bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Jag har själv samtal med kungen med jämna mellanrum, om aktuellt läge i landet. Vid vilken exakt tidpunkt någon har tagit kontakt med hovet kan jag inte svara på här och . Men det ska vi i så fall vara behjälpliga med, ifall det är något som ännu inte har redovisats. (S): Jag har inga fler frågor. (SD): Ordförande! Tack, statsministern, för de svar vi har fått än så länge! fanns det en intervju med statsministern i Syd- svenskan. I intervjun fick han frågan om det fanns något tak för hur många flyktingar kan ta emot. Då är vi alltså inne , långt efter att flera av larmrapporterna kommit. Svaret löd så här: ”Nej, det finns ingen gräns. Vi ska ta emot enligt de konventioner vi är bundna av.” finns det uppenbarligen en gräns. Det kom man på efter den intervjun. Då är naturligtvis frågan: Ljög statsministern när han sa att det inte fanns någon gräns? Eller vad var skälet till att man då uppgav att det inte fanns någon gräns? Och vilka konventioner bryter vi mot som vi inte bröt mot då? : Herr ordförande! Jag har sagt att det inte finns någon vetenskaplig siffra för hur många människor ett land kan ta emot. Det finns ingen sådan siffra återgiven. Det är min bestämda uppfattning. Det går inte att fastställa den, att det ska vara exakt det antalet. Jag vill återigen påminna om den dramatiska ökning som skedde . av de asylsökande som kom kom efter augusti. När myndigheterna då sa tydligt till oss och andra att läget var så ansträngt att de inte kunde mer, ändrade vi den situationen. Vi ska nämligen inte försätta i en svår situation. Däremot bröt vi inte mot några konventioner. Konventionen säger nämligen att man får söka asyl också i andra EU-länder, inte bara i . ändrar vi asyllagstiftningen i syfte att se till att fler ska söka asyl i andra EU-länder. Men vi ändrar asyllagstiftningen på ett sådant sätt att den uppfyller de minimikrav som finns i EU och internationellt. (SD): Ordförande! Ska jag då tolka det som att citatet i från är fel? Jag kan bara för tydlighetens skull läsa upp statsministerns svar på frågan. Han säger uttryckligen: ”Nej, det finns ingen gräns. Vi ska ta emot enligt de konventioner vi är bundna av.” Stämmer citatet? : Jag har anfört att det inte finns någon vetenskaplig siffra för exakt hur många som kan komma till . Det är det som mitt resonemang bygger på. Det finns ingen sådan siffra. Men vi ska självklart inte försätta landet i en situation där välfärden inte kan upprätthållas, där ordning och reda och säkerhet inte kan upprätthållas. Med den snabba ökningen som skedde – den exceptionellt snabba ökningen – i flera länder, inte minst , måste regeringen ta ansvaret i situationen. Vi måste se till att ordning och reda och säkerhet upprätthålls och att välfärden fungerar. Det är mot den bakgrunden vi har ändrat reglerna för inre gränskontroll, liksom id-kontroll och asyllag- stiftningen. (SD): statsminister är kallad till för att ge svar på våra frågor. Och frågan var väldigt enkel. Frågan var: Är statsministerns citat korrekt? Ja eller nej? : Återigen, med all respekt, är det vad jag har sagt. Det var inte första gången jag sa det där. Jag säger det eftersom det inte finns någon fastställd vetenskaplig siffra. Det är det som gäller. Men självklart är det så att i det läge vi hamnade i , där välfärden blev så ansträngd – i , skolorna och sjukvården – var vi tvungna att vidta åtgärder. Och vidtog vi de åtgärder som behövde vidtas. Det är därför jag också säger att vi inte ska tillbaka till den situation som vi hade ; då är välfärden hotad. Men det finns återigen ingen vetenskaplig exakt gräns. Det vidhåller jag. (SD): Ordförande! Jag tolkar det som att jag inte kommer att få något ja- eller nej-svar på frågan om statsministern var korrekt citerad eller inte. Men om det nu är så att en gräns skulle innebära att man faktiskt bryter mot konventioner – det finns andra länder som har haft lägre invandringsnivå än och som inte har ansetts bryta mot några konventioner – och nu har minskat asylinvandringen ganska rejält, med anledning av de åtgärder man trots allt har vidtagit – måhända att de vidtogs för sent – blir frågan ändå om statsministern kan tydliggöra vad han egentligen menade med att man var bunden av konventioner och av den anledningen inte kunde sätta en gräns. har man trots allt gjort det, genom att införa lagstiftning som påverkar mängden invandrare som kommer till . Vilka konventioner bryter vi mot , som statsministern menade på att vi tidigare inte kunde bryta mot och att vi skulle bryta mot om vi införde lagstiftning som begränsade invandringen? : Herr ordförande! Nej, vi bryter inte mot några konventioner. De förändringar som föreslås i svensk lagstiftning – regeringen fattade beslut i går om den propositionen – innebär att vi förändrar asyllagstiftningen så att vi hamnar på miniminivå, motsvarande andras regler. Men det innebär inte att vi bryter mot någon konvention. Vi hade förut mer förmånliga regler. har vi lagt oss på EU:s miniminivå, i syfte att se till att fler människor söker asyl också i andra EU-länder. Det kan inte bara vara som tar emot. Andra EU-länder måste göra detta. Men vi förändrar inte lagstiftningen på ett sådant sätt att vi bryter mot konventioner. (SD): Ordförande! efter intervjun i läste statsministern upp regeringsförklaringen. Jag citerar från regeringsförklaringen. Det står så här: I tider av kris är den som viktigast. Den som flyr från krig och förtryck ska kunna få skydd i . Var det inte uppenbart för statsministern att det var helt omöjligt att fullfölja det löftet? : Ökningen hade påbörjats då. Arbete pågick också för att hela EU skulle ta sitt ansvar. Det var den diskussionen som gällde då. När vi under hela höstens gång vid våra kontakter med myndigheterna fick besked om att exempelvis rekvisiten för gränskontroll inte var uppfyllda använde vi naturligtvis de uppgifterna. När vi fick uppgifter om att läget var sådant att säkerheten inte kunde upprätthållas, att läget var så ansträngt i olika välfärdsverksamheter att det föranledde att vi skulle vidta andra åtgärder, vidtog vi också de åtgärderna. Vi gör det som behövs. Vi bryter inte mot konventioner. (MP): Herr ordförande! Vi har hört tidigare från statsministern att ni kommer att tillsätta en oberoende granskning. kommer också att göra en granskning. Men det finns väldigt mycket dokumentation redan i det omfattande material som har skickat över till . Jag undrar därför om statsministern redan nu kan se saker som redan har stramats upp eller åtgärdats eller om man kan dra slutsatser om att man kunde ha gjort på ett bättre sätt. : Herr ordförande! Till att börja med tycker jag verkligen att det behövs en granskning av detta. Det här är en mycket speciell händelse i historia. Vi har gjort den största humanitära insatsen på mycket . Som jag sa får vi berömmande ord, inte bara från EU utan faktiskt från hela världen. Det vi har gjort är någonting alldeles speciellt. Och det ska vi vara stolta över som land. Men det är naturligtvis på det sättet att när vi har gått igenom en sådan händelse måste vi också kunna lära oss av vad vi har gjort. Vi kan aldrig säga att det här har gjorts perfekt, i varje detalj. Min ambition är att vi , successivt ska förbättra vår förmåga att hantera olika situationer. Det kanske uppstår en annan krissituation som vi måste hantera. Det ska vi kunna göra , , året om. Vi inte bara ska kunna hantera det. Vi klarar det. Då tycker jag att det är befogat att ha en utvärdering. Jag välkomnar naturligtvis den konstitutionella granskning som gör men också det som gör. Regeringen vill ha också en oberoende utvärdering, för att vi ska kunna dra slutsatser. Det är för tidigt att dra de slutsatserna . Vi är för nära inpå händelsen. Men den kommer att tillsättas. Jag tror att statsrådet redogjorde för det vid sin utfrågning här i utskottet. Vi behöver en utvärdering. Det behöver göras flera olika utvärde- ringar. Vi ska lära oss och förbättras. (C): Regeringen har gett uttryck för att många tiotusen- tals migranter i inte kommer att kunna få asyl i med de regler som finns. De kommer att skickas tillbaka. Hade det inte varit bättre för många flyktingar om de i förväg fått reda på vilka regler som gäller, att de hade fått information, så att de inte behöver skickas tillbaka, ut från , igen? : Herr ordförande! De som kommer hit och söker asyl har ju rätt att göra det. Man kan möjligtvis förbättra informationen i respektive land – kanhända. Men människor som bevisligen finns här måste få sin prövning gjord. Det är vi skyldiga att göra. De som får ja ska stanna. De ska få den bästa starten som går att få i . Men de som får nej måste återvända. Där måste vi vara lika tydliga. Därför har vi också gett polisen, och Kriminalvården i uppdrag att samordna sina uppdrag så att vi kan se till att människor som inte har fått uppehållstillstånd lämnar landet. Det är så vi ska upprätthålla ordning och reda i flyktingmottagandet. Huruvida ytterligare informationsinsatser ska göras, för att reglerna ska vara klarare, kan man alltid fundera på. Men de människor som finns här måste naturligtvis hanteras enligt gällande lagstiftning. Nooshi Dadgostar (V): Herr ordförande! Statsministern nämner här de flyktingkonventioner som har skrivit under och därmed behöver följa. I vilken utsträckning tycker statsministern att vi följer i förhållande till de id-krav som vi nu ställer för att man ska komma in i landet och i förhållande till den överenskommelse som EU nu har med ? Hur förhåller sig den överenskommelsen till ? : Herr ordförande! De krav på id-kontroller som vi införde är till just för att vi ska ha säkerhet och ordning och reda. Det finns inget som förhindrar oss att se till att vi har det. Och det är viktigt för oss. Vi kan inte ha en situation där vi inte kan upprätthålla den säkerheten på ett trovärdigt sätt. De finns alltså där, och de är nödvändiga. Vad gäller avtalet med är det på det sättet att EU och är grannar. Vi har ett hav däremellan, där tusentals människor har dött eftersom det finns skrupelfria människohandlare som struntar fullständigt i hur det går för dessa människor. Det måste få ett stopp. Det vi vill åstadkomma är att i så fall få en mer ordnad asylmottagning från . Det är därför vi har systemet med ett-till-ett. Vi måste helt enkelt knäcka människosmugglarnas affärsmodell. De ska inte tjäna pengar på att människor dör och riskerar sina liv. Vi ska i stället upparbeta ett ännu tätare samarbete mellan EU och UNHCR, så att vi kan få en mer reglerad invandring. Vi har också ökat antalet vidarebosättningar. Vi har kommit överens om att vi vill öka det. kommer därmed också att öka antalet så kallade kvotflyktingar, från 1 900 till 5 000. Ju mer vi kan få av den typen av flyktingsituation, där vi tar emot flyktingar som inte riskerar livet och där de kommer under ordnade former, desto bättre är det. Nooshi Dadgostar (V): Den generella rättsprincipen är ju att varje person ska få en individuell prövning. Tycker statsministern att varje asylsökande flykting nu får en individuell prövning? Ordföranden: Det är väl lite på gränsen till det vi egentligen granskar här , som ju mer handlar om regeringens krishantering . Men vill statsministern ge ett svar? : Ja, vi ska uppfylla de konventioner och regler som gäller och våra egna lagar. Vi har ingen annan ambition än att göra så. Nooshi Dadgostar (V): Slutligen: Statsministern ska ju nu gå fram med stramare regelverk kring temporära uppehållstillstånd och annat. Vad finns det för beredskap, så att säga, för att de personer som får så pass korta uppehållstillstånd inte ska bli utnyttjade på arbetsmarknaden, ska kunna komma in på bostadsmarknaden och annat? Regelverk kan ju komma att behöva ändras för att de ska känna sig trygga framöver. : Det var helt nödvändigt att förändra regelverket så att vi anpassar oss till EU:s miniminivå. Vi kan inte i fortvarighet ha ett tillstånd där tar emot en så oproportionerligt stor andel av de flyktingar som kommer till EU, så det var helt nödvändigt. I anslutning till det är det, som anges här, tillfälliga uppehållstillstånd som gäller. Då får vi hantera den situationen, och det kommer vi att göra efter bästa förmåga. Exakt vad som senare kan komma att förändras utifrån den situationen kan inte jag redogöra för här och . Skånberg (KD): Ordförande! Statsministern sa angående besked från myndigheten: ”Vi har inte kontroll över situationen.” Det är alltså en situation där myndigheterna meddelar att nu har vi nått vägs ände; vi har inte kontroll över situationen. Det var ju inte så att den här situationen kom oväntat eller som en blixt från klar himmel. , , kunde man läsa i att föreslog tillfälliga uppehållstillstånd. Det var alltså . Min fråga är: När började regeringen över huvud taget överväga förslaget om tillfälliga uppehållstillstånd? : Mot bakgrund av det som skedde, den dramatiska ökningen som skedde , är det den diskussionen som har initierats – att vi behöver ändra reglerna och förändra vår asyllagstiftning så att vi når EU:s miniminivå. Det är den propositionen som är lagd. Jag vill återigen påminna om att reviderade ned prognosen för antal asylsökande. Men med den dramatiska ökning som kom efter har vi successivt förändrat reglerna, och har vi sett en rejäl minskning med anledning av de förändringar som regeringen har gjort. Skånberg (KD): Ordförande! Vi har sett att det kom en förfärlig kris. Människor sov, om också en begränsad tid, på gatan. Myndigheterna sa: Vi har inte kontroll. i efterhand, i backspegeln, med alla de förslag som har räknats upp här – förslag som fanns på bordet och som regeringen nu genomför eller har genomfört – vad ser statsministern att han kunde ha gjort tidigare? : Herr ordförande! Jag får först påminna om att det regelverk vi hade när vi tillträdde faktiskt hade tillkommit under den förra regeringens tid. Den situation som var var likartad med den som var 2014. När till och med skrev ned prognosen fanns det ingen anledning, men med den dramatiska ökning som sedan skedde fanns det all anledning för oss att vidta de åtgärder som vi gjorde. Dem vidtog vi skyndsamt, och när myndigheterna meddelade att situationen återigen var sådan att rekvisiten för exempelvis inre gränskontroller var uppfyllda fattade vi det beslutet . Därefter har vi också fattat beslut om id-kontroll, och i går kom som sagt propositionen om förändrad asyllagstiftning. Vi har alltså agerat. Vi gör det som behöver göras, och vi följer konven- tioner. Ordföranden: Då tror jag att vi behöver gå vidare till granskningsärende 48, som heter Nuvarande och föregående regerings hantering av invandrings- politiken. Om statsministern vill säga några inledande ord går det bra. : Herr ordförande och ärade ledamöter! Också det här ärendet handlar ju om flyktingsituationen. Här tar man sikte på den beredningen och på hur beredningen har gått till av de produkter som har beslutats av regeringen efter en överenskommelse med oppositionen. Vi har svarat på utskottets skriftliga frågor. Statsrådet har tidigare utfrågats i det här ärendet. Jag vill tillägga följande. För det första: Lämpligheten i att ingå en överenskommelse med oppositionspartier handlar om politiska överväganden och är inte en konstitu- tionell fråga. Däremot bereds resultatet av politiska överenskommelser, till exempel en proposition, självklart i vanlig ordning. slöt regeringen en blocköverskridande överens- kommelse med , , Liberalerna och Krist- demokraterna för att klara mottagandet av asylsökande och hantera flykting- situationen. Den här överenskommelsen har resulterat i ett antal propositioner till , bland andra propositionen om ett gemensamt ansvar för nyanlända och extra ändringsbudget . När det gäller lagförslaget i den extra ändringsbudgeten har beredningen skett skyndsamt. Regeringsformens beredningskrav ger utrymme för flexibilitet och snabb hantering i brådskande fall, vilket också utskottet har uttalat i tidigare granskningar. Det finns också en flexibilitet i våra interna riktlinjer och rutiner såsom förkortad delningstid. Flexibilitet är nödvändig för att kunna hantera mycket brådskande ärenden. Det här har sammantaget gjort det möjligt att snabbt presentera förslag till och besluta om åtgärder för att kunna hantera den här flyktingkrisen. Även behovet av den extra ändringsbudgeten , som lades fram , har tagits upp av utskottet. Budgetpropositionen är som vi alla känner till en mycket omfattande produkt. Förberedelserna inom inför den pågår . Myndighetsdialogen och annan informationsinhämtning, till exempel myndigheternas prognoser verksamhet, är viktiga delar i den processen. Tidpunkten för avlämnande av budgetproposition är reglerad i riksdags- ordningen, och det är inte möjligt att skjuta på ett överlämnande till på grund av en ny prognos. I stället finns möjligheten för regeringen att åter- komma och lämna ändringsbudget eller extra ändringsbudget. Som framgår, herr ordförande, av de skriftliga svaren till utskottet föranledde ändrade prognos och andra myndigheters information till , liksom de övriga åtgärder som regeringen ville genomföra för att underlätta för berörda aktörer att hantera situationen, behov av att lägga en extra ändringsbudget . Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på utskottets frågor. Ordföranden: har vi anmälande parti, . (SD): Först av allt vet jag inte riktigt om jag köper stats- ministerns problembeskrivning att anmälan och granskningsärendet i första hand skulle ta sikte på den migrationspolitiska överenskommelsen. Jag vill gärna se att anmälan och granskningsärendet är lite mer omfattande än så. Nåväl, låt oss hänga kvar lite grann vid ett par av de saker som stats- ministern lyfter upp, inte minst när det gäller budgethanteringen. lade regeringen fram en kraftigt underfinansierad budget på bord trots otaliga indikationer om att någonting katastrofalt var i görningen. Som skäl till detta anger man såväl i de skriftliga svaren som här att man förlitade sig mer eller mindre blint på prognoser, vilka alltså visade sig slå så fel att regeringen bara någon halvannan månad senare såg sig tvungen att lägga fram en extra ändringsbudget i strid mot åtminstone gällande praxis. Vi har i andra granskningsärenden denna vår fått veta att resultatet av detta budgetkaos bland annat blev att biståndet drabbades av högre avräkningar samt att och högskolor tämligen efter budgetbeslutet blev fråntagna lite drygt 300 utlovade miljoner. Skulle statsministern här inför åhörarna kunna redogöra lite närmare för vilka andra budgeterade reformer och löften som regeringen försökte införa i den ordinarie budgetpropositionen som har fått stryka på foten så här i efter- hand och hur mycket som i stället har fått finansieras genom ökad upplåning och därmed också skuldsättande av kommande generationer? : Herr ordförande! Återigen, med all respekt, vet jag inte om det är en konstitutionell fråga vilka som får stryka på foten. Budgetpropositionen måste läggas . Om det råder inget som helst tvivel. Det kan komma en ny prognos dagen efter, men budget- propositionen måste läggas fram då. Sedan finns det möjlighet att lägga ändringsbudgetar och extra ändringsbudgetar. Det är det utrymme som regeringen har, och det har vi gjort utifrån den situation som har uppstått eftersom regeringen kommer att fortsätta att agera. När situationen så kräver agerar vi, och det kommer vi att fortsätta att göra. (SD): Den konstitutionella vinkeln skulle närmast vara att i anslutning till att man lägger en budgetproposition brukar regeringsföreträdare gärna göra uttalanden i medierna, där man presenterar de reformer och löften som man vill göra gällande i sin budgetproposition. När förutsättningarna sedan förändras och allt det här kanske inte får genomslag tycker jag att det kan vara rimligt att allmänheten kan få en redogörelse, också via medierna, för vilka delar i det hela som den har förespeglats som kan tänkas inte komma att för- verkligas. : Herr ordförande! Då kan jag kort nämna två. Det är ju så att de internationella reglerna, , möjliggör för oss att i den här situationen ta första årets kostnader för flyktingmottagning på biståndsbudgeten. Det har vi också gjort – med en begränsning så att vi inte tar hur mycket som helst. Andra åtgärder som har vidtagits är att tidigarelägga. Vi tidigarelade utgifter för att klara utgiftstaket. Det är två åtgärder som regeringen har vidtagit. Det tredje som vi gör är att vi ser över kostnaderna. Vi måste få ned kostnaderna också för flyktingmottagandet och etableringen. Vi ska ha bästa möjliga etablering och bästa möjliga mottagande, men det går säkert att få ned kostnaderna också där. Att ta ned kostnaderna, tidigarelägga utgifter – vilket vi gjorde – och använda Dacreglerna är tre exempel. (SD): Jag nämnde ju åtminstone två av de här exemplen, varav ett var väldigt konkret i form av de till universitet och högskolor som man helt enkelt fick dra tillbaka för att spara kostnader. Skulle statsministern vilja vara så vänlig att ge ytterligare några konkreta exempel på utgiftsposter i den ordinarie budgetpropositionen som man presenterade för men som man sedan har fått dra tillbaka? : Återigen, herr ordförande, tycker jag att vi börjar närma oss en politisk diskussion. Jag ska svara på frågan ändå. Vi lägger fram en budgetproposition under vissa förutsättningar och med vissa kriterier. Då är regeringen skyldig att ta hand om den situationen. Jag redogjorde för tre exempel på hur vi gör detta. Bilden stämmer inte heller att vi har dragit ned på universitet och högskolor. De har fått ökade anslag. Med all respekt, herr ordförande, tycker jag inte att det här är konstitu- frågor, utan det är politiska överväganden som en regering har att göra i olika situationer. Ordföranden: Jag kan instämma i att frågor om budgetpropositionen på det här sättet kanske inte riktigt ligger inom ramen för granskningen. Har någon ytterligare linje som han vill utforska? (SD): Nej, mot bakgrund av det som ordföranden anför väljer jag att vänta till nästa frågerunda. (S): Herr ordförande! Tack, statsministern! Jag vill hålla mig till de konstitutionella delarna av spörsmålen. Statsministern har ju varit tydlig med hur relationen till myndigheter, eller relationen mellan myndigheter och regering, har varit och bör vara. Regeringen ska inte köra över eller gå före utan invänta en myndighet. När myndigheten har ansvar ska den ta ansvar, och när det inte längre fungerar ska regeringen agera. Så uppfattade jag svar till SD tidigare. Jag ställde frågan om detta också till , och han hävdar att det sätt som vi har bestämt att styra på fungerar väl. Är det också statsministerns uppfattning? : Herr ordförande! Ja, jag delar den uppfattningen. Det finns ett kontinuerligt informationsutbyte, och det finns många informella kontakter som måste hållas för att ha det informationsutbytet. Men myndigheterna bereder … Det är den ordning vi har, och jag tycker att det är en mycket god ordning. I den stund vi skulle börja kortsluta den ordningen tror jag att vi är på ett sluttande plan. Därför tänker vi vidhålla den ordningen. (S): Ordförande! Då har jag bara en fråga till. Den utvärdering av allt det här som regeringen själv har för avsikt att göra – när tror statsministern att den kommer att ske? : Herr ordförande! Jag tror att statsrådet besvarade den frågan vid sin utfrågning. Jag har inte det exakta datumet i huvudet, men så skyndsamt som möjligt för att också kunna presentera utredningen så skyndsamt som möjligt. Jag ska låta det vara osagt vad sa, men jag har för mig att han har svarat på den frågan här. Ordföranden: Jag har en fråga för del. Vi diskuterar här bland annat beredning av olika regeringsärenden. Den extra ändringsbudgeten som statsministern nämnde här beslutades av regeringen och innehöll, som vi vet, ökade anslag framför allt till kommuner och landsting för att hantera flyktingsituationen och ett par ytterligare utgifter. Vid kom det fortfarande larmrapporter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om situationen i landet.