bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — För att sanktionerna mot ska ge största möjliga effekt uppmanar regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden (yrkande 25). I fråga om fredsprocessen i anför motionärerna i yrkande 26 att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. anser vidare att inom EU bör verka för att EU-institutionerna inte går vidare med genomförandet av märkning av produkter från israeliska bosättningar. I yrkande 22 framhåller motionärerna att villkor för att den palestinska myndigheten ska få bistånd bör vara att den upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och uppmaningar till terrordåd samt tar tydligt avstånd från antisemitism och visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter. De bör också uppvisa en trovärdig vilja att ha en fredlig relation med . anser att regeringen inom EU bör arbeta för ett stopp av bistånd till den palestinska myndigheten tills dessa krav är uppfyllda. I yrkande 27 anför motionärerna att regeringen i EU bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och , för att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och samt visa sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen i EU verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt, och regeringen bör inte bidra med svenska medel till den s.k. Madadfonden. Motionärerna uppmanar även regeringen att verka för att en långsiktig konstitutionell lösning utarbetas som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och för en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. Motionärerna anför vidare att regeringen ska verka för att avtalet med tidigast möjligt sägs upp (yrkande 36 i denna del) I kommittémotion 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 1 anför motionärerna att bör verka för fortsatt skärpta sanktioner mot inom ramen för de sanktioner som EU enats om. I motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 2 betonar motionärerna att den transatlantiska länken mellan och bör stärkas bl.a. genom att snabbt få till stånd ett gemensamt frihandels- och investeringsavtal (TTIP). anför i kommittémotion 2015/16:3360 av m.fl. yrkande 15 att även andra intressen än de rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. Till exempel bör motsvarande krav på djuretik kunna ställas på de animaliska produkter som vi importerar som på de inhemskt producerade produkterna. ser positivt på uttalanden om transparens, deltagande och ansvarstagande, och partiets förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i () avtal (yrkande 17). Motionärerna efterfrågar i yrkande 18 framtagandet av en positiv lista som innehåller de delar som ska vara föremål för ett handelsavtal i stället för dagens negativa lista som endast innehåller de delar som inte kommer att vara föremål för avtalet. Vidare anförs att avtalet inte får utmynna i en situation där företag generellt ska kunna stämma stater med stöd av avtalet. kan inte ställa sig bakom en tvistelösningsklausul (investor-state dispute settlement, ISDS) av Naftamodell (yrkande 19). Slutligen betonar motionärerna i yrkande 20 att en europeisk handelsstrategi inte får generera ökade kostnader för svenska skattebetalare. I partimotion 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 3 anför motionärerna att regeringen ska verka för att , och ska behandlas som blandade avtal. EU som global utvecklingsaktör I kommittémotion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 21 anför motionärerna att uppföljning och kontroll av uppnådda resultat är svårare på EU-nivå än på bilateral nivå och efterlyser därför en utvärdering av vilka för- och nackdelar ett gemensamt EU-bistånd innebär. välkomnar inledningsvis regeringens skrivelse med berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen. Enligt försvarsutskottet är skrivelsen ett viktigt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Militära och försvarsmässiga beslut med konsekvenser på EU-nivå fattas enligt gällande fördrag med enhällighet, och varje medlemsstat har därmed vetorätt i dessa frågor. Om det rör sig om ett bidrag med svenska väpnade styrkor utomlands krävs ett riksdagsbeslut. Liksom vid tidigare behandling av förutvarande motionsyrkanden vill utskottet framhålla att ett svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser också handlar om att främja nationella säkerhet och svenska intressen. instämmer med regeringen i att ska tillhöra det europeiska samarbetets kärna och driva på utvecklingen i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2015/16:3360 yrkande 12 i denna del bör avslås. anser likt att en konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsindustri – kännetecknad av öppenhet, transparens och likabehandling av samtliga europeiska leverantörer – behövs för att behålla och utveckla försvarsförmåga. Liksom regeringen anser försvarsutskottet dock att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. Försvarsmaktens operativa behov för att nå den förmåga som och regeringen har beslutat om ska vara styrande för den svenska materielförsörjningen. Bibehållandet av såväl undervattens- som stridsflygförmågan är väsentliga säkerhetsintressen för som kan motivera avsteg från konkurrensupphandling, anser utskottet. Med hänvisning till vad som anförs ovan gör försvarsutskottet bedömningen att motionärernas ståndpunkter på detta område i huvudsak ligger i linje med regeringens och utskottets. Utskottet anser att motion 2015/16:3360 yrkande 12 i denna del bör avslås. konstaterar i sitt yttrande att flera stora utrikespolitiska händelser satte prägel på samråden i . Inför möten i utrikesrådet var samråd om utvecklingen i och dess konsekvenser fortfarande i fokus. Migration och kampen mot terrorism har dock varit de frågor som dominerat arbetet i nämnden. Mot bakgrund av det stora antalet förolyckade flyktingar och den livsfara som migranternas resor i överfulla farkoster över innebär sammankallades ett extra möte i . har migration och flyktingströmmarna till EU och därmed relaterade frågor varit de mest frekventa i , inbegripet bevakning av EU:s yttre gränser, samarbete med länder i EU:s närhet om migration och tillämpningen av EU:s gemensamma asylsystem. De frågeställningar som aktualiserats har implikationer både för EU:s interna hantering och för EU:s relationer med tredjeländer. Samråd i nämnden har hållits inför möten i utrikesrådet och rådet för rättsliga och inrikesfrågor såväl som allmänna rådet och . Diskussionen i nämnden har bl.a. rört vikten av att asylrätten värnas, möjligheterna för människor att lagligen söka asyl i EU och behovet av att skapa fler lagliga vägar in i EU, liksom frågan om säkra länder och huruvida är ett säkert land för återsändande av flyktingar. En majoritet i nämnden har stått bakom regeringens ståndpunkt att asylrätten ska värnas och att fler länder måste ta sitt ansvar att ta emot flyktingar. Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Utskottet konstaterar att EU-samarbetet intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra stater och organisationer. EU behöver stå upp för demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, var de än hotas. Utskottet instämmer i regeringens bedömning om att utvecklingen i EU:s grannskap och dess konsekvenser, inte minst flyktingkrisen, visar på behovet av ett än starkare och enat agerande från EU. Utskottet framhåller i detta sammanhang betydelsen av den nya globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och välkomnar att gav den höga representanten för utrikesfrågor i uppdrag att ta fram en ny bred strategi för EU:s samlade externa relationer och förmågor. Utgångspunkterna för strategiarbetet bygger till stora delar på det arbete som , tillsammans med , och , initierade under benämningen en europisk global strategi. Strategin väntas överlämnas till . Utskottet höll en överläggning med utrikesminister om den inriktning som regeringen redovisat för EU:s globala strategi. Regeringens inriktning redovisades dels genom ett skriftligt underlag i form av den i förväg utsända promemorian Inför överläggningar med om den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, dels genom muntlig föredragning för utskottet. Utskottet konstaterade vid överläggningen att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkt med det tillägg att regeringen även bör driva att nationella parlament ska ges en ökad roll vid framtagandet av strategin, att öppenhet ska vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden samt att utvidgningsfrågan och medlemskapsperspektivet får genomslag i strategin. Utskottet noterar att behandlade den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) vid sitt möte . I linje med Europeiska rådets slutsatser , och från rådet för utrikes frågor , beslutade att fortsätta arbetet med en mer effektiv, synlig och resultatorienterad GSFP. I linje med detta ska de civila och militära förmågorna utvecklas och den europeiska försvarsindustrin, inklusive små och medelstora företag, stärkas. Rådet strök också under ett antal försvarsinriktade frågor och vikten av tillräckliga nivåer för medlemsstaternas nationella försvarsutgifter. Därtill betonade rådet vikten av möjligheter till framtida program inom forskning och utveckling, hybridhot samt stärkt partnerskap med FN, Nato, och Afrikanska unionen. Rådet slog fast att det regelbundet ska diskutera GSFP. Utskottet vill, i likhet med i sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2014/15:UFöU5, understryka vikten av europeisk sammanhållning och en enad, principfast och tydlig europeisk utrikespolitik för att möta utmaningar mot vår säkerhet. EU:s förmåga att agera som en säkerhetspolitisk aktör är en funktion av medlemsstaternas resurser, sammanhållning och politiska vilja. Utskottet anser att aktivt bör bidra till den konceptuella utvecklingen inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och fortsätta att bidra till EU:s civila och militära krishanteringsinsatser. Utskottet vill också understryka betydelsen av fortsatt nära samarbete mellan EU och FN vad gäller krishanteringsinsatser, liksom ett konstruktivt samarbete mellan EU och Nato. Utskottet konstaterar att EU:s militära och civila krishanteringsinsatser inom ramen för GSFP är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet. Sammanlagt 17 insatser bedrevs i , , och , varav 7 var militära och 10 civila. har fortsatt att bidra till utvecklingen av denna förmåga och har engagerat sig i samtliga insatser. lanserades en ny militär insats i . I fråga om EU:s stridsgrupper kan utskottet konstatera att stod den nordiska stridsgruppen under svensk ledning i beredskap för att kunna genomföra en operation inom ramen för GSFP. Regeringen har även fattat beslut om ett svenskt deltagande inom ramen för den stridsgrupp som står i beredskap , med som ramnation. Utskottet anser att det är viktigt att EU:s stridsgrupper är användbara och flexibla. Vad gäller EU som aktör i FN konstaterar utskottet att EU:s status i FN formaliseras genom resolution 65/276 av . Utskottet noterar att EU , med aktiv svensk medverkan, spelade en viktig roll i FN:s arbete. Utskottet välkomnar EU:s pådrivande roll i förhandlingarna om 2030-agendan för hållbar utveckling och EU:s insatser vad gäller genomförandet av resolutionerna m.fl. om kvinnor i väpnade konflikter, det strategiska partnerskapet för fredsbevarande och krishantering och främjandet av mänskliga rättigheter. Utskottet noterar att EU har fortsatt att framhålla vikten av effektiv och ändamålsenlig användning av FN:s resurser, med ökad transparens och ansvarsutkrävande, och en budget på en rimlig nivå som gör det möjligt för organisationen att genomföra sitt mandat. Utskottet anser att Europeiska utrikestjänsten (, EEAS) är ett viktigt verktyg för en samlad och effektiv extern politik. Genom en stark och väl fungerande utrikestjänst finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande än tidigare och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. Utskottet välkomnar det utvecklingsarbete som pågick och noterar vad regeringen redogör för i skrivelsen om att den höga representanten visade att hon fullt ut avser att utnyttja sin roll som vice ordförande i kommissionen. Detta skapar bättre förutsättningar för att ytterligare utveckla samarbetet mellan EEAS och kommissionen, vilket är viktigt för ett effektivt och samstämmigt externt agerande. Utskottet noterar att den höga representanten har genomfört en omorganisation av EEAS. Den nya organisationen trädde i kraft , och syftet är bl.a. en förenklad struktur och tydligare rapporteringslinjer. En mer omfattande dialog om hur samarbetet mellan EEAS och medlemsstaterna ska kunna förstärkas, särskilt mellan EU-delegationerna och medlemsstaternas utlandsmyndigheter, har också fortsatt . Dialogen rör ett brett spektrum av frågor, såväl tematiska diskussioner om olika policyområden som diskussioner om t.ex. informationsdelning, diplomatiska framställningar och praktiskt samarbete i form av samlokalisering. Utskottet välkomnar EEAS omorganisation, inte minst inrättandet av den seniora tjänsten som jämställdhetsrådgivare som aktivt verkat för. Några motionsyrkanden efterfrågar en ökad budget och mer resurser till utrikestjänsten. Utskottet konstaterar att EEAS budget ingår som en del i den samlade EU-budgeten och bestäms dels i långtidsbudgeten, dels i en årlig budget. Det är som föreslår hur inkomster och utgifter ska fördelas mellan EU:s olika verksamheter . och beslutar sedan gemensamt om budgeten. Utskottet konstaterar att finansutskottet vid ett flertal tillfällen (bl.a. i 2015/16:FiU2y) har betonat betydelsen av en restriktiv och ansvarsfull linje i hanteringen av EU:s budget och finansieringen av olika verksamheter. Det är viktigt att EU bedriver en återhållsam och ansvarsfull budgetpolitik och att alla förslag och initiativ ryms inom beslutade budgetramar. Utskottet är inte berett att i detta sammanhang tillstyrka förslag om att regeringen bör driva en förändring av medelstilldelningen till utrikestjänsten. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i försvarsutskottets yttrande (2015/16:FöU4y). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2015/16:2174 yrkande 3, 2015/16:2971 yrkande 11 i denna del, 2015/16:2332 yrkandena 1, 6 och 7, 2015/16:3360 yrkandena 11–13, 2015/16:3218 yrkande 14, 2015/16:2261 yrkande 7 i denna del, 2015/16:2714 yrkandena 3–6 och 2015/16:2678 yrkande 7. Utskottet anser att en viktig utmaning för EU är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer. Detta innefattar en vidareutveckling av den europeiska grannskapspolitiken som inkluderar östliga partnerskapet respektive södra . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till en demokratisk utveckling. Utskottet konstaterar att det skett omfattande förändringar i grannskapet när den förra översynen av den europeiska grannskapspolitiken (ENP) genomfördes. utmanar ENP i , och och präglas av konflikter och en akut flyktingsituation. Utskottet välkomnar därmed den översynsprocess som har pågått . Utskottet har i en överläggning (prot. 2015/16:13) och två utlåtanden (utl. 2014/15:UU18, utl. 2015/16:UU5) framfört sin syn på utformningen av en ny grannskapspolitik. Utskottet har framhållit behovet av en grannskapspolitik som på ett bättre sätt kan hantera utmaningar och främja relationsbyggande med och reformer i partnerländerna. Vad gäller motionsyrkanden om östliga partnerskapet vill utskottet betona, i enlighet med vad som framförts i tidigare utlåtanden, att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla partnerskapet med sikte på att bredda och fördjupa detsamma. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive för minoriteters rättigheter, samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. Utskottet betonar att det i linje med principen om ”mer för mer” ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Utskottet framhåller även vikten av att EU och partnerländerna fördjupar samarbetet när det gäller energisäkerhet. Utskottet noterar vad regeringen anger i skrivelsen om östliga partnerskapets utveckling och konstaterar att på det bilaterala området har flera framsteg gjorts, som utvecklingen i flera av partnerländerna varit en källa till oro när det gäller den demokratiska utvecklingen. Framsteg har gjorts när det gäller partnerskapets mål om fördjupad politisk associering och ekonomisk integration med EU. har genomförandet av associeringsavtalen, inklusive fördjupade frihandelsområden, fortsatt i , och . En stor majoritet av EU:s medlemsstater, inklusive , har ratificerat avtalen. Både och har gjort framsteg mot målet om viseringsfrihet. Den politiska dialogen med har intensifierats, och sanktionerna har suspenderats, efter att landet släppt kvarvarande politiska fångar. Med har förhandlingar inletts om ett nytt mer avancerat samarbetsavtal med EU. Samarbetet med det civila samhället fortsätter att vara centralt. Utskottet uppmärksammar att det har gått olagliga annektering av och Sevastopol och dess militära aggression i östra . Utskottet betonar att den ryska aggressionen måste upphöra och att och Sevastopol måste återlämnas till . Utskottet framhåller att det är centralt att EU fortsätter att stödja och andra länders suveränitet, territoriella integritet och rätt att göra sina egna vägval om utrikes‑, säkerhets- och handelspolitik. EU måste slå vakt om folkrätten och värna den europeiska säkerhetsordningen. Utskottet betonar även vikten av att EU fortsätter att agera samstämmigt och att regeringen fortsätter att vara en stark och tydlig röst till stöd för självständighet och oberoende. Vad gäller partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra noterar utskottet att EU antog en regional strategi för och . Syftet är att verka för en långsiktig fred och stabilitet i och och möta hotet från Daish. På handelsområdet har förhandlingar om djupgående frihandelsavtal (DCFTA) fortsatt med , och näst på tur står . På migrationsområdet har ett partnerskap för rörlighet med etablerats. Bistånd till regionen fortsätter att vara ett prioriterat område, och EU har även genom andra internationella finansiella institutioner bidragit till reformer, ekonomisk tillväxt och demokratisering. Utskottet konstaterar att intensiefierades EU:s samarbete mot terrorism, och samarbetet med länder i prioriteras särskilt. Arbete pågår med att ta fram ett ramverk för informationsbyte, ömsesidig rättshjälp och utlämningsavtal med MENA-länderna. Med anledning av ett motionsyrkande om demokratistödsmissioner kan utskottet konstatera att genomförandet av rådsslutsatserna om demokratistöd i EU:s yttre förbindelser fortskred och är fokuserat på en andra generationens pilotländer. Den demokratistödjande stiftelsen initiativ för demokrati (EED) inledde sitt arbete 2013 och har etablerat sig som en viktig aktör inom EU:s arbete för stärkt demokrati. Stödet har i huvudsak riktats till EU:s södra och östra grannskap, men man har utvidgat EED:s verksamhetsområde till några länder bortom grannskapen. Utskottet noterar att är en av de största givarna till EED. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2015/16:2333 yrkandena 1–11, 2015/16:2971 yrkande 10, 2015/16:3360 yrkandena 23 och 28, 2015/16:2266 yrkandena 3–5, 2015/16:2261 yrkande 7 i denna del och 2015/16:2714 yrkande 7. EU:s bilaterala och regionala förbindelser Vad gäller motionsyrkanden om EU och kan utskottet konstatera att relationen även präglades av aggression mot och olagliga annektering av och Sevastopol. Utskottet välkomnar att EU, i likhet med stora delar av världssamfundet, kraftigt har fördömt agerande. Till följd av detta trappade EU ned eller suspenderade vissa kontakter och samarbeten med , vilket bl.a. innebar att vissa påbörjade förhandlingar mellan och avbröts. Utskottet noterar att eftersom fortsatte sin aggression mot har dessa samarbeten och förhandlingar, som det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan och EU och förhandlingsprocessen om viseringsfrihet, inte kunnat återupptas. Utskottet betonar vikten av en fortsatt konsekvent sanktionspolitik mot och välkomnar att EU tog beslut om att förlänga sanktionerna. Utskottet instämmer i vad regeringen framhåller i sina övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2016 om att EU:s sanktioner mot ska upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Utskottet betonar vidare vikten av att genomför Minsköverenskommelsen. Vad gäller sanktionernas genomslagskraft förutsätter utskottet att de analyseras löpande både av regeringen och av EU. Utskottet noterar att rådet för utrikes frågor vid sitt möte hade en strategisk diskussion om principerna för EU:s relationer med . Utskottet anser att EU:s förhållande till måste vara principfast och konsekvent. Det är viktigt att regeringen fortsätter att betona vikten av att demokrati och mänskliga rättigheter har en framskjuten plats i EU:s dialog med . EU måste vara en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter och på olika sätt försöka vidmakthålla och utveckla kontakterna med folk och civilsamhälle. Utskottet kan konstatera att har EU:s och gemensamma hantering av flyktingströmmarna varit i fokus. Vid Europeiska rådets möte stod bl.a. migrationsfrågor och samarbetet mellan och på dagordningen. Vid mötet enades EU och om en överenskommelse för att hantera flyktingsituationen. Överenskommelsen, som innebär en konkretisering av det som beslutades vid med , innebär bl.a. att alla nya irreguljära migranter som fr.o.m. tar sig från till de grekiska öarna kommer att återsändas till . Detta ska ske i full överenstämmelse med och internationell rätt. De migranter som kommer till ska registreras och alla asylansökningar prövas individuellt av de grekiska myndigheterna, i samarbete med (). För varje syrier som skickas tillbaka till från de grekiska öarna ska en annan syrier från vidarebosättas i EU. De totalt 72 000 platser det handlar om utgörs av de 18 000 platser EU tidigare beslutat om för vidarebosättning liksom vid behov den reserv på 54 000 platser som ingår i beslutet om att omfördela asylsökande från och till andra EU-länder.