bet · H301TU13 · 2016-04-15 00:00:00 — Många barn åker framåtvända och enligt motionären finns det kunskapsbrister om vilka skador barn som åker framåtvända kan drabbas av i t.ex. rygg, nacke och skalle. Motionären yrkar att möjligheterna att införa lagstiftning ska ses över när det gäller krav på bakåtvända bilbarnstolar fram till dess att barnet fyllt . Utskottet konstaterar inledningsvis att enligt trafikförordningen (4 kap. 10 § 1–3) ska barn som är kortare än använda bilbarnstol, bälteskudde eller annan särskild skyddsanordning för barn i stället för eller tillsammans med bilbältet. Ett barn som är eller äldre och kortare än får inte färdas i ett fordon där det inte finns möjlighet att använda en särskild skyddsanordning för barn, annat än vid tillfälliga transporter under korta sträckor. I sådana fall ska barnet i stället använda bilbältet när det är möjligt och får då inte färdas i framsätet i en personbil eller i en lätt lastbil. Transportstyrelsen har med stöd av trafikförordningen (4 kap. 10 d § och 13 kap. 7 §) meddelat föreskrifter som berör bälten och bilbarnstolar, s.k. särskilda skyddsanordningar för barn (TSFS 2014:52), vilka ersatte tidigare utfärdade föreskrifter av . Av dessa föreskrifter framgår bl.a. att en särskild skyddsanordning för barn ska vara godkänd enligt , att den ska vara lämplig för användaren, installerad enligt anordningens monteringsanvisning och användas på det sätt som anordningen är avsedd för (6 och 7 §§). Vidare framgår att ett barn inte får färdas i en bakåtvänd skyddsanordning i ett passagerarsäte på en plats med krockkudde framför passagerarsätet, om inte krockkudden har satts ur funktion. Utskottet konstaterar att det befintliga regelverket ställer långtgående krav på säkerheten för bilbarnstolar. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att väcka något initiativ i frågan. Motion 2015/16:2615 (M) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om obligatoriska läkar- och synkontroller samt inrättande av en utredning om trafikmedicinska centra och enheter. Utskottet ser positivt på den tekniska utveckling som skett och välkomnar även privata initiativ på området som medför ökade möjligheter till synundersökningar i samband med bilbesiktningar. Jämför reservation 7 (SD). I motion 2015/16:145 framhåller (S) att en person som har körkort inte krävs på någon förnyad synundersökning. Enligt motionären beror många trafikolyckor på synproblem. Motionären påminner om att har ett frivilligt syntest. I detta syntest överskattar majoriteten av bilisterna sin syn och en del av dem är en direkt trafikfara. Eftersom synen förändras gradvis är det svårt att märka att det händer. Motionären yrkar att synbesiktning eller någon annan kontroll utvecklas i syfte att se till att alla bilister kontrollerar sin syn vid behov. (FP) påpekar i motion 2015/16:205 att antalet äldre personer ökar och att dessa vill fortsätta köra bil. När äldre personer skadas i olyckor beror det oftast på att de är fysiskt sköra och inte på att de är dåliga bilförare. Motionären konstaterar att det finns sjukdomar som påverkar körförmågan, bl.a. demens, stroke och synfältsbegränsningar. Det är därför viktigt att det görs en professionell bedömning av de drabbades möjligheter till säker bilkörning. Motionären pekar på att det kan vara svårt för patientens behandlande läkare att besluta att patienten inte längre bör köra bil. I är det då möjligt att remittera patienter till Trafikmedicinskt centrum på . Ett trafikmedicinskt centrum vid har också sådana möjligheter. Motionären påminner om att det gjordes en utredning om inrättande av trafikmedicinska centrum på fler ställen i . Motionären yrkar att regeringen bör tillsätta en ny utredning om trafikmedicinska centrum och enheter. I motion 2015/16:738 anför (C) att det finns flera hundra tusen personer i som ser bra men som har brister i sina synfält. Endast de som anmäls av läkare måste genomgå rigorösa tester i testmaskiner, vars resultat helt får avgöra körkortsfrågan. Testerna upplevs som mycket stressande, och den som inte klarar testet förlorar körkortet. Motionären anger att har strängast regler i världen. I andra länder vägs resultat i en testmaskin upp av praktiska körprov eller prov i en bilsimulator. Enligt motionären behövs en analys av de svenska regelverken ur ett internationellt perspektiv där såväl synexpertis som trafikexpertis bidrar med kunskaper. Det yrkas i motionen att regeringen bör tillsätta en utredare för att genomföra en sådan analys och föreslå mer rimliga regler i linje med internationell praxis för körkortsprov för dem som ser bra men har synfältsbegränsningar. Inriktningen ska vara att dessa personer i större utsträckning ska få behålla sina körkort genom att dokumentera sin körförmåga genom körprov eller i en simulator. (M) framför i motion 2015/16:1122 att måste se till att ha samma regler som övriga när det gäller kontroll av synen för att få ta körkort samt behålla och förnya det. Motionären framhåller att om ställer högre krav innebär det att den som är svensk medborgare har hårdare krav på sin synförmåga än de som kommer till eller har tagit sitt körkort utomlands. Motionären anser att detta är orimligt och att det därför behövs en översyn av tolkning av EU-direktiven. I motionen yrkas därför att synkontrollerna i ska ses över när det gäller om vi bör ha samma regler och kontroller för att få behålla ett körkort i som i övriga . I motion 2015/16:1826 pekar (SD) på att många bilförare dessvärre förlorat förmågan att köra bil på ett fullgott sätt. Detta kan bero på försämrad hälsa, t.ex. sämre syn eller begynnande demens. Detta drabbar oftast äldre personer, men även yngre kan drabbas av sjukdomar som minskar körförmågan varför hälsokontroller bör införas som är oberoende av ålder. Motionären yrkar att regeringen ska låta utreda möjligheten att införa hälsokontroller för körkortsinnehavare . I motion 2015/16:2067 framför och (båda SD) att många äldre personer drabbas av demens och andra sjukdomar som allt färre läkare anmäler olämpliga bilförare till Transportstyrelsen. av de läkare som ställer en demensdiagnos anmäler patienten till Transportstyrelsen. Motionärerna yrkar att möjligheterna att införa obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare därför bör ses över. Inledningsvis konstaterar utskottet att det gäller nya föreskrifter om medicinska krav för innehav av körkort. De nya föreskrifterna (TSFS 2010:125) ersatte det tidigare föreskrifter (VVFS 2008:158) och har till stor del tillkommit på grund av nya bestämmelser i (2006/126/EG). Ändringarna i EU:s körkortsdirektiv baserades på resultatet av arbetet i tre europeiska medicinska grupper inom områdena syn, diabetes och epilepsi där även svenska specialistläkare var representerade. Övriga ändringar i föreskrifterna motiverades bl.a. av den medicinska utvecklingen och av inkomna synpunkter . Inför införandet av de nya föreskrifterna skickades föreskriftsförslaget ut till ett stort antal remissinstanser vilkas synpunkter enligt uppgift från Transportstyrelsen i flera fall beaktades. I samband med den ändring i körkortslagen (1998:488) som beslutades (prop. 2009/10:198, bet. 2009/10:TU22, rskr. 2009/10:350) ändrades bl.a. läkares anmälningsskyldighet i syfte att avdramatisera anmälan och därmed göra det lättare att anmäla personer vars körkortsinnehav kan ifrågasattas av medicinska skäl. Utskottet noterar vidare att Transportstyrelsen tidigare hade målet att kunna erbjuda testning med en färdigutvecklad metod för dem som har synfältsdefekter och som på grundval av regelverket i de medicinska föreskrifterna om körkortskrav inte klarar kraven. De ska då kunna styrka sin förmåga till kompensation och därmed ges möjlighet att få undantag (dispens) från regelverket. Enligt de uppgifter Transportstyrelsen lämnat till utskottet visade det sig dock att detta inte var möjligt till följd av den komplicerade tekniken. Förhoppningen är dock att ovan angivna tester ska kunna tillhandahållas . Den avancerade simulator som kommer att användas finns i , men () arbetar med att också kunna erbjuda testning i mindre avancerade simulatorer ute i sjukvården. Kraven på synfält regleras i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (2 kap. 4 och 5 § TSFS 2010:25), och det är enligt uppgift från Transportstyrelsen inga ändringar på gång när det gäller dessa föreskrifter. Enligt Transportstyrelsen kommer dispensmöjligheterna från dessa föreskrifter att förbättras genom simulatortesterna. Den svenska tolkningen av EU:s körkortsdirektiv genomgick en prövning i en s.k. pilot från EU och utskottet kan konstatera att man här inte har haft några synpunkter på de svenska föreskrifterna när det gäller synfältsdefekter. Skillnaderna mellan och några andra länder består enligt Transportstyrelsen i att man ger dispenser efter praktiskt körtest, eller t.o.m. skriver in det praktiska körtestet i föreskriften som i . Transportstyrelsen har enligt egen uppgift varit mycket tveksam till värdet av körprov som bedömningsunderlag i detta sammanhang. Skälet till detta är att förarprövare är utbildade och tränade att göra andra slags bedömningar än av synfältsdefekters betydelse för trafiken. Förarprovet är enligt Transportstyrelsens mening också ett för grovt stickprov och pågår för att kunna ligga till grund för denna bedömning. De olyckor som inträffar på grund av synfältsdefekter innebär oftast att man inte hunnit reagera på cyklister och gångtrafikanter som plötsligt dyker upp från sidan. Det är enligt myndigheten inte troligt att ett körtest innehåller sådana incidenter. Utskottet noterar i detta sammanhang också att det finns ett samarbete mellan och Synoptik – kallat Synbesiktningen – där förare i samband med att bilen besiktigas kan välja att genomgå en synundersökning. Enligt uppgift från initiativets webbplats är syftet att påminna om vikten av god syn i trafiken. som möjligheten erbjudits har 19 000 syntester genomförts. Enligt dessa tester ser cirka en sjättedel av de testade så dåligt att det kan vara en trafikfara. VTI konstaterar också i en rapport om synförmågans mätbarhet och inverkan på säker bilkörning att testning av synförmågan bör bestå av kompletterande tester, att de mest förekommande måtten på synskärpa inte är tillräckliga för att säkerställa säker bilkörning och att tester som inrymmer kognitiva aspekter kan komplettera bedömningen av synförmågan (dnr 2015/0147-8.2). Frågor om av olika anledningar nedsatt synförmåga har behandlats av utskottet tidigare, (bet. 2014/15:TU8). Utskottet välkomnade då bl.a. VTI:s arbete med simulatorutveckling som finansieras bl.a. med medel från Transportstyrelsen. Utskottet framhöll vid förra årets betänkande också att det är viktigt att de krav som tillämpas i när det gäller synfältsnedsättningar motsvarar dem som tillämpas i övriga EU-länder, och utskottet utgår därför från att Transportstyrelsen som ansvarig myndighet kommer att fortsätta att följa denna fråga och om det skulle visa sig vara nödvändigt vidtar de åtgärder som behövs. Utskottet ser även nu fortsatt positivt på den tekniska utveckling som tillkommit i form av simulatorer och hyser förhoppningar om att denna teknik kan komma till användning under innevarande år. Utskottet välkomnar också den möjlighet till syntester i samband med bilbesiktningar som samarbetet mellan och Synoptik medfört. När det gäller farhågorna att de svenska kraven skulle vara högre än i andra länder hänvisades i trafiksäkerhetsbetänkandet (bet. 2014/15:TU8) till att Transportstyrelsen framhållit att de svenska kraven inte är strängare i gradtalen än i direktivet och att det anges i de svenska kraven att en del defekter kan accepteras. Den nu gällande regleringen är enligt Transportstyrelsen mer detaljerad än tidigare och kan därför uppfattas som att det ställs högre krav än de föreskrifter som gällde före . Transportstyrelsen menar dock att de nya reglerna i praktiken innebär lägre krav för flertalet personer med synfältsdefekter än de tidigare reglerna. Utskottet fann mot den bakgrunden inte skäl att väcka något initiativ i denna fråga. Utskottet har inte ändrat uppfattning. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen när det gäller möjligheter till kontroll av synen är utskottet inte berett att väcka något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2015/16:145 (S), 2015/16:205 (FP), 2015/16:738 (C), 2015/16:1122 (M), 2015/16:1826 (SD) och 2015/16:2067 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. väntetider och kostnader för att ta körkort, körkortsutbildning för motorcyklister, åtgärder mot olagliga trafikskolor, förarbevis för fyrhjulingar och utformningen av körkort i . Jämför reservationerna 8 (M), 9 (KD), 10 (M, SD), 11 (M, C, FP, KD) och 12 (M, SD). (M) anser i motion 2015/16:138 att vi ställer höga och ofta svåra krav för körkort. Det krävs också extra utbildningar för yrkestrafiken för att de ska vara godkända. Motionären anser att det inte är rättvist eller acceptabelt att regeringen och polisen inte gör något handlingskraftigt åt myglet på våra vägar, bl.a. att många kör bil och transporter utan att äga ett lagligt körkort och inte har någon kunskap från de utbildningar som fordras. Motionären betonar att detta är en stor trafiksäkerhetsrisk som måste stoppas och att måste arbeta mer aktivt med att se till att EU tar sitt ansvar och utformar körkorten på ett sådant sätt att de blir svårare att förfalska. I motionen framförs att regeringen och polisen bör utforma och genomföra en tydlig handlingsplan för att få bort de olagliga körkorten. och (båda M) pekar i motion 2015/16:199 på att det för att få ta körkort i krävs att man klarar ett prov som innehåller två delar, kunskapsprov och körprov. Kunskapsprovet och körprovet görs på eller nära varandra , och man börjar alltid med kunskapsprovet. Oavsett resultatet på kunskapsprovet ska därefter körprovet genomföras. Två månaders giltighet börjar gälla från det första godkända provet, och både kunskapsprov och körprov måste vara godkända inom giltighetstiden . Om giltighetstiden har gått ut måste körkortsaspiranten göra om båda proven. Eftersom det ibland tar än att få nytt uppkörningstillfälle måste körkortsaspiranten skriva om även ett godkänt kunskapsprov. Missar körkortsaspiranten återigen en uppkörning ska båda proven göras om och betalas in på nytt och nya tider bokas in. I motionen framförs att frågan om förlängd giltighetstid på kunskapsprovet borde ses över (yrkande 1). I motionen efterfrågas vidare en utvärdering av vilka kostnader som förknippas med att ta körkort (yrkande 2). (S) påminner i motion 2015/16:339 om att köerna för förarprov har varit påtagliga på många orter i landet. servicemål innebär att för förstagångsprov på kontorsorterna ska kunskapsprov B erbjudas och körprov B från tiden för kunskapsprovet. Motionären konstaterar att när detta inte går att leva upp till blir det en ryckighet för både körskolan och körkortsaspiranten eftersom utbildningen inte kan planeras på ett optimalt sätt. Mot denna bakgrund efterlyser motionären en översyn av hur service till de kommuner där körkortsprov genomförs fungerar. (S) framhåller i motion 2015/16:365 att olyckor med fyrhjulingar ökar och att en stor del av dem som skadas eller omkommer är . En majoritet av de fordon som är inblandade i dödsolyckor på väg är fyrhjulingar. Det är också vanligt att fyrhjulingar välter i terräng. Det registreras 11 000 fyrhjulingar , och motionären är orolig för att detta kan innebära en ökning av antalet olyckor. Därför yrkas att regeringen bör genomföra en översyn av regelverket för att få köra fyrhjulingar. I motion 2015/16:1074 pekar (M) på att behörighetsreglerna för körkort vad gäller tunga och lätta släp visserligen har förbättrats men att de är orättvisa och osäkra. Reglerna hindrar större bilar som egentligen är bättre lämpade för att dra tunga släp från att göra det eftersom den tillåtna sammanslagna totalvikten då överskrids. Detta gör att många som ofta drar tunga släp väljer att göra det med små och osäkra bilar. Motionären påpekar också att straffen för brott mot fordonsbehörigheter är förhållandevis höga. Motionären önskar därför att regeringen ser till att bilar med fyrhjulsdrift och större dragkapacitet tillåts att dra tyngre släp. I motion 2015/16:1207 framför och (båda M) yrkande 4 att körkortsinnehav ofta är ett viktigt grundkrav för att få anställning. Det är följaktligen angeläget att fler ungdomar tar körkort. Det bidrar till rörlighet och flexibilitet inte minst på arbetsmarknaden och till möjlighet att bo i hela landet. innebär kostnaderna för körkort en alltför stor utgift för många familjer. Motionärerna yrkar därför att regeringen bör se över avgifter och regler runt körkortstagandet med avsikt att försöka minska dessa avgifter. (M) konstaterar i motion 2015/16:1622 att de nya reglerna för att ta körkort efter EU-direktivet är både komplicerade och kostsamma. Motionären efterfrågar en omedelbar utvärdering av de nya kraven för att ta mc-körkort enligt EU-direktivet (yrkande 1). I motionen efterfrågas vidare förslag på hur systemet för mc-körkort kan förbättras (yrkande 2). I motionen efterfrågas också en undersökning av möjligheten för att bli försöksland i EU för ett nytt system för att få mc-körkort (yrkande 3). I motion 2015/16:2316 framför (M) att antalet fyrhjulingar ökar i , särskilt på landsbygden. Antalet olyckor med fyrhjulingar ökar också. Fyrhjulingar välter lätt och kan då hamna över föraren. Motionären pekar på att många har avlidit i olyckor med fyrhjulingar och att förarna har bristande kompetens, är minderåriga eller berusade. Det är också vanligt att fyrhjulingar framförs i för höga hastigheter. Motionären yrkar därför att möjligheterna att införa körkortskrav för fyrhjulingar bör ses över. (M) anför i motion 2015/16:2666 under yrkande 1 att transplantationer blir allt vanligare på grund av vetenskapens utveckling. Detta leder till att efterfrågan på organ ökar. Enligt motionären har alltför få personer registrerat sin vilja att donera sina organ. Så många som möjligt bör ta aktiv ställning till organdonation. Genom att koppla ett ställningstagande om organdonation till körkortsinnehavet nås en majoritet av befolkning. Motionären yrkar därför att det bör införas regler om att det ska vara obligatoriskt att ta ställning till organdonation för att få körkortstillstånd eller för att få körkortet förnyat. I motion 2015/16:2891 påpekar (SD) att EU har gett direktiv till medlemsländerna att de själva får avgöra om man får köra lätt mc med B-körkort. Det är inte stor skillnad mellan att köra lätt mc och att köra bil eller moped. Om fler körde lätt mc skulle biltrafiken i städerna minska och flyta på bättre, och avgasutsläppen skulle minska. Regeringen bör därför enligt motionären ta fram ett förslag med syfte att erfarna trafikanter med B-körkort ska få tillåtelse att köra lätt mc. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2015/16:3058 att den fria rörligheten över gränser inom EU är mycket viktig för . Resande inom Schengen behöver inte visa upp pass vid gränserna om de har med en id-handling som är godkänd i destinationslandet. Motionärerna konstaterar att de flesta svenska id-handlingar inte erkänns utanför eftersom nationaliteten inte finns utskriven på id-kortet. I yrkande 28 framförs därför att nationaliteten bör kunna skrivas på körkortet om innehavaren önskar det, för att körkortet ska kunna användas som resehandling inom gränser. Vidare framhålls att svarta bilskolor är ett utbrett problem som leder till osund konkurrens. En begränsning av antalet handledarskap till 15 stycken per person infördes , men enligt motionärerna kan antalet tillåtna handledarskap behöva begränsas ytterligare. Även ett digitalt utbildningsprotokoll där handledare, trafikskolan eller båda kvitterar varje genomfört kursmoment kan vara ett viktigt verktyg för att minska den olagliga verksamheten. Därför efterfrågar motionärerna i yrkande 26 att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder mot de olagliga trafikskolorna. Motionärerna pekar också på att körkortet är en viktig faktor för att få ett jobb. Det är ofta dyrt att ta körkort och kan vara svårt att bekosta detta utan ett jobb. Det är viktigt att körkortsutbildningen anpassas till den nya teknik som förenklar och utvecklar bilkörningen. I yrkande 27 framförs därför att en generell översyn av körkortsutbildningen och dess kostnader bör genomföras. I kommittémotion 2015/16:3059 påminner m.fl. (M, C, FP, KD) om att regeringen med anledning av tillkännagivande om alkobommar har gett i uppdrag att titta på införandet av alkobommar. Motionärerna tycker att det är bra eftersom många olyckor orsakas av alkoholpåverkade förare och det är den viktigaste kontrollen av förare som kommer med färjor från andra länder. Enligt motionärerna skulle det vara bra om även körkort kunde kontrolleras på liknande sätt. Därför efterfrågas i yrkande 20 att man utreder möjligheten att kontrollera körkort och deras giltighet vid alkobommar i hamnar. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2015/16:3148 yrkande 23 att det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. Både kunskapsprov och körkort måste vara godkända , annars måste nya avgifter betalas eller båda proven göras om. Enligt motionärerna måste systemet göras mer flexibelt eftersom ungdomar ofta gör proven under studieuppehåll. Motionärerna pekar på att väntetider för körprov i vissa fall kan vara och menar därför att dagens långdragna process minskar ungas chanser att hitta jobb. Motionärerna yrkar mot den bakgrunden att regeringen bör se till att giltighetstiden för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B förlängs . Inledningsvis kan utskottet konstatera att det har varit långa väntetider för att avlägga körkortsprov och att den dåvarande regeringen därför beslutade att ge i uppdrag att se över förutsättningarna för kortare väntetider för körkortsprov. redovisade en rapport till regeringen av det genomförda uppdraget att se över förarprovsverksamheten (TRV 2014/8262). I rapporten redovisade ett antal åtgärder för att komma till rätta med problemet med köer, bl.a. att 40 trafikinspektörer och extrapersonal nyrekryterats samt att semestrar flyttats. Vidare utökades öppettiderna och kvällar, en nationell provdag hölls och resurser omfördelades i landet. har även förstärkt informationen och dialogen med trafikskolornas branschorganisationer. –ökade andelen körprov jämfört med , vilket motsvarar nära 9 000 prov. Utskottet noterar vidare att tidigare servicelöfte för behörighet B innebar att för första kunskapsprovet erbjöds och för körprovet från tiden för kunskapsprovet, på någon av huvudorterna och förutom och och nyår. Om ett av förstagångsproven inte godkändes utlovades för minst ett omprov på någon av huvudorterna. Enligt information från till utskottet kommer ett nytt servicelöfte att införas successivt, och det kommer att gälla , i hela landet och innebär att lovar den som bokar sitt första förarprov för behörighet B för kunskapsprovet och för körprovet senast från kunskapsprovet, på någon av provorterna. Om det första kunskapsprovet eller körprovet inte är godkänt är målet att kunna erbjuda minst två omprov inom giltighetstiden . Det kan noteras att arbete med att korta kötiderna fortsatte och att servicelöftet enligt uppgift från myndighetens webbplats ska gälla fullt ut . har återkommande behandlat frågor om körkort och körkortsutbildning, (bet. 2014/15:TU8). Utskottet framhöll då att införandet av ett sammanhållet prov för körkort bl.a. grundades på tidigare erfarenheter av att stora tidsglapp mellan teoriproven och körproven innebar att man i allt högre grad såg försämrade resultat. Ett syfte med införandet av ett sammanhållet prov var därför att man förutom bättre inlärning också skulle minska omproven och bidra till att minska köerna.