bet · H301TU14 · 2016-04-27 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för en fortsatt utveckling av . Därmed bifaller utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om åtgärder inom luftfarten, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, MP, C, V, L, KD). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En strategi för luftfarten Byte av namn på flygplatser Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser 1.En strategi för luftfarten, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.En strategi för luftfarten, punkt 1 – motiveringen (V) 3.Regionala flygplatser, punkt 2 (M, C, L) 4.Regionala flygplatser, punkt 2 (KD) 5.Arlanda flygplats, punkt 3 (M) 6.Bromma flygplats, punkt 4 (S, MP) 7.Bromma flygplats, punkt 4 (V) 8.Flygtrafikledningstjänsten, punkt 5 (M, C, L, KD) 9.Fjärrstyrd flygtrafikledning, punkt 6 (M) 10.Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser, punkt 8 (M) 11.Alkoholtester av piloter, punkt 9 (KD) 12.Drönare, punkt 10 (M, C, L) 13.Drönare, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En strategi för luftfarten 2015/16:1524 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1697 av (M) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (V) – motiveringen 2015/16:614 av m.fl. (S), 2015/16:956 av och (båda M), 2015/16:2434 av och (båda C), 2015/16:2564 av Finn m.fl. (M), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 3 (M, C, L) Reservation 4 (KD) 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2015/16:949 av (M) yrkande 1, 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:2112 av (M) samt 2015/16:716 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:949 av (M) yrkande 2, 2015/16:1106 av (FP), 2015/16:1197 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1694 av (M). Reservation 6 (S, MP) Reservation 7 (V) 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 31.1 och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 13 och 14. Reservation 8 (M, C, L, KD) 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 9 (M) Byte av namn på flygplatser 2015/16:516 av och (båda FP), 2015/16:662 av (FP) och 2015/16:2253 av (KD). Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 10 (M) 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 11 (KD) 2015/16:766 av (M) yrkande 2, 2015/16:806 av (M) yrkandena 1–4 och 6, 2015/16:1692 av (M), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14 samt 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 14. Reservation 12 (M, C, L) Reservation 13 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (L), (V), (KD), (S), (S), (M), (S), (SD) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 47 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. en flygstrategi för luftfarten, flygplatsfrågor, och drönare. Utskottet har bl.a. behandlat frågan om ett ökat användande av biodrivmedel för flyg (bet. 2015/16:TU9), och utskottet avser att behandla KOM(2015) 598 i ett utlåtande (utl. 2015/16:TU20). Vid utskottssammanträdet informerade generalsekreterare från Föreningen och hållbarhetschef vid flygbolaget om aktuella frågor inom luftfartsområdet. Vid utskottssammanträdet lämnade även vd:n från information om aktuella frågor inom luftfartsområdet. Nedan ges en kort beskrivning av de mest centrala statliga aktörerna på luftfartsområdet. Inom luftfartsområdet arbetar Transportstyrelsen med tillsyn, tillstånd och registerhållning, precis som för övriga trafikslag. Det innebär att myndigheten • utfärdar tillstånd för flygbolag, piloter, utbildningsorganisationer, under-hållsorganisationer, flygtrafiktjänster, flygplatser m.m. • utövar tillsyn över tillståndshavare • ansvarar för och förvaltar luftfartygsregistret och inskrivningsregistret. Transportstyrelsen arbetar också med regelgivning och regelutveckling inom luftfarten. I Transportstyrelsens föreskriftsserie (TSFS) finns föreskrifter som reglerar luftfarten i . Mycket av regelverket inom luftfarten är dock internationellt. Transportstyrelsen bistår regeringen med arbetet inom Inter-nationella luftfartsorganisationen (), Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac), Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) och EU. Transportstyrelsen är av regeringen utpekad myndighet för en mängd EU-rättsakter och fullgör de åtaganden som dessa rättsakter lägger på medlemsländerna. Vidare utfärdar Transportstyrelsen tillstånd för att flyga och trafiktillstånd för flygföretag från länder utanför EES där inte EU har slutit avtal med landet. Transportstyrelsen hanterar också t.ex. • händelserapporteringen inom luftfarten som syftar till att förbättra luft-fartssäkerheten • lagstiftning och ärenden om luftfartsskydd inklusive förvaltningen av finansieringen av säkerhetskontroller av passagerare • tvister om flygplatsavgifter och andra ärenden inom ekonomisk reglering. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för luftfart med utgångspunkt från ett trafikslagsövergripande perspektiv. Ansvaret gäller såväl nationell nivå som delaktighet på länsnivå och nivå. ansvarar för driftbidrag till icke-statliga flygplatser. har även till uppgift att peka ut riksintressen för kommunikationer. Flygplatser som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningen. Det är funktionen hos transportsystemet som ska säkerställas. Vidare ansvarar för statens avtal om transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. är ett statligt affärsverk som har både myndighetsuppgifter och verksamhet som bedrivs på affärsmässiga grunder. Fram till Swedavias bildande ansvarade för drift av statliga flygplatser. tillhandahåller flygtrafiktjänst för både civil och militär luftfart. sköter flygtrafiktjänst på 23 flygplatser från i norr till i söder och i tre kontrollcentraler i , och där den sistnämnda är kontrollcentral för fjärrstyrd trafikledning. har monopol på flygtrafiktjänst för undervägstrafiken och flygtrafikledningstjänst i anslutning till flygplatser som helt eller delvis kontrolleras av staten. bedriver genom tjänsteexport inom civil luftfart. Vidare har och danska Naviair ett gemensamt bolag som sköter den operativa driften av undervägsverksamheten i det dansk-svenska luftrummet. Swedavia äger, driver och utvecklar tio flygplatser i hela , och bolaget är helägt av svenska staten. Swedavia bildades genom att flygplatsverksamheten som tidigare tillhört bolagiserades. Verksamheten i Swedavia är indelad i en flygplatsverksamhet och en fastighetsverksamhet. Swedavias flygplatser sammanfaller med det nationella basutbudet av flygplatser. Internationella civila luftfartsorganisationen () är ett FN-organ som har till uppgift att underlätta flygning mellan världens länder och bidra till ökad flygsäkerhet. inrättades genom Chicagokonventionen, som kom till vid ett möte i . hade tagit initiativ till detta möte och bjudit in ett antal stater, samtliga antingen allierade eller neutrala under , för att dra fram riktlinjerna för den framtida civila luftfarten. Konventionen undertecknades initialt av 52 stater som därmed blev medlemmar i . deltog i mötet och ratificerade konventionen 1946. Chicagokonventionen är skriven med utgångspunkt att staterna samarbetar för att uppnå en säker och välordnad utveckling av den civila luftfarten. Chicagokonventionen innehåller sammanlagt 96 artiklar som reglerar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter, regler för införande av internationella standardbestämmelser och rekommendationer av teknisk och flygoperativ natur, riktlinjer för lättnader i tull- och passfrågor samt luftfartspolitiska frågor. Redan i första artikeln fastslås att varje stat har absolut suveränitet över sitt eget luftrum. För reguljärtrafik krävs enligt konventionen ett särskilt tillstånd eller annat bemyndigande av den främmande stat som är berörd av trafiken. Enligt Chicagokonventionen fastställer normer och rekommendationer som vägleder medlemsstaterna vid utformningen av författningar. Syftet är att säkerställa en nödvändig likformighet mellan nationella bestämmelser och internationella normer. utfärdar sådana normer och rekommendationer som bilagor till Chicagokonventionen. Chicagokonventionen har 191 medlemmar. Huvudkontoret ligger i , och det finns dessutom sju regionala kontor, av vilka Europaregionens kontor ligger i . Ända sedan bildades har lyckats få representanter invalda i och i (). Den gemensamma de-legationen Nordicao (the Nordic Delegation to ) består av representanten i rådet, en ställföreträdare för denna, kommissionären i ANC och en administrativ handläggare. De tre förstnämnda kommer alltid från tre olika nordiska stater. Byten görs enligt ett fastställt roterande schema. Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac) grundades av de europeiska länderna på initiativ av och med aktivt stöd från . De europeiska stater som är medlemmar i kan ansöka om medlemskap i som har 44 medlemmar. representeras i Ecac huvudsakligen av Transportstyrelsen. Ecac är ett samrådsorgan för europeiska luftfartsmyndigheter och har som målsättning att gynna utvecklingen av ett säkert, effektivt och uthålligt europeiskt flygtransportsystem. Ecac utfärdar resolutioner och rekommendationer. Dessa är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna utan måste införlivas i den nationella rättsordningen. som det kommersiella jetflyget kom igång skapades Eurocontrol. Organisationen bildades för att effektivisera den europeiska flygtrafikledningen med bibehållen flygsäkerhet. Målet var att få en organisation som skulle ansvara för flygtrafikledningen inom det övre luft-rummet i . Eurocontrol är en mellanstatlig civilmilitär organisation med 41 medlemsstater. Transport-styrelsen representerar i enlighet med regeringens instruktion. Den ökande flygtrafiken, som enligt prognoser förväntas fördubblas till 2020, ställer krav på en ökning av kapaciteten inom flygledningstjänsten och på flygplatserna. Arbetet inriktas på arbetsprogrammet för nya flyg-ledningssystem (Sesar), som grundades av Eurocontrol tillsammans med Europeiska kommissionen. Målet med Sesar är att säkerställa flygsäkerheten och kapaciteten för de kommande 30 åren, göra luftfarten mer miljövänlig och minska kostnaderna för flygtrafikledning. Europeiska byrån för luftfartssäkerhet () inrättades 2002 och hade inledningsvis uppdrag som rörde regelutveckling samt typ- och miljöcertifiering av luftfartyg. utvidgades Easas uppdrag till att även omfatta regelutveckling m.m. för pilotcertifikat, all slags flygverksamhet och säkerhet hos operatörer från länder utanför EU. utökades uppdraget ytterligare med bl.a. regelutveckling för flygtrafiktjänst och flygplatser. presenterade ett förslag till ny grundförordning för där det bl.a. föreslås ett EU-gemensamt regelverk för drönare. Behandlingen av förslaget har påbörjats i rådet. är baserad i och har bl.a. avdelningar för regelutveckling, certifiering, standardisering och godkännanden. Förutom de 28 EU-medlemsstaterna är även , , och medlemmar i . Det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förslag till en förordning om ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Därefter trädde ett andra paket med SES-regler i kraft (SES II), och lämnade kommissionen ett tredje paket med förslag (SES II+) till och rådet i avsikt att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet för att hjälpa användarna av luftrummet i en besvärlig global konkurrensutsatt miljö och främja ekonomisk utveckling. Förhandlingarna mellan rådet och om SES II+ är ännu inte avslutade. En strategi för luftfarten Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en strategi för luftfarten. Utskottet hänvisar till den ingående kartläggning och analys av området som Trafikanalys har presenterat och att regeringen har aviserat att den kommer att presentera en svensk luftfartsstrategi. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD) och motivreservation 2 (V). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör tas fram en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Utskottet pekade på att flyget spelar en viktig roll för och att de stora avstånden i landet gör att ett fungerande inrikesflyg är nödvändigt. avlägsna placering gör även att ett väl utbyggt flygnät till resten av världen är en förutsättning för såväl näringslivets tillväxt som privatpersoners möjlighet att resa. Utskottet menade att det är viktigt att människor inom både näringslivet och den offentliga förvaltningen lätt kan ta sig till eller ut i världen samt att Försvarsmaktens beredskap, sjuktransporter och insatser vid naturkatastrofer är beroende av ett fungerande flyg och lättillgängliga flygplatser. Utskottet pekade även på att en väl fungerande flygplatsinfrastruktur har stor betydelse för besöksnäringen och möjligheterna att ta emot ökad turism från den övriga världen. och (båda S) pekar i motion 2015/16:1524 på att flygmarknaden under har upplevt en omfattande förändring. Enligt motionärerna pågår den ”utflaggning” som har skett och diskuterats inom svensk sjöfart nu även inom flyget. Motionärerna pekar vidare på att flygsäkerheten ifrågasätts av bedömare inom branschen och att det behövs samråd inom EU för att skapa en sund och långsiktigt hållbar flygtrafik. Motionärerna konstaterar att schysta villkor och sund konkurrens gynnar såväl resenärer som personal och att det därför är av stor vikt att EU:s regeringar kan nå fram till en långsiktigt hållbar lösning för flygbranschen. I motionen föreslås att regeringens strategi för flyget även hanterar frågan om den osunda konkurrensen på flygmarknaden (yrkande 1). Vidare föreslår motionärerna att agerar inom EU för att undvika flygbolags avsiktliga försök att undkomma skatter och avgifter i det land de verkar i (yrkande 2). (M) pekar i motion 2015/16:1697 på att flyget är ett viktigt transportslag för ett avlångt och handelsberoende land i utkant. Det handlar enligt motionären om möjlighet att transportera både människor och gods snabbt över långa avstånd inom landet och mellan och andra länder. Goda flygförbindelser till rimliga kostnader för passagerarna är en förutsättning för fler jobb och ökad tillväxt men också för turismen. För att främja en positiv utveckling inom flygområdet påtalar motionären behovet av att ta fram en svensk luftfartsstrategi. m.fl. (M, C, FP, KD) framhåller i kommittémotion 2015/16:3059 att flyget är av stor vikt för att dels binda samman , dels göra lättillgängligt för övriga världen. Motionärerna pekar vidare på att den dåvarande alliansregeringen initierade ett arbete med att ta fram en sammanhållen och långsiktig strategi för framtiden för inrikes- och utrikesflyget och att syftet var att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Motionärerna anser att de förslag som har presenterats av den nuvarande regeringen i den aviserade flygstrategin inte har haft som syfte att stärka flygets konkurrenskraft. Goda villkor och förutsättningar för svenskt flyg gör enligt motionärerna att flygbolagen har råd att investera i framtidens tekniker som minskar miljöpåverkan och bidrar till hållbart resande. Mot denna bakgrund anför motionärerna att det bör införas en nationell flygstrategi för att säkerställa flygets konkurrenskraft (yrkande 12). Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av att har en nationell luftfartsstrategi som ger långsiktiga förutsättningar för att flygnäringen ska kunna utvecklas inom och utom landets gränser. Utskottet välkomnar därför det omsorgsfulla arbete som pågår inom för att ta fram en sådan strategi. Utskottet vill framhålla att goda luftfartsförbindelser och en väl fungerande flygbransch i utöver möjligheten att resa och förflytta sig även har stor betydelse för såväl jobb som tillväxt i landet. Utskottet noterar i detta sammanhang att Transportstyrelsen presenterade en utredning om förutsättningarna för lufttrafikföretag i (TSL 2014-5806). Utredningen omfattade den del av marknaden som berör kommersiella lufttransporter av passagerare och hade som syfte att undersöka förutsättningarna för svenska flygföretag på såväl inrikes- som utrikesmarknaden och identifiera eventuella strukturella eller marknadsmässiga problem som kan förklara nedgången av andelen av den svenska luftfarten som utförs av svenska flygföretag. I rapporten redovisades bl.a. att inrikesflygmarknaden präglas av hög konkurrens om ett relativt statiskt antal resenärer, medan det fortfarande finns utrymme för att vinna nya kunder på utrikesmarknaden. Alliansregeringen initierade ett arbete för att ta fram en strategi för att stärka flygets konkurrenskraft. Den nuvarande regeringen påbörjade därefter ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi som behandlar flygets roll i transportsystemet. Utgångspunkterna för arbetet är de transportpolitiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Strategin ska främja ett bättre utnyttjande av befintliga resurser samt en bättre samordning mellan olika sektorsområden för att nå gemensamma mål. Strategin ska tas fram i dialog med berörda aktörer, och avsikten är att regeringen ska fatta beslut om strategin . Utskottet anser att det är viktigt att den kommande luftfartsstrategin är inriktad på att beakta aspekter såväl om att stärka konkurrensförutsättningarna inom flyget som om att luftfarten ska utvecklas på ett sätt som främjar en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan och som bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Med utgångspunkt från att utformningen av strategin både ska beakta konkurrenskraft och hållbarhet anser utskottet att det är positivt att regeringen valt ett arbetssätt där olika aktörer bjuds in att medverka med olika synpunkter och erfarenheter. Som en del i detta bjöd infrastrukturministern in bransch- och myndighetsföreträdare till ett dialogmöte. Vid mötet diskuterades utmaningar och möjligheter kopplade till sociala villkor, en utveckling av som nav, miljö, energi och klimat, forskning, utveckling och innovationer, främjande av svensk teknik och svenska lösningar, regelverk och flygsäkerhet, tillgänglighet samt konkurrenskraft och sysselsättning. Infrastrukturministern bjöd därefter åter in företrädare från olika delar av flygbranschen samt myndigheter till ett andra möte i arbetet med att ta fram en svensk flygstrategi. Vid mötet beskrev ministern hur regeringen arbetar med flygrelaterade frågor och vilka beslut regeringen har fattat sedan det första mötet om flygstrategin m.m. Infrastrukturministern underströk både flygets betydelse för tillgänglighet och att flyget har en klimatpåverkan som måste hanteras för att flyget ska vara långsiktigt hållbart. Utskottet noterar också att en av regeringens prioriteringar för EU-arbetet 2015 var att verka för att paket för luftfart innehåller förslag som motverkar försämrade arbetsvillkor och en snedvriden konkurrenssituation inom den civila luftfarten. Frågorna kom också med i kommissionens meddelande om en europeisk luftfartsstrategi som presenterades . Utskottet välkomnar den tydliga hållning som regeringen har uttalat i frågan om de sociala villkoren inom luftfarten. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma att inför framtagandet av en svensk luftfartsstrategi gav regeringen Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag med fakta och nulägesbeskrivningar samt information och statistik om flygets roll och funktion i transportsystemet (dnr N2015/07692/TIF). Syftet med rapporten är att belysa flygets betydelse för tillgänglighet i hela landet och internationellt, sysselsättning samt miljö- och klimatpåverkan. Uppdraget genomfördes i samråd med Transportstyrelsen, , , , , Swedavia och Svenskt Flyg och redovisades till (rapport 2016:4). Utskottet anser att de analyser och slutsatser som Trafikanalys presenterar utifrån sin kartläggning och genomgång av området utgör ett viktigt underlag vid framtagandet av den svenska luftfartsstrategin. Trafikanalys konstaterar i rapporten att liberaliseringen av flygmarknaden medfört att konkurrensen ökat till gagn för medborgarna i form av lägre biljettpriser, inte minst inom utrikesflyget. De klassiska nätverksbolagen har anpassat sina affärsmodeller för att möta konkurrensen från lågprisbolagen, vilket i viss mån medfört att de närmat sig lågprisbolagen. En negativ sida är dock enligt Trafikanalys att uppkomsten av olika typer av anställningsformer och annorlunda sätt att organisera verksamheten kan innebära att t.ex. arbetsrätten sätts ur spel. Trafikanalys menar att detta är ett område som förtjänar mer uppmärksamhet inom transportpolitiken, och möjligen också inom en flygstrategi. bör enligt Trafikanalys i dessa frågor agera inom ramen för EU-samarbetet. När det gäller flygplatser pekar Trafikanalys på att det vid ingången av 2016 bedrivs linje- eller chartertrafik vid 38 flygplatser i , vilket är en minskning med 7 flygplatser . En viss dynamik har även skett på ägarsidan där staten via Swedavia numera endast kontrollerar tio flygplatser. Flygplatssystemet som helhet visar visserligen ett ekonomiskt överskott, men vinsten är ojämnt fördelad och återfinns främst inom Swedavia. De mindre flygplatserna som i stor utsträckning är kommunalt ägda är beroende av offentligt stöd i någon form för sin överlevnad. Det kan enligt Trafikanalys därför finnas anledning att fundera över det statliga åtagandet dels när det gäller att driva flygplatser, dels när det gäller olika stöd till flyget genom exempelvis driftbidrag och indirekt stöd till trafikavtal. En viktig fråga är enligt Trafikanalys också vilka stöd som är möjliga att förena med EU:s riktlinjer om offentligt stöd till flygplatser. Enligt Trafikanalys pekar prognoserna för inrikestrafiken på en endast svag och ojämnt fördelad tillväxt medan däremot utrikestrafiken ökar i sådan omfattning att kapacitetsbrist kan befaras på och i . Trafikanalys konstaterar att kapacitetsfrågan inte enbart är en fråga om rullbanekapacitet utan också kan handla om flygplatsterminaler, luftrummets utformning och alternativa flygplatser. Flygets roll och funktion i transportsystemet är att skapa tillgänglighet över stora avstånd, och Trafikanalys konstaterar att flyget bidrar till att skapa tillväxt och sysselsättning och en växande besöksnäring. Flygplatser är också betydelsefulla lokaliseringsfaktorer för främst de besöksintensiva tjänste- och kunskapsbranscherna. Trafikanalys konstaterar att navflygplatser anses vara en viktig lokaliseringsfaktor för huvudkontor, och att etablera som ett viktigt flygnav i norra med ett stort antal direktlinjer kan därför ses som ett instrument för att utveckla näringslivet. Det kan enligt Trafikanalys ifrågasättas om den starka tillväxten inom flyget är förenlig med klimatpolitik. Flygtrafiken svarar för av de globala utsläppen av koldioxid, men även kväveoxider och vattenånga på hög höjd påverkar.