· H301NU7 · 2016-02-03 12:00:12 — Dagens debatt handlar alltså om näringsutskottets betänkande 7, som behandlar dels om och energiomställningen samt regeringens skrivelse med anledning av rapporten, dels åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om . Inledningsvis beskriver bakgrund och motiv för granskningen och dess upplägg som att man "granskat förutsättningar att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål". Det förtjänar nog att upprepas att granskningen omfattar just den tidsperioden, det vill säga 2010-2014, och den regering som då hade ansvaret för styrningen och ledningen av det helstatliga energiföretaget . Energimarknaden, och därmed energipolitikens spänningsfält, har genomgått en avsevärd förändring , både i ett svenskt och i ett europiskt perspektiv. Det gäller och påverkar inte minst som företag. Bland annat som en konsekvens av den finanskris och lågkonjunktur som präglade och så påtagligt påverkades och förändrades energimarknaden i , i och i världen långsiktigt - kanske för alltid. Marknaden har också förändrats av att allt fler länder i vår närhet lagt om sin energipolitik med en ökad inriktning mot mer av förnybar energi. Ett helstatligt bolag som är naturligtvis en viktig faktor och aktör i den energipolitiska utvecklingen, både nu och , i men också på den framtida nordiska och europeiska energimarknaden. Hur styrs och leds är därför en viktig och central fråga i flera avseenden. Det som i nästan förvånande stor utsträckning präglar är den tolkning som man gör beträffande rollfördelningen mellan regeringen som ägare, och den operativa ledningen för bolaget. På punkt efter punkt lyfter man fram hur man ser att den här rollfördelningen nu är och hur man anser att den borde se ut. Regeringen å sin sida redovisar i sin skrivelse till sin syn på i allmänhet och på dessa specifika synpunkter i synnerhet. Regeringen delar inte syn på rollfördelningen mellan staten som ägare, bolagets styrelse och den operativa ledningen när det gäller operationella mål, till exempel val och utformning av hållbarhetsmål, placeringshorisont, samägande av bolag, forskning och användning av utdelning till förnybar energi. Inte heller när det gäller syn på interna processer för kunskapsinhämtning och oberoende analyser eller regeringens uppföljning av uppdrag delar regeringen syn och därav följande förslag. Glädjande nog finns det i utskottet en mycket tydlig majoritet som delar regeringens syn i det här avseendet. Det finns en bred samsyn på hur staten ska utöva sin ägarroll och hur rollfördelningen ska se ut. Detta kommer också till uttryck i ägardirektiv, i statens ägarstyrningsdokument och i bolagsordningen. På några områden delar dock regeringen i sin skrivelse synpunkter. Det gäller framför allt regeringens återrapportering till . Där avser också regeringen att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets strategier och utveckling till genom utskotten. Detta välkomnas av näringsutskottet. När det gäller motionerna från den allmänna motionstiden är de yrkanden som i första hand handlar om förvaltningen av i allt väsentligt tillgodosedda genom den skrivelse som regeringen har lämnat. På samma sätt är det när det gäller synen på roll i energisystemet. Vad gäller den viktiga roll som spelar i detta sammanhang och hur den bör hanteras inom bland annat det uppdrag som har att arbeta med finns det inom utskottet en bred samsyn. När det gäller synen på agerande på den europeiska energimarknaden syns tydligt de svårigheter som i stort sett alla stora, mogna europeiska energibolag har att brottas med . Såväl regeringen som ledning har, i sina olika roller, tydligt gett uttryck för en affärsmässigt sund omdirigering mot en ökad fokusering på förnybar energi. Man har också successivt vidtagit en rad olika åtgärder för detta. Låt mig bara nämna det faktum att man har utsett två nya styrelseledamöter på det här området som ett sätt att bredda bolagets kompetens, detta för att möjliggöra att kan leva upp till att vara ett ledande företag i energiomställningen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 från , . Vi debatterar om och energiomställningen. Det har ni precis hört föregående talare berätta om. Det är ett antal frågeställningar som har tagits fram från , som har sammanställts med rekommendationer och som regeringen sedan har gett sitt svar på i en skrivelse. Utifrån det materialet har näringsutskottet skrivit sitt betänkande. Det finns delar i rapporten där man från beskriver förbättringar som jag instämmer i. En sådan är att uppföljningen till kan bli bättre. Här talar om mer transparens, utförlighet och högkvalitativ redovisning. Det är bra och en god ordning. Det viktiga arbete som alliansregeringen gjorde för att förbättra styrningen av utifrån hållbarhet och styrning vill vi se framåt, och vi följer frågan. var det första landet i världen att införa GRI-rapportering: global reporting initiative, en internationell standard för hållbarhetsrapportering utifrån utmaningar och hur man agerar för att leva upp till riktlinjerna i ägarpolicyn. Detta har skapat medvetenhet och en god grund för ett fortsatt hållbarhetsarbete i bolaget och i alla bolag. togs nya steg för att förstärka hållbarhet som en viktig angelägenhet. Regeringen lyfte då in frågan i bolagsstyrningen genom att ge styrelserna i uppdrag att utarbeta strategiska hållbarhetsmål. Genom att tydliggöra sitt engagemang inom centrala hållbarhetsfrågor visar bolagen att de är moderna organisationer. Hållbarhetsarbetet syftar alltså både till att säkerställa anständiga affärer och att bibehålla eller öka värdet på svenska bolag. I sådana här presentationer redovisas också sådant som etik, jämställdhets- och miljöpolicy och miljöledningssystem enligt IFRS, vilket står för international financial reporting standards. Vi är glada över att utskottet som helhet ställer sig bakom den motion som ligger till grund för att är en central aktör i den framtida svenska elförsörjningen och att vi som ett enigt utskott kan tillkännage för regeringen att den på lämpligt sätt bör tydliggöra att den parlamentariskt sammansatta även bör diskutera frågor som roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål. Inom ramen för finns det dock delar som går in på vad ska göra i sin roll som bolag, där beskrivningen görs på ett sätt som innebär att man är inne på ledning och berättar om den process som är ett internt arbete i ett bolag. Man talar om att forma en målbild för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och att genomföra en strategisk, långsiktig planering för hur bolaget ska nå dit. Sedan skriver att planeringen bör brytas ned i verksamhetsplanering dels på affärsområdesnivå, dels inom bolagets olika utvecklingsavdelningar. Det är inte en sak som politiken ska lägga sig i. Vi har hört säga samma sak tidigare. Ett bolag som styrs med ägardirektiv och bolagsregler, men i svaret från är man inne och besvarar frågor om hur bolaget ska agera. Det låter sig inte göras. Därför delar vi den syn regeringen har i de delar som handlar om att skilja på vad bolaget gör, vad styrelsen gör och de mål som sätts av regeringen. Det finns till exempel inte en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från den del som är affärsmässig. Ägarpolicyn ska också följas, och bolaget ska utvärderas utifrån hur det uppnår sina mål. Hur bolaget arbetar är en fråga för bolaget och inte för politiken. Ett mål sattes för , och det meddelades en avsikt att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av roll i energiomställningen. Det beslutades också. Det är viktigt, herr talman, att ha uppsatta mål att jobba mot. Det har också tagit upp , då man presenterade sitt resultat . På vägen fram har väg förändrats, precis som för många andra energibolag. Det har varit radikalt - från det att man verkade i till att man blev en internationell spelare med satsningar i framför allt , en omläggning av energipolitiken, globala förändringar i synen på klimat och energi samt vägval för att klara den egna energiförsörjningen för medborgare, industri och näringsliv. Detta har ställt stora krav på baskraft som inte gör systemet skakigt. Skiffergas från har kommit att spela en roll, liksom beroendet av kolkraft och gas. steg för att kunna agera och navigera i denna värld som ett hållbart företag i statlig ägo med fortsatt stora utmaningar framåt spelar roll. Bolaget satsar på förnybart men bär med sig sin historia. har signalerat om ytterligare kärnkraftsreaktorer som man kan tvingas stänga. Det medför kostnader och bekymmer, och regeringens förslag på höjd skatt i ett läge med låga elpriser har inte gjort vägen lättare. Vi kommer att följa på dess väg framåt och se hur man tar sig an detta. Vi hade en interpellationsdebatt i går. Det blir ett viktigt sammanhang i en kedja när man talar om industrins och näringslivets förutsättningar i . talare har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för vad vi debatterar här , så det behövs kanske ingen närmare presentation. är ett bolag som är helägt av staten, och det spelar en viktig roll för det svenska kraftsystemet och den svenska energiförsörjningen. Utöver den verksamheten har man under flertalet år både förvärvat och uppfört anläggningar i andra länder, vilket har lett till att bolaget även har blivit ett av största energibolag. Det är ett äventyr som har blivit en alltmer kostsam historia för bolagets ägare. Även om omständigheterna kunde ha varit mer angenäma ur ett rent ekonomiskt perspektiv är det ändå välkommet med troliga ägarförändringar där många av de anläggningar som bolaget är ägare till, främst vad gäller fossil energi, kommer att avyttras. uppfattning om roll är att fokus ska flyttas från den expansion som har skett i utlandet till att primärt värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. Under innevarande mandatperiod har det kommit nedläggningsbesked från bolaget för två av de sju reaktorer man driver i . Man har även avbrutit det analysarbete kring ersättningsreaktorer som man påbörjade . Vad gäller det avbrutna analysarbetet kring ersättningsreaktorer framhåller regeringen i sin skrivelse att det är som på eget initiativ har fattat det beslutet. Detta är någonting som har varit föremål för debatt tidigare och är således ingenting nytt i sammanhanget, men jag tycker uppriktigt sagt att vi kan fundera över hur pass självständigt just ett sådant beslut har varit. Går man tillbaka i tiden kan man se att , , släppte ett pressmeddelande med rubriken . Syftet med arbetet skulle vara att få kunskap om nya säkerhets- och miljökrav på framtida reaktorer, titta på hur olika tänkbara teknologier kan leva upp till den kommande kravbilden, undersöka de ekonomiska villkoren för kärnkraft och även söka tillstånd för ersättningsreaktorer. efter den tidpunkten släppte regeringen sin budgetproposition, där man var väldigt tydlig med vad man ansåg om pågående analysarbete kring ersättningsreaktorer. I budgetpropositionen kunde vi läsa att "planer på att förbereda för byggandet av ny kärnkraft avbryts". Det är först därefter, en månad senare, som vd meddelar att utredningsarbetet stoppas. Tanken att detta beslut skulle ha fattats i något slags vakuum är tämligen häpnadsväckande då regeringens uppfattning inte på något sätt gick att missuppfatta. I sin skrivelse hänvisar regeringen till att det avbrutna analysarbetet ska frysas i avvaktan på resultatet från den parlamentariskt sammansatta . Med tanke på de långa ledtider som föreligger vid en eventuell etablering av en ny kärnkraftsreaktor hade ett fortsatt arbete med att analysera just förutsättningarna varit värdefullt även för . Det är uppfattning att inte ska åläggas den typen av restriktioner vare sig det gäller att ansöka, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft. Vi framför även detta i betänkandet. Lika omsorgsfull har regeringen däremot inte varit när det gäller andra åtgärder som har genomförts och som har en långsiktig påverkan på såväl bolaget som hela kraftsektorn i sig. Där har man inte ens övervägt att först ta upp åtgärderna i och vänta med att genomföra dem. Det gäller till exempel höjningen av effektskatten, som visserligen mer bidrar på marginalen för de överväganden gjort för sina reaktorer men ändå har en påverkan. Där fanns inte den målbilden. Ambitionshöjningen i elcertifikatssystemet är en annan åtgärd som har påverkat de långsiktiga villkoren för bolaget och även kraftsektorn i stort och där man inte heller har haft målsättningen att först lyfta upp det i . En betydligt mindre del av verksamhet som vi i har tagit upp i vår motion och som även finns med i betänkandet är bolagets inköp av överskottsel från mikroproduktion till oförskämda överpriser på marknaden. Det är någonting som i sin tur resulterar i en lägre vinst för bolaget och således ger mindre utdelningar till ägaren staten i den mån sådana kan ges. Detta har man från bolagets sida motiverat med att det rådde oklarheter om utformningen av ett skattereduktionssystem för mikroproducerad el och att det fanns en osäkerhet om när ett sådant system skulle kunna komma på plats. Även efter införandet har man dock fortsatt med verksamheten. har, skattereduktionssystem eller ej, väldigt svårt att se varför just en liten grupp kunder som uppenbart är tillräckligt resursstarka för att investera i egna produktionsanläggningar och som exempelvis har rätt boendeförhållanden ska subventioneras av övriga kunder och varför dessa kunder på bekostnad av övriga ska ersättas med kraftiga överpriser för något som mer eller mindre utgör en hobbyverksamhet. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. är ett av statens största bolag och en väldigt viktig del i energipolitiken. I har man granskat verksamhet och lämnat ett antal förbättringsförslag som alla i näringsutskottet ställt sig bakom. Regeringen har meddelat åtgärder som kommer att vidtas för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets arbete. En ny skandal som Nuonaffären måste undvikas, och transparensarbetet måste bli bättre. Trots en granskning i är det fortfarande inte klarlagt vem som gjorde vad. Så får det inte gå till när staten agerar. Statens styrning av sker via de så kallade ägardirektiven. De ägardirektiv som styr beslutades av 2010, av en majoritet bestående av de borgerliga partierna. tillsammans med Socialdemokraterna och föreslog då en tydligare klimatstyrning men blev nedröstade. I dagens betänkande finns förslag om ändringar i styrningen av , men det fastslås i utskottets underlag att det saknas riksdagsmajoritet för ändrade ägardirektiv. Jag yrkar bifall till motivreservationen. vill att så mycket brunkol som möjligt ska stanna i marken. beslutade att inleda en process med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. har det förekommit spekulationer i medierna om någon kommer att lägga ett bud för att köpa verksamheten och i så fall till vilket pris. Om det blir aktuellt för att genomföra en avyttring som omfattar stora värden är det styrelsens ansvar att ta initiativ till en så kallad ägarsamordning med regeringen. En ägarsamordning innebär att såväl styrelse som ägare kan enas om ett eventuellt bud. finns det ingen sådan ägarsamordning att ta ställning till. sker stora förändringar i brunkolsverksamheten i . Jag välkomnar att den tyska regeringen beslutat att de äldsta brunkolskraftverken ska fasas ut för att minska klimatutsläppen. ska fem brunkolskraftverk sluta sälja el till marknaden och i stället ingå i en tillfällig effektreserv innan de slutligen avvecklas 2021. Ett antal av brunkolsverksamheter kommer att ingå i den utfasningen. Brunkol är den elproduktion som har störst klimatpåverkan, och mot bakgrund av att världens ledare samlats kring ett globalt klimatavtal är det viktigt att den fossila energin fasas ut. Den viktigaste garanten för att minska brunkolet är att varje land fattar beslut om att sådan produktion ska minskas och fasas ut oavsett vem som äger den. Inom ramen för befintliga ägardirektiv har regeringen arbetat aktivt med styrning och omställning mot en högre andel förnybar energi. Bolaget verkar på en marknad i snabb förändring, och det behövs en aktiv ägare. Efter valet skapades en statsrådsgrupp, ledd av närings- och innovationsminister , som ansvarar för förvaltningen av . Statsrådsgruppen består också av klimat- och miljöminister , energiminister samt finansmarknads- och konsumentminister . Ett av de viktigaste verktygen för styrningen av de statliga bolagen är rekryteringen av styrelseledamöter. Utvecklingen av energimarknaden och även utmaningen att nå bolagets strategiska hållbarhetsmål i av förändring ställer höga krav på ökad kunskap om energisektorn, teknikförståelse och nytänkande inför omställningen. Staten som ägare beslutade därför att välja in två nya ledamöter i : och , som har hög kompetens inom förnybar energi och hållbart företagande. Socialdemokraterna och fastslog i regeringsöverenskommelsen att ett helhetsgrepp behövs för att göra ledande i omställningen av energisystemet mot en högre andel förnybar energi. Framtiden för bolaget ligger i förnybar energi och inte i kol och gas. Den expansion av brunkol som tillät har avbrutits. I en debattartikel fastslog vd sin syn på bolagets framtid. Han skriver att avser att möjliggöra investeringar i förnybar produktion motsvarande . Målsättningen är att ska vara en av de största producenterna av förnybar energi i och ha tredubblat den installerade vindkraftskapaciteten. Det är ett viktigt steg att uttrycker att det med rätt förutsättningar finns goda möjligheter för att ha en till förnybar energiproduktion inom 25 års tid. Jag tror att det är möjligt mycket tidigare än så, herr talman, men det gör stor skillnad i samtalen om framtidens energisystem att även nu talar om förnybar energi. Jag skulle vilja fråga följande: När vi kommer till den dag då man kommer att tala om att man kanske behöver en ägarsamordning på grund av situationen i , hur kommer att agera då? Är man över huvud taget intresserad av en försäljning, eller hur ser man på frågan? Som sagt vet vi inte om det kommer att komma ett bud och i så fall till vilket pris. Men om det kommer till det läget att regeringen tillsammans med ska diskutera om man ska säga ja eller nej till ett bud är det inom ramen för de befintliga ägardirektiven som regeringen kan agera. önskar att de ägardirektiven såg annorlunda ut. När beslutade om ägardirektiven föreslog vi en tydligare klimatstyrning. har vi sett att har utökat sina investeringar i brunkol. har vid alla tillfällen sedan började med brunkolsverksamhet röstat mot den expansionen. Inom ramen för ägardirektiven kan staten bedöma om ett eventuellt bud är affärsmässigt eller inte. Men som ägardirektiven är utformade tycks det inte vara möjligt att av klimatskäl säga nej till en eventuell försäljning. önskan är att brunkolsverksamheten fasas ut och inte säljs. Jag beklagar att det inte finns en riksdagsmajoritet för en tydligare klimatstyrning. De fyra borgerliga partierna har samtliga uttryckt att man vill sälja verksamheten. Därmed kan jag se att den klimatstyrning som behövs inte finns . Om det fanns signaler om att fler partier i ville se över ägardirektivet för en tydligare klimatstyrning skulle välkomna det. Man kan stanna vid att säga att det finns ägardirektiv som gör att man inte kan göra någonting, eller också kan man ta på sig rollen att påverka ägardirektiven om man vill någonting annat. Arbetar aktivt för att koppla ägardirektiven till klimatet och ta bort affärsmässigheten? Det skulle jag vilja veta. lade fram förslag på hur vi bedömde att ägardirektiven för behövde se ut för att bolaget skulle vara en av de ledande aktörerna i energiomställningen. Den borgerliga regeringen, som parti var en del av, röstade mot en tydligare klimatstyrning. vill gärna se en tydligare klimatstyrning. Kommer det signaler om att fler partier vill göra en sådan styrning välkomnar jag och det. Jag kan konstatera att var statsminister utökade sin brunkolsexpansion. Den har avbrutits efter att regeringen varit tydlig med att brunkol inte är den verksamhet som den bedömer att ska expandera inom. Tvärtom ska nu vara en aktör som satsar på den förnybara energi som vi ser växer snabbast i världen. Jag börjar med att yrka bifall till Alliansens reservation 1. Det statliga bolaget historia började . Då var vattenkraften i fokus, och vattenkraftverken byggdes ofta i rena ödemarken. Till byggena behövdes många anläggningsarbetare, och det ledde till att många samhällen snabbt växte upp kring dem. I nybyggarsamhällena byggdes skolor, affärer och sportanläggningar. Men, tyvärr, när kraftverken var färdigbyggda monterades samhällena i de flesta fall ned igen. har , som till ägs av staten, ungefär 30 000 anställda. Bolaget är en av största elproducenter och den största värmeproducenten. Det är i sig en fantastisk resa. Jag vill säga det eftersom vi i de här debatten gärna sablar ned . Det finns naturligtvis utmaningar med ; det ska vi inte sticka under stol med. Men det är också ett fantastiskt företag med en fantastiskt gedigen historia som vi ska vara stolta över. ska vi debattera om och energiomställningen. Till det kommer också ett antal motioner om från allmänna motionstiden. Utskottet har efter en följdmotion skriven av allianspartierna föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om roll i energisystemet. Eftersom är en stor och central aktör på den svenska el- och energimarknaden, både nu och , bör regeringen på ett lämpligt sätt tydliggöra att den parlamentariskt tillsatta bör diskutera frågor som rör roll i energisystemet och bolagets uppdrag och mål. Det betyder att regeringen inte ska fatta större beslut som rör energipolitiken vid sidan av . Det innebär i sin tur inte heller, som det ibland har framkommit i medierna, att ska bestämma och peta i dagliga verksamhet. Det är viktigt att tydliggöra det. Under Alliansens tid i regeringsställning infördes hållbarhetsmål för de statligt hel- och delägda företagen. jobbar nästan alla de 49 företagen med dessa mål, vilket är riktigt bra. Dock delar Alliansen kritik av regeringen när det gäller den bristande återrapporteringen till av hur lever upp till sina hållbarhetsmål. Här behövs mer transparens och utförlighet. Exempelvis kan man fråga sig på vilket sätt bidrar till att uppnå tvågradersmålet och EU:s 2020-mål. Dessutom har inte heller ett faktiskt miljörelaterat hållbarhetsmål trots att bolaget har höga koldioxidutsläpp och trots att bolagets uppdrag är att vara ett ledande företag i energiomställningen. De sänkta utsläppen i bolagets produktionsportfölj handlar nästan bara om försäljning och inte om att minska koldioxidutsläppen inom EU via koldioxidreducerande åtgärder. En del av motionerna från allmänna motionstiden behandlar verksamhet i och . Därför vill jag vara tydlig med linje avseende detta. ska vara ledande i den gröna omställningen. Att sälja den europeiska verksamheten är ett steg i rätt riktning. Det har vi velat göra . Vår tanke har varit att en eventuell vinst ska gå till investeringar i förnybar energi. vill inte att och svenska staten ska äga och driva kolverksamhet. Därför var vi i regeringsställning drivande i att ändra ägardirektiven så att skulle vara ett av de ledande bolagen i när det gäller förnybar energi. Det enkla svaret är att kolgruvorna aldrig borde ha köpts. Man ska dock komma ihåg att besluten som ledde till stora investeringar i tysk kolkraft och kolgruvor fattades , det vill säga när S styrde med hjälp av MP och till exempel nuvarande finansmarknadsminister satt som politiskt sakkunnig i med insyn i dessa ärenden. Det är inte så mycket att göra något åt , utan det gäller ju att avyttra kolgruvorna på ett sätt som långsiktigt säkerställer ekonomi. I takt med att frågan har dragit ut har värdet på tillgångar fortsatt att minska.