska bygga järnväg ut till de svenska skogarna för att på så vis få fram det skogsbränsle och de skogsråvaror som skapar välstånd i vårt land? Skogen är ju den svenska industrigren som ger det absolut största exportnettot för vår välfärd. och samarbetsregeringens framtid är alltså ett vidsträckt järnvägssystem ut i den svenska skogen. På så vis vill man ersätta lastbilstransporterna med järnvägstransporter. Det är ju inom skogsindustrin och byggnadsindustrin som de massiva, stora och många transporterna går, ! Vad gäller flyget har jag sagt - och detta vet vi båda två - att utredningen kom fram till att nettoeffekten av den flygskatt som presenterades var så blygsam att den möjligtvis motsvarar rökning och nyårsfyrverkerier i vårt land. Det måste finnas bättre metoder om det är miljön som är drivkraften bakom denna massiva skattechock, som slår mot löntagare, företag och hela landets förmåga att leva och utvecklas. Det handlar om mycket pengar. Det är allvar. Vi måste använda rätt styrmetoder, . Vad är egentligen drivkraften när effekterna är så blygsamma? Jag tycker mig märka en viss inkonsekvens i anförande. Man kan inte först säga att flygskatten är så marginell att den knappt märks och sedan tala om en skattechock. Man får bestämma sig för vilket ben man ska stå på. Hur det här kommer att se ut vill jag vänta med att uttala mig om till dess att remissen är färdig och detta är berett på . Jag tycker att det är lite tragiskt att inte noterar att det finns två andra transportslag som är väl så lämpade för att transportera gods. Vad samarbetsregeringen står för i fråga om investeringar ska vi debattera i samband med nästa betänkande, . Det är ett rationellt förslag när det gäller nya stambanor och förgreningar av regional järnväg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi har också sjöfarten. har en lång kust och 52 hamnar, som används alldeles för lite jämfört med andra länder som har tillgång till sjöfart. I använder man inre vattenvägar mycket mer. Syftet med en slitageskatt är precis det som står i : att långväga lastbilstransporter i större utsträckning ska gå med järnväg och sjöfart. Det sägs inte att de korta transporterna ska flyttas över till järnväg och sjöfart. Självklart är jag mycket väl medveten om att vi inte får fram vare sig järnväg eller sjöfart till avverkning i skogen. Av de transporter som rullar i är det som bara går rakt igenom . De har vare sig start eller mål där utan belastar vägsystemet, med olyckor och klimatpåverkan som följd. En del av dem skulle flyttas till sjöfart eller järnväg om man införde en vägslitageskatt. Denna skatt är lika rationell som trängselavgiften i . känner vi igen i retoriken. Vi stod här alldeles - då betonade hon att alla trafikslag behövs, även vägar och bilar. konstaterar att vi måste införa flygskatt, kilometerskatt och det ena med det fjärde. Då ställer jag mig frågan varför motsätter sig varje förslag om att effektivisera våra vägtransporter. Alliansregeringen inledde ett viktigt arbete med elvägar, som den nya regeringen nu har fått inviga, till exempel i - en viktig reform för att effektivisera våra lastbilstransporter och se till att utsläppen minskar. Detta har jag aldrig hört nämna eller slå ett slag för. I ännu större utsträckning kan vi tala om de tyngre lastbilarna, som införde . Dessa gör det möjligt att sänka utsläppen per transporterat ton och förbättrar dessutom möjligheterna för en hårt ansatt svensk åkerinäring. Bland andra Socialdemokraterna framförde i valrörelsen att detta var något som verkligen behövdes, men har vi inte hört någonting. Jag hör sällan - för att inte säga aldrig - slå ett slag för den här typen av effektiviseringar av lastbilstransporterna. Då verkar man ju vara emot lastbilstransporter över huvud taget - annars skulle man väl tycka att det var positivt om vi kunde minska utsläppen på våra vägar. I ett land som - ett land med långa avstånd, där vi inte kan dra räls in i varje skogsglänta - borde man bejaka denna typ av reformer. Vi har tidigare fått höra i den här kammaren att det skulle komma en proposition med ett förslag om tunga lastbilar. Den var tänkt att komma , men jag har ännu inte hört någonting om vad som har hänt med denna proposition. Kan kanske reda ut hur hon ser på de tunga lastbilarna, hur hon ser på elvägarna och om det kommer några fler förslag från regeringspartierna? Det finns en lagrådsremiss om upp till tunga lastbilar, och såvitt jag vet bereds den i . Den beredningen är dock inte färdig, och så länge den inte är färdig vill jag inte kommentera den heller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Däremot vill jag väldigt gärna effektivisera transportsystemet. Det handlar om att man ska hitta en effektiv fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart. Utan att förhäva mig vill jag hävda att samarbetsregeringen ligger mycket närmare EU-direktiv - och längre bort från svenska särlösningar - än vad gör. Ni brukar ju annars påpeka att ni vill ha internationella lösningar på problem, som ni till exempel har sagt vad gäller flyget. I fråga om transporterna säger tydligt att långväga lastbilstransporter i större utsträckning måste flyttas till järnväg och sjöfart för att vi ska kunna klara av kapacitets- och klimatproblemen. Det är den sortens effektiviseringar som vi framför allt står bakom. Varje transportslag måste också bli så effektivt som möjligt. Till exempel har man tagit fram underlag för att använda och tyngre tåg i . Där handlar det dels om att förstärka järnvägen, dels om växlar, bromsregler, förbigångsspår och så vidare. Jämfört med resten av har vi de längsta lastbilarna och de kortaste tågen, vilket kan tyckas märkligt om ska vara föregångare när det gäller att bli ett fossilfritt välfärdsland. Detta är vi väldigt mycket för. Vad gäller el är vi för teknik och utveckling. Men det finns ett eldrivet godssystem där man inte behöver platooning, eftersom ett godståg med 40 vagnar har en helt överlägset låg energiåtgång per transporterat ton. Det behövs vare sig platooning eller elektrifiering, eftersom elen redan finns där. Vi tror att det är bättre att satsa på det som finns och fungerar bra, även om man också ska forska för framtiden. Jag tycker också att det är klokt att bygga ut vår svenska järnväg. Jag tvivlar dock på att regeringen har pengar för att både bygga höghastighetståg i för 230 miljarder och för att bygga järnvägsräls ända in i varje norrländsk skogsglänta. Jag tror att inte ens samarbetsregeringen får ihop den ekonomin, oavsett hur kreativt man försöker att räkna. Vi kan alltså konstatera att det behövs andra transportslag. raljerar gärna över att vi från allianspartiernas sida vill ha globala avtal när det gäller till exempel flyget. Men det är ju ganska rimligt, herr talman, när man konstaterar ungefär det som min kollega gjorde alldeles , det vill säga att regeringens egen utredning konstaterar att effekterna av till exempel en nationell flygskatt blir marginella för klimatet men att kostnaderna för människor, företag och konkurrenskraft blir höga. har en kollega, , miljöminister närmare bestämt, som uttryckte sig i medierna och sa att det är bättre med globala avtal för flyget än nationella särregler. Det tycker jag var väldigt klokt av henne. Då tänkte jag: Vad bra när , den internationella flygorganisationen, nu kommit fram till ett globalt avtal för flyget som ett första steg. Då kanske den här regeringen skulle välja att gå den vägen i stället för enskilda nationella straffskatter som slår mot jobb och tillväxt. Då kan jag fråga : Avser man att gå vidare med en flygskatt som uppenbarligen inte får de miljöeffekter som man vill ha men slår mot jobb och tillväxt? Eller tänker regeringen lyssna på sin egen miljöpartistiska minister som sagt just detta att globala avtal för flyget är bättre än nationella särskatter? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Samarbetsregeringen arbetar såväl lokalt som globalt och nationellt. Vi vill inte spara någon ansträngning som kan göras på mötena i . Jag vet att vi var väl företrädda där och försökte att få fram en tillräckligt vass internationell överenskommelse om flyget. Men tyvärr blev den inte tillräckligt vass. Det tar tid innan den träder i kraft, och den går bara ut på att man i princip ska kompensera för de utsläpp som redan görs. Om vi ska ha en nationell målsättning som är högre, det vill säga att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, måste vi komplettera de globala överenskommelserna med nationella styrmedel som gör att det vi säger har någon som helst trovärdighet. Det var faktiskt alliansregeringen som myntade begreppet fossilbränsleoberoende, och jag tycker att den förre statsministern tog klimatfrågan på allvar. Fossilbränsleoberoendet vill vi i samarbetsregeringen nu göra mer verkstad av genom att hitta såväl den infrastruktur som de avgifter som gör att man kan tillgodose tillgängligheten inom ramen för hänsynsmålet: att människor och gods kan förflytta sig utan att förstöra klimatet. Sedan är EU en verklighet, och i en värld där de flesta vill säga upp bekantskapen med varandra tror jag att man ska slå vakt om EU-regler. om hur man fördelar godset är väldigt bra. har undantag från lastbilsregler. Vi får försöka hitta en avvägning så att vi inte behöver gå på tvärs med omvärlden i precis varenda fråga. Då försöker vi hitta styrmedel som gör att vi kan leva upp till både globala målsättningar och egna ambitioner att bli fossilbränsleoberoende. Vi kunde här i inledningen höra engagemang, ett engagemang som vi övriga också delar, i miljö- och klimatfrågorna och i att det, som det uttrycktes, inte finns fler ekosystem. Vi diskuterar nu också transportfrågor, och vanligtvis är det väldigt mycket fokus på inte minst vägar, järnvägar och kollektivtrafik. Liberalernas förslag är att verkligen vässa transportpolitiken och att i realiteten satsa på cykelinfrastruktur, kompetens och kunskapsöverföring, men jag noterar att alla dessa förslag avslås. Som säger finns det ett tillkännagivande om en cykelstrategi, och den väntar vi med stor spänning på. Men finns det mycket annat som skulle kunna göras i avvaktan på strategin. Utskottet fick information om exempelvis behovet av att öka kunskapen och om att kunskapen inte finns samlad på nationell nivå. Vi kan notera att den kunskap som finns ligger ute som öar på nivå. Om inte kunskapen överförs riskerar man i många olika sammanhang att upprepa misstagen i stället för att satsa på best practice och det som går att göra. Jag menar att det vore anmärkningsvärt sett till miljö- och klimatmålen. Cyklingen skulle ju kunna bidra som ett transportslag, för det är väldigt många som pendlar till jobbet eller till studier med just cykel. Därför är min fråga till : Varför avslås alla förslagen? Finns det något i förslagen, som kanske inte ingår i den nationella strategin, vilket tycker att man borde ta fasta på? och utskottet har ju möjlighet att gå före. Är det aktuellt, och är det möjligt? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Tack för att jag får prata om cykel! Det ligger mig särskilt varmt om hjärtat. Jag har ett synfel som gör att jag inte har körkort för bil, så cykel är mitt transportslag. Mitt engagemang är inte nyväckt sedan jag hamnade i . Det är en fråga som man kan jobba väl så mycket med lokalt. Den cykelhighway som förbereds mellan och tog jag och initiativ till när vi båda var kommunpolitiker, hon i och jag i . När det gäller de nationella förslagen förbereds det en cykelstrategi på , och många av de åtgärder som tar upp kanske föreslås inom ramen för denna. Men jag vill inte uttala mig om den innan den är färdig. Däremot finns det en sak som sa som jag direkt kan säga att jag sympatiserar med. Det var med anledning av den redovisning vi fick när VTI var och hälsade på oss i utskottet, nämligen att det finns ett akut behov av att samla ihop kunskap om vad det de facto är för åtgärder som är effektiva för att öka cyklingens andel. Det tror jag behövs, men om det sedan ska ske via ett uppdrag till eller VTI eller hur det ska gå till ligger lite grann utanför min räckvidd. Det är en fråga om gränsar till forskningsfrågorna. Men detta kanske vi kan yttra oss om tillsammans när vi får forskningspropositionen för yttrande i trafikutskottet. Apropå trängsel vill jag erinra om en viktig sak som vi rödgröna har gjort, nämligen infört trängselavgift i . Och jag kan inte påminna mig att Liberalerna, då , var särskilt pådrivande i frågan. Snarare var ni tyvärr motståndare. Om ni frågar cyklisterna i tror jag att de inte hade velat tampas med ännu fler bilar, vilket hade blivit fallet om er linje i trängselavgiftsfrågan i hade blivit verklighet. Nej, jag förstår att inte kan uttala sig om exakt vad som kommer från regeringen när det gäller cykelstrategin, men det finns ändå en möjlighet för utskottet att ta initiativ i kommande hanteringar. Som vi hörde från VTI finns det ett behov av någon form av kompetenscenter på nationell nivå. Det har gjorts försök, men projekten har avslagits. satsar regeringen, där sitter, på andra uppdrag till exempelvis VTI, som det också står om i våra handlingar. Det handlar exempelvis om satsningar på kollektivtrafik, och det är bra. Men det går att göra mycket mer. Vad gäller behovet av att samla kompetens skiljer sig från en del andra länder. Vi måste få fram kompetensen och forskningen, och det handlar om trafiksäkerhet och mycket annat. Det är då lite intressant att de enda som egentligen bedriver forskning och samlar på sig kunskaper just nu är försäkringsbolag. Skälet är att det sker ett antal olyckor med cyklister och att de vill hitta möjligheter till förebyggande arbete. Det finns oerhört mycket mer som man kan göra. Liberalerna har föreslagit att trängselavgifterna ska kunna användas också för cykelåtgärder, vilket vi tror vore alldeles utomordentligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer