bet · H301KrU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Detta gäller båda de verksamheter som utvecklas i egen regi och de som sker i samverkan med andra aktörer från den offentliga och den ideella sfären. Forskning om diskriminering inom det civila samhället har också enbart omfattat ett fåtal organisationer och skulle kunna utvecklas mer. Man bör även titta mer på social mobilisering i integrationsfrågor bortom de traditionella formella organisationerna, till exempel via sociala medier. överlämnade och det civila samhället i integrationsarbetet (RiR 2014:3) till . rekommenderade i sin rapport regeringen att • genomföra en samlad analys av den statliga finansieringen av civilsamhället på integrationsområdet • efterfråga uppföljning av samarbetet med det civila samhället från Arbetsförmedlingen och • analysera behovet att vidta generellt stödjande åtgärder i syfte att underlätta civilsamhällets deltagande i upphandlingar • tydliggöra den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik. Regeringen överlämnade 2014, med anledning av , skrivelse 2013/14:244 till . behandlade skrivelsen och anförde bl.a. följande: Utskottet noterar med stor tillfredsställelse att regeringen ser det civila samhället som en viktig samhällsaktör när det gäller etablering av nyanlända invandrare. Utskottet uppmärksammar att arbetsmarknadsminister bjöd in företrädare för civilsamhället och kommuner till en konferens om hur det civila samhällets roll för nyanlända invandrares etablering kan stärkas och utvecklas. Utskottet hyser förhoppning om att granskning, där förutsättningarna för det civila samhället har uppmärksammats, kan leda till att det civila samhällets roll ytterligare förstärks och förbättras. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen i vårändringsbudgeten satsar ytterligare för att stärka verksamheten med flyktingguider och familjekontakter. I vårändringsbudgeten aviserar regeringen också en ökning av idrottsanslagen med och . Medlen ska användas för att stödja idrottsrörelsens arbete med nyanlända invandrare. Utskottet välkomnar även denna satsning. Med anledning av rekommendationer att tydliggöra den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik, hänvisar utskottet till att regeringen i budgetpropositionen angav att formerna för arbetet med överenskommelsen kan behöva ses över. Utskottet välkomnar att en särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. undersöka möjligheterna att på olika sätt göra det lättare för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet så att dessa organisationers kompetens och kapacitet bättre kan tas till vara. Regeringen har också beslutat om att utvidga utredarens uppdrag till att omfatta hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Uppdraget ska redovisas (dir. 2014:40 och 2015:38). Utskottet konstaterar att regeringens åtgärder innefattar flera satsningar, utredningsuppdrag och andra åtgärder som i stort är inriktade på iakttagelser och rekommendationer. Åtgärderna syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för det civila samhällets roll i integrationsarbetet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan ser utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av framställda motionsyrkanden som därmed avstyrks. bör vidare lägga regeringens skrivelse 2013/14:244 till handlingarna. En överenskommelse mellan () och idéburna organisationer inom integrationsområdet träffades 2010. Till denna överenskommelse har över 40 nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. En extern utvärdering har genomförts och en rapport lämnades som visade att formerna för arbetet behöver ses över. Enligt uppgift från förs nu samtal om en eventuell avveckling av överenskommelsen. En avveckling skulle i så fall ske på det nationella planet till förmån för en integrationspolitisk plattform eller liknande. Alla tre parter (regeringen, organisationer och SKL) är överens om att en effektivisering av formerna behövs. beslutade med anledning av regeringens proposition 2015/16:47 Extra ändringsbudget att mot bakgrund av den rådande flyktingsituationen tillföra ytterligare medel enligt följande: till anslaget 1:2 Ersättning och bostadskostnader inom utgiftsområde 8, till anslaget 13:1 Stöd till idrotten, till anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn och till anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen, samtliga inom utgiftsområde 17, och till anslaget 1:5 Tillfälligt stöd till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 (bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:92, rskr. 2015/16:93, rskr. 2015/16:94 och rskr. 2015/16:96). Enligt uppgift från samlade regeringen kommuner, myndigheter, företag, fackliga organisationer, civilsamhället och andra aktörer för att tillsammans utveckla arbetssätten så att nyanlända vuxna snabbt kan börja jobba, att barnen kan få en bra skolgång och att alla kan komma in i samhällsgemenskapen. Regeringen har därefter, cirka , haft samtal med representanter för det civila samhället som arbetar med flyktingsituationen. Enligt ser regeringen det civila samhällets organisationer som centrala när det gäller arbetet med asylsökandes situation och nyanländas etablering och integration. När det gäller motionen om att hjälpa EU-medborgare i deras hemländer kan det nämnas att regeringen beslutade att utse en särskild utredare som skulle fungera som nationell samordnare och stöd för myndigheter, kommuner, landsting och organisationer som möter utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i , dvs. , och som inte har uppehållsrätt. lämnade utredaren sitt betänkande Framtid sökes – Slutredovisning från nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare (2016:6). I betänkandet anges bl.a. följande: Varje medlemsstat inom EU ska bekämpa fattigdom, utanförskap och diskriminering hos sina medborgare. Det ansvar som exempelvis och har i detta avseende kan och ska inte ta över. Däremot bör gott arbete som bedrivs i dessa länder stöttas. Samarbeten kan utvecklas på både nationell, regional och lokal nivå. bör bidra till att öka samverkan inom EU, samt med och , för att motverka fördomar och utanförskap för de utsatta EU-medborgarna. Ett konkret sätt att förverkliga detta är att involvera svenska idéburna organisationer som har en genomtänkt strategi och en beprövad metod i sitt arbete i och . För att lyfta en grupp ur fattigdom är utbildning, hälsa, försörjning och strukturella reformer fyra huvudområden som bör stärkas. Det finns flera svenska biståndsorganisationer som har ett väletablerat arbete i främst , och delvis i . Några av dessa startade genom ett engagemang för de rumänska barnhemsbarnen, vars svåra förhållanden kom efter kommunismens fall. arbetar dessa organisationer med att stötta utsatta minoriteter vilka lever i djupt utanförskap. Till stor del rör det sig om romer. har kontakter mellan organisationer i och deras partners i och utvecklats och stärkts. Röda Korset, Hjärta till Hjärta, Hoppets stjärna, , Erikshjälpen och SOS Barnbyar är några exempel på dem som reagerat på närvaron av utsatta EU-medborgare i med att utöka sin verksamhet i deras ursprungsländer. Med beaktan av de argument och kunskapskällor som framkommit är samordnarens bestämda uppfattning att penningbidrag till utsatta EU-medborgare ger störst möjligheter till långsiktig förändring genom organisationer som på ett strukturerat och uthålligt sätt arbetar i ursprungsländerna. Betänkandet bereds i . Vidare kan nämnas att samordnaren bjöd in till ett möte med svenska idéburna organisationer som är aktiva i och , där man bl.a. diskuterade samarbete mellan nämnda organisationer. arrangerade samordnaren och barn-, äldre- och jämställdhetsministern en konferens där temat var möjligheter för svenska idéburna organisationer att samverka i sitt arbete med utsatta EU-medborgare i ursprungsländerna. Under denna konferens bildades ett nätverk för samverkan mellan svenska idéburna organisationer med verksamhet i eller . Som framgår ovan, och som arbetsmarknadsutskottet konstaterade , vidtar regeringen en rad åtgärder och satsningar i linje med motionärernas önskemål. Regeringen har dessutom samlat civilsamhället och andra aktörer för att tillsammans utveckla arbetssätt för att stärka integrationen. Mot bakgrund av detta arbete, och med hänsyn till att beredningen av betänkandet Framtid sökes – Slutredovisning från nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare inte bör föregripas, avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2136 (M) yrkande 2, 2015/16:3029 (C) yrkande 2 och 2015/16:3245 (C) yrkandena 4 och 14. Utökat stöd till organisationer som arbetar för invandrarkvinnors självständiga organisering och frigörelse Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utöka stödet till organisationer som arbetar för invandrarkvinnors självständiga organisering och frigörelse med hänvisning till de bidrag som kan sökas. Amineh Kakabaveh m.fl. (V) framhåller i motion 2015/16:987 att organisationer som arbetar för invandrarkvinnors självständiga organisering och frigörelse från hedersnormer och liknande former av förtryckande strukturer bör få ett ökat politiskt och ekonomiskt stöd (yrkande 2). Enligt uppgift från fördelar regeringen olika bidrag i syfte att stärka kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bland annat fördelar MUCF stöd enligt förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Bidrag kan sökas för att främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet samt för att möjliggöra för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. Stödet uppgår till (anslaget 13:3 Bidrag till kvinnors organisering inom utg.omr. MUCF fördelar även organisationsbidrag till organisationer enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Med hänsyn till de bidrag som kan sökas av bl.a. organisationer som arbetar för invandrarkvinnors självständiga organisering och frigörelse anser utskottet att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd. Därmed avstyrks motion 2015/16:987 (V) yrkande 2. Volontärernas betydelse för samhället Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om volontärernas betydelse med hänvisning till att yrkandet får anses tillgodosett. Jämför reservation 11 (M). m.fl. (M) framhåller i motion 2015/16:2136 volontärarbetarnas betydelse för samhället (yrkande 3). Av högskolas befolkningsstudie Folk i rörelse – medborgerligt engagemang 1992–2014 framgår att omfattningen av det frivilliga arbetet i har varit väldigt stabilt . Omkring hälften av den vuxna befolkningen (16–) har arbetat ideellt. Vidare kan nämnas Volontärbyrån, som är en ideell verksamhet inom intresseorganisationen – idéburna organisationer med social inriktning, som har funnits . Forum arbetar bl.a. för att civilsamhället ska ses som en central del av samhällsutvecklingen såväl för demokratin som för välfärden. Volontärbyrån hjälper människor och ideella organisationer att hitta varandra genom att förmedla ideella uppdrag och genom att utbilda och stödja föreningar i frågor om ideellt engagemang. Ungdomar mellan kan göra en insats som volontär genom EU-programmet och Aktiv. Ett projekt kan genomföras inom kultur-, idrotts- eller miljöområdet, på fritidsgårdar eller i ungdomsorganisationer. Kommunala verksamheter, organisationer eller lokala projekt kan ta emot och skicka volontärer för en period på . EU-programmet betalar resa, fickpengar och boende. För att stödja och stärka civilsamhällets organisationer i deras arbete med den rådande flyktingsituationen och med etableringen av nyanlända har regeringen, som nämnts ovan, beslutat om fördelningen av till det civila samhällets organisationer (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:92, rskr. 2015/16:93, rskr. 2015/16:94, rskr. 2015/16:96). Pengarna ska enligt användas för att organisationerna ska kunna omhänderta det frivilliga engagemanget och skapa uthållighet i sitt arbete, och är en del av den sexpartiöverenskommelse som slöts om insatser med anledning av flyktingsituationen. Utskottet delar motionärernas uppfattning om volontärernas betydelse för samhället och vill betona att ideellt arbete är nödvändigt för att upprätthålla vissa av de verksamheter som bedrivs i . Som exempel kan nämnas allt det frivilligarbete som har utförts i samband med den rådande flyktingsituationen. Utskottet anser att motion 2015/16:2136 (M) yrkande 3 är tillgodosett och inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. Partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om samarbeten mellan idéburna organisationer och det offentliga med hänvisning till att beredningen av Utredningen för ett stärkt civilsamhälles betänkande och arbete inte bör föregripas. Jämför reservation 12 (C). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2015/16:3029 att det ibland kan uppstå svårigheter när idéburna organisationer vill samarbeta med det offentliga för att göra samhällsinsatser. Detta beror enligt motionärerna på att det inte finns några tydliga modeller att använda, likt modeller vid upphandling (yrkande 4). Enligt finns det flera modeller som kan användas vid samarbeten mellan det civila samhället och det offentliga. En modell är IOP (Idéburet-offentligt partnerskap). Detta är en form av samarbete som vuxit fram mellan det offentliga och aktörer inom civilsamhället på det sociala området, och som inte bygger på marknadsmekanismer och kommersiella kontrakt, utan på ömsesidighet. IOP har använts av flera kommuner och landsting. Den offentliga verksamheten svarar för en viss typ av stöd, t.ex. att tillhandahålla lokaler och vissa verksamhetsbidrag, medan de idéburna organisationerna ansvarar för driften och själva verksamheten. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle tar upp denna modell och andra frågor som rör samarbeten samt vikten av strukturer för dialog m.m. Utredningen nämner också att regeringen i direktiven till (Fi 2015:02) har uttalat att det finns behov av att hitta ytterligare former för hur det offentliga kan samverka med idéburna aktörer, t.ex. genom att utveckla möjligheterna för det offentliga och icke vinstdrivande aktörer att ingå partnerskap i syfte att samverka för att lösa en viss uppgift inom välfärden (dir. 2015:22). Frågan om hur IOP-modellen kan användas och utvecklas kommer därför enligt utredningen att analyserar ytterligare inom ramen för uppdrag. sköt regeringen till till MUCF för att ta fram en vägledning om samverkan mellan kommuner och civilsamhället i flyktingsituationen. Uppdraget ska redovisas . (Regleringsbrev , anslaget 6:1 Allmänna val demokrati, utg.omr. Partsgemensamt forum utgör en plattform för dialog på nationell nivå mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. MUCF administrerar forumet. Det är dialogen i sig som är syftet med forumet. Avsikten är att samtalen ska kunna bidra till att förbättra villkoren för civilsamhällets organisationer så att de bl.a. kan vara organisatörer av verksamheter och på så sätt bidra till samhällsutvecklingen och välfärden. Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka vikten av att underlätta för de idéburna organisationerna vid samarbeten med det offentliga. Som framgår ovan finns det modeller och vägledning att ta hjälp av. Utskottet anser att beredning av Utredningen för ett stärkt civilsamhälles betänkande inte bör föregripas och inte heller arbete. Motion 2015/16:3029 (C) yrkande 4 bör därför inte föranleda någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. Konsekvensanalyser för civilsamhället i statliga utredningar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att redovisa konsekvenser för civilsamhället när det gäller utredningar och förslag, med hänvisning till att beredningen av betänkandet från Utredningen för ett stärkt civilsamhälle inte bör föregripas. (KD) framför i motion 2015/16:864 att hon vill värna ett starkt civilsamhälle och se en större medvetenhet vad gäller konsekvenserna för civilsamhället när det gäller statliga utredningar och förslag. Hon anser att statliga utredningar och förslag också ska omfatta konsekvensanalyser för civilsamhället, på samma sätt som de ska innehålla kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Utredningen för ett stärkt civilsamhälle föreslår att det införs ett krav i kommittéförordningen (1998:1474) om att i de fall förslagen i ett betänkande har betydelse för villkoren för det civila samhällets organisationer ska konsekvenserna i det avseendet redovisas i betänkandet. Utskottet konstaterar att motionärens förslag ligger i linje med vad Utredningen för ett stärkt civilsamhälles föreslår. Utskottet anser att beredningen av utredningens betänkande inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2015/16:864 (KD). Validering av icke-formellt och informellt lärande Utskottets förslag i korthet avslår en motion om validering av icke-formellt och informellt lärande med hänvisning till att ställningstaganden inte bör föregripas. (C) föreslår i motion 2015/16:940 att MUCF i samverkan med Arbetsförmedlingen och Myndigheten för bör ges i uppdrag att verkställa Europeiska rådets rekommendation att inrätta arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande. Motionären påpekar att med fler verktyg och ett bättre ramverk för matchning på arbetsmarknaden kan fler få chansen att växa genom civilsamhället, vilket kan leda till en anställning. beslutade regeringen att tillsätta en kommitté om en samordnad utveckling av validering (dir. 2015:120). Enligt direktiven ska en kommitté i form av en nationell delegation följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Delegationen ska också lämna förslag på en nationell strategi för validering som präglas av effektivitet, långsiktighet och överblickbarhet och som gynnar utvecklingen av hållbara och generella strukturer för validering på nationell och regional nivå. • lämna förslag på en nationell strategi för validering • verka för att en samsyn på validering, dess innebörd och funktion etableras inom utbildningsväsendet och arbetslivet • följa och analysera omfattningen och resultatet av validering inom utbildningsväsende och arbetsliv • sprida kunskap om goda exempel i fråga om validering • arbeta för att information om validering som tillgodoser den enskildes behov görs tillgänglig • lämna förslag till regeringen och ta behövliga initiativ till förändringar som stärker valideringsarbetet inom utbildningsväsendet och arbetslivet • lämna nödvändiga författningsförslag. I direktiven anges att med validering avses en strukturerad bedömning och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person har oberoende av hur de har förvärvats, samt att validering syftar till att individen ska kunna få en kvalifikation, dvs. ett formellt intyg på att kompetensen motsvarar fastställda och erkända kriterier inom utbildning eller arbetsliv. Vidare nämns i direktiven att validering lyfts fram inom både EU och av som ett viktigt verktyg för det livslånga lärandet, för ökad anställningsbarhet och för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att kommitténs förslag inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2015/16:940 (C). beslutade att genomföra en uppföljning och utvärdering av målen för den statliga idrottspolitiken med inriktning mot barn och unga. Uppföljningens inriktning är att beskriva och analysera hur aktörerna ser på de statliga insatserna för barns och ungdomars idrottsverksamhet samt vilka resultat av den statliga bidragsgivningen och andra insatser som kan ses när det gäller barns och ungdomars idrottsutövande utifrån idrottspolitiska mål och ett jämställdhets-, jämlikhets- och barnrättsperspektiv. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp lämnade en förstudie där syftet varit att dels översiktligt beskriva de idrottspolitiska målen och ge exempel på statliga insatser, dels ta fram ett underlag för ett ställningstagande till inriktning på uppföljningen och utvärderingen. Arbetet med uppföljningen påbörjades, i enlighet med tidsplanen i förstudien, . Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att värna föreningsidrotten med hänvisning till att motionen till stor del får anses tillgodosedd. (S) understryker i motion 2015/16:1411 vikten av att aktivt värna föreningsdriven idrott och lyfter fram föreningslivets positiva aspekter, bl.a. att föreningslivet ger kunskap om hur demokrati utövas i praktiken samt skänker sammanhållning, glädje och laganda. Motionären framhåller att det finns många skäl att även stödja den insats som alla ledare, tränare, föräldrar, styrelser och arbetsgrupper gör för den svenska idrotten. Den svenska idrottsrörelsen består av ca 20 000 ideella idrottsföreningar över hela landet. var antalet medlemmar i åldern 6–totalt ca 3 185 000. Antalet personer med ledaruppdrag i samma åldersspann var ca 849 000. Idrotten är till största delen egenfinansierad, och det största bidraget står enligt () de ideella ledarna för. Enligt en studie gjord 2005 av lade de ideella ledarna ned sammanlagt på sitt ledarskap, vilket omräknat i pengar uppgavs vara värt . Enligt särskilda Eurobarometer 412 om idrott och fysisk aktivitet ligger i topp när det gäller ideellt engagemang inom idrotten. Vidare kan det nämnas att , som utbildar idrottsrörelsens ideella ledare, har ökat sin studieverksamhet . Bland annat har antalet utbildningstimmar ökat med drygt 100 000 och uppgick till ca . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 197) följande om () rapport – Om idrottens kostnader och medlemskapets betydelse (2015:2): CIF:s fördjupningsstudier om kostnader inom barn- och ungdomsidrotten visar att föreningsidrotten alltjämt har en stark ställning hos både föräldrar och föreningar. Å andra sidan upplever båda grupperna ett starkt marknadstryck, dvs. att verksamheten tenderar att i ökad utsträckning kommersialiseras. För föräldrar med barn och unga i föreningsidrotten handlar det om ökade kostnader för barnens idrottande. Detta sker i form av avgifter t.ex. för deltagande i cuper och träningsläger. Likaledes upplever dessa föräldrar föreningarnas förväntningar på ideella insatser som betungande. Idrottsföreningarna upplever i sin tur krav på att bedriva en alltmer professionaliserad och kundorienterad verksamhet. pekar på att marknadstrycket tenderar att höja kostnader för att delta i föreningsidrott. Därtill utmanas och förtunnas relationen mellan en förening och dess medlemmar genom att föreningens verksamhet får karaktären av en tjänst eller vara som kan köpas utan motkrav på varken medlemskap eller ideellt engagemang. Både föräldrar och föreningsrepresentanter beskriver det rådande marknadstrycket som en sorts oundviklig samhällsprocess och ett uttryck av tidsandan. lyfter fram att dessa aktörer därmed bortser från att de själva är delaktiga i att forma utvecklingen. menar fortsatt att en utveckling där idrottsrörelsens föreningar möter ett ökat marknadstryck och kommersiellt bedriven idrottsverksamhet genom att själva utveckla företagslika strategier och synsätt, riskerar att underminera föreningsidrottens mest grundläggande principer om öppenhet, frivilligt engagemang och medlemsinflytande. pekar på att om ambitionen är att erbjuda ett alternativ till kommersiella idrottsaktiviteter bör rimligen en rakt motsatt strategi väljas, nämligen att – hålla ned avgifterna i stället för att höja dem – betona medlemskapets olika dimensioner snarare än att betrakta medlemmarna som kunder – betona de sociala värden och den gemenskap som skapas i ideella verksamheter. RF beslutade på RF-stämman 2015 om ett strategidokument med fyra strategiska områden uppdelat på fem övergripande mål mot 2025 som svensk idrott ska sträva efter.