bet · H301TU19 · 2016-05-27 00:00:00 — Därför bör regeringen enligt yrkande 6 se över bidragskonstruktionen för att lika villkor ska råda mellan privata och offentliga aktörer. I yrkande 7 efterlyser motionärerna en undersökning av hur ett mobilitetsmål som anger täckningsgrad av geografisk yta kan tillföras bredbandsstrategin så att även exempelvis vägsträckor inkluderas. I detta sammanhang ska inte bara de lägre frekvensbanden beaktas. Motionärerna finner frågan angelägen eftersom man förväntar sig kunna utnyttja mobiltelefoni var man än befinner sig, särskilt som allt fler tjänster tillgängliggörs över mobilnätet. Pålitlig mobiltäckning är därför en förutsättning för att man ska kunna bo och känna sig trygg på en plats, och man ska också kunna lita på operatörernas täckningskartor. I kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på hur hela befolkningen ska få tillgång till bra kommunikationer. Motionärerna framhåller att en väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna både för att näringslivet ska kunna utvecklas och för att skapa goda boendemiljöer; de understryker i sammanhanget att det finns ett stort behov av snabba elektroniska kommunikationer på landsbygden. Motionärerna anför att marknadskrafterna varken har kunnat lösa behovet av fungerande telefoni i hela eller haft förmåga att på ett bra och effektivt sätt bygga ut bredband i hela landet. De påminner om att i stora delar av landsbygd har den fasta telefonin nedmonterats utan att mobilnätet har byggts ut. De anser att staten bör garantera fast telefoni och bra mobiltäckning i hela landet och menar därför att en avgift bör införas för samtliga operatörer inom mobiltelefoni som en procentsats av omsättningen för att garantera täckning av de delar av landet där det inte är kommersiellt lönsamt. Vidare anser motionärerna i yrkande 5 att regeringen bör ändra och höja gränsen för vilka orter som ska omfattas av bredbandsstödet som erbjuds inom ramen för landsbygdsprogrammet. För landsbygdens utveckling är det avgörande att invånarna och det lokala näringslivet får tillgång till bredband, påpekar motionärerna. Det stöd till utbyggnad som kanaliserats genom landsbygdsprogrammet har spelat en viktig roll. Under den föregående programperioden var det möjligt att bevilja stöd till tätorter med som mest 3 000 invånare, men för innevarande programperiod begränsas denna möjlighet till orter med högst 200 invånare. Motionärerna anser att den nya gränsen blir problematisk eftersom de mindre tätorterna med upp till 3 000 invånare ofta är en förutsättning för att jämna ut kostnaderna och därmed göra bredbandsutbyggnaden ekonomiskt hållbar. och (båda M) betonar i motion 2015/16:486 yrkande 1 behovet av ett robust och fungerande bredband i hela landet, vilket innebär att regeringen ska fastställa mål som anger en skälig lägstanivå på bredbandshastighet som alla företag och hushåll i ska kunna få tillgång till 2016 respektive 2020 och som ska införlivas i bredbandsstrategin. Motionärerna vill särskilt uppmärksamma situationen på landsbygden vars invånare alltför ofta får stå ut med undermålig täckningsgrad för mobiltelefoni och internetuppkopplingar med mycket låga överföringshastigheter. Motionärerna ser därför ett behov av större ansträngningar för att förbättra situationen. I yrkande 2 anförs vidare att en nationell strategi bör utarbetas även för mobiltelefoni med en skälig täckningsgrad som alla företag och hushåll i ska kunna få tillgång till 2016 respektive 2020. Motionärerna pekar bl.a. på att de teoretiska beräkningarna om täckning för mobiltelefoni i landet som de olika leverantörerna uppger långt ifrån motsvarar faktiska förhållanden. Med tanke på hur viktig mobiltelefonin är för att kommunicera behövs därför en tydlig strategi på området som också tar hänsyn till landsbygdens speciella förutsättningar. och (båda S) understryker i motion 2015/16:554 att en bra it-infrastruktur är avgörande för utvecklingen och tillväxten i hela landet. De påpekar emellertid att den bitvis dåliga eller bristfälliga mobiltäckningen på landsbygden och i städerna i praktiken utesluter delar av befolkningen från det moderna samhället och tillgänglig service. Motionärerna påminner om att det är ett samhälleligt ansvar att säkerställa god täckning för telefoni och mobilt bredband i områden dit marknadskrafterna inte når. Mot denna bakgrund yrkar de därför på att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för förbättrad mobiltäckning i hela landet. Även och (båda S) uppmärksammar i motion 2015/16:603 att en bra it-infrastruktur är avgörande för utvecklingen och tillväxten i hela landet, men på grund av dålig eller obefintlig mobiltäckning i delar av svensk landsbygd hamnar många medborgare i it-skugga. Det får till följd att många inte kan få tillgång till information och service som erbjuds digitalt. Motionärerna anför att mobiltäckning är en statlig angelägenhet som inte kan begränsas till marknadens ramar och yrkar därför på att staten ska ta sitt ansvar i de områden dit marknadskrafterna inte når för att säkerställa bättre täckning. m.fl. (S) yrkar i motion 2015/16:606 på att det är nödvändigt med krav på operatörer i fråga om mobiltäckning. Motionärerna framhåller att få länder i världen har så många användare av mobil teknik som i men konstaterar att det också finns stora problem med täckning i glesbygden. Motionärerna pekar på att PTS inte ställer några krav på att operatörerna ska ha täckning över hela landet, inte ens på de områden där operatörerna hävdar att de har täckning. Av denna anledning anser motionärerna det rimligt att PTS vid auktioner för nya frekvenser också ställer krav på att den operatör som köper en frekvens har en viss täckning. I motion 2015/16:734 påminner (M) om att en förutsättning för att tillhandahålla e-tjänster är att bredband med hög överföringshastighet byggs ut. Motionären noterar i sammanhanget att utbyggnadstakten av fiber i landet faktiskt har ökat. Med hänsyn till utvecklingen anser motionären att det är angeläget att nu överväga en höjning av ambitionsnivån från den nuvarande målsättningen om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Att utestänga av befolkningen från en angelägen samhällsutveckling anser motionären inte är acceptabelt och efterlyser därför i yrkande 2 en översyn om hur ett högre mål på kan nås och att beräkningar görs av vilken samhällsnytta och vilka samhällskostnader det skulle innebära. I motion 2015/16:825 yrkande 2 vill (S) att regeringen ska verka för att säkerställa att mobiltelefoni och mobilt bredband finns tillgängligt där människor bor, jobbar, färdas eller spenderar den större delen av fritiden. Därför bör staten vidta de åtgärder som krävs för att göra detta möjligt, och en åtgärd är enligt motionären att skapa ett sammanhållet statligt telenät, vilket förutom bättre täckning även skulle bidra till en förhöjd robusthet för telekommunikation i landet. I motion 2015/16:845 efterlyser (S) i yrkande 1 att målet i bredbandsstrategin nu ska uppgraderas så att alla hushåll får tillgång till höghastighetsbredband. Enligt motionären är tillgång till snabbt bredband en fråga om demokrati och inkludering men även en förutsättning för att hela landet ska kunna leva liksom för konkurrenskraft. Den tekniska utvecklingen kommer att påskynda digitaliseringen av samhället, och mot denna bakgrund är det angeläget att höja ambitionsnivån i bredbandsstrategin. Motionären efterlyser vidare i yrkande 2 att regeringen utarbetar en nationell strategi för ett operatörsoberoende fibernät som bidrar till att utjämna förhållandena mellan tätort och glesbygd. Motionären påminner om den princip som varit vägledande för utbyggnaden av den digitala infrastrukturen, nämligen att det i första hand är marknaden som ska driva utvecklingen. En konsekvens av detta är enligt motionären att glesbygden missgynnas eftersom det i dessa områden inte finns något ekonomiskt incitament att bygga ut fiberinfrastrukturen, en utveckling som bidragit till att vidga klyftan mellan tätort och glesbygd. Mot denna bakgrund är därför en nationell strategi för operatörsoberoende fibernät nödvändig. m.fl. (KD) betonar i kommittémotion 2015/16:1934 yrkande 6 behovet av tillgång till bredband i hela eftersom en pålitlig och snabb internetuppkoppling är en förutsättning för att kunna driva företag på ett effektivt sätt. Motionärerna påminner om att stora delar av landet fortfarande saknar tillgång till bredband och att utbyggnadstakten skiljer sig stort mellan olika delar. Därför bör regeringen verka för målet som innebär att det i alla delar av landet ska finnas tillgång till bredband med en överföringshastighet på Mbit/s till 2020. I motion 2015/16:2188 uppmärksammar m.fl. (S) vad internet har inneburit för befolkningens möjligheter att kommunicera och att få tillgång till bildning och kulturupplevelser. Det är därför angeläget, anser motionärerna, att tekniken görs tillgänglig i hela landet för att stärka allas möjligheter att leva, jobba och bo i olika delar av landet utan att riskera det digitala utanförskap som det innebär att inte ha tillgång till internet. Därför anser motionärerna att regeringen inom ramen för infrastrukturplaneringen bör studera förutsättningarna för en bredbandsutbyggnad även i landets mer glesbefolkade delar. m.fl. (SD) betonar i kommittémotion 2015/16:2351 att tillgång till internet blir alltmer avgörande för medborgarnas möjligheter att ta del av samhällsdebatten, vilket gör internettillgänglighet ytterst till en demokratifråga. Därför bör ambitionen vara att så många hushåll som möjligt ska få tillgång till snabbt bredband. Motionärerna påminner om att den nuvarande bredbandsstrategin har som mål att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020. Detta innebär att en tiondel inte omfattas, en tiondel som sannolikt till övervägande del kommer att bestå av landsbygdshushåll. Därmed uppstår en risk för ökad polarisering mellan stad och land, och därför efterlyser motionärerna i yrkande 5 en ny bredbandsstrategi med en högre målsättning än den nuvarande som ska ge ännu fler hushåll tillgång till snabbt internet. m.fl. (C) anför i partimotion 2015/16:2369 yrkande 4 att regeringen bör se över förutsättningarna för hur it kan hanteras som det femte transportslaget vid planering och fördelning av anslag till infrastruktur. Motionärerna anför som skäl att en fungerande it-teknologi i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet erbjuder oanade möjligheter till delaktighet i det digitala samhället. Detta mål ska uppnås inom ramen för en digital allemansrätt där alla garanteras bredband med stabil och snabb uppkoppling. I yrkande 5 argumenterar motionärerna för att användningen av 700 MHz-bandet ska förenas med täckningskrav. Det faktum att frekvensutrymme i etern frigörs till förmån för mobila telefonitjänster anser motionärerna är en betydelsefull åtgärd eftersom den med rätt ställda täckningskrav kommer att innebära färre vita fläckar på täckningskartan och därmed förbättrad tillgång till mobila tjänster, vilket inte minst kommer att gynna landsbygdens invånare. m.fl. (M) efterlyser i kommittémotion 2015/16:2454 yrkande 2 fortsatta satsningar på bredbandsutbyggnad eftersom tillgång till bredband är avgörande för att människor ska kunna driva företag, arbeta och studera på distans. Dessutom framhåller motionärerna att satsningar på bredbandsutbyggnad förbättrar servicenivån i hela landet. I yrkande 5 förespråkas vidare att arbetet med att förbättra förutsättningarna för mobilkommunikation drivs på i hela landet. Ett exempel på lämplig åtgärd är att frigöra utrymmet i det s.k. 700 MHz-bandet för mobilkommunikation. Motionärerna framhåller att tillgång till bra mobiltelefoni blir allt viktigare och att behöver ett mobilnät med bättre geografisk täckning som har tillräcklig kapacitet för att möta den ökande användningen av mobil teknik. Inte minst på landsbygden skulle frigörandet av utrymme i 700 MHz-bandet enligt motionärerna bidra till ännu bättre möjligheter för bra mobiltelefoni och snabbt mobilt bredband. m.fl. (M, C, FP, KD) betonar i kommittémotion 2015/16:3059 yrkande 22 vikten av att underlätta för människor att bo och arbeta i hela landet genom att skapa rätt bredbandsförutsättningar. Motionärerna anser att det är angeläget att arbetet med att förbättra bredbandstäckningen fortsätter och påminner i sammanhanget om den tidigare regeringens insatser på bredbandsområdet inom ramen för landsbygdsprogrammet. I kommittémotion 2015/16:3208 yrkande 3 önskar m.fl. (C) att möjligheterna ses över till ytterligare insatser till stöd för bredbandsutbyggnad och mobiltelefoni. Motionärerna påpekar att det måste vara möjligt att sköta företag, bedriva distansstudier och utnyttja digitala tjänster oavsett var man bor i landet. Detta kan endast förverkligas om fortsatta satsningar görs på snabbare bredband och bättre mobiltäckning. Både landsbygdens invånare och de som bor i ytterstadsområden måste få ännu bättre tillgång till bredband och täckning för mobiltelefoni i synnerhet som situationen i stora delar av landet fortfarande inte är tillfredsställande. Motionärerna anför som exempel på bra åtgärder att 700 MHz-bandet öppnas för mobiltelefoni och mobilt bredband i kombination med täckningskrav eftersom det handlar om frekvenser som är väl lämpade för täckning i glesbygd. I yrkande 4 uppmanas regeringen att se över möjligheterna att betrakta it som det femte transportslaget eftersom både bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör digitala tjänster som kan ersätta, komplettera och effektivisera transporter, kommunikationer över långa avstånd och teknikutveckling i befintlig infrastruktur. Genom att man betraktar it som det femte transportslaget i infrastrukturplaneringen kommer resurstilldelningen att öka, och därmed kan it-teknikens möjligheter utnyttjas än mer. I dagens samhälle är tillgången till bredband ytterst en demokratifråga, avgörande för både näringsliv och enskilda och en förutsättning för att landet ska kunna hävda sig som it-nation internationellt. I och med att allt fler samhällsfunktioner görs tillgängliga elektroniskt är bredband en avgörande nödvändighet för att ta del av den service och de tjänster som erbjuds på detta sätt. Utskottet noterar den utveckling som skedde och som redovisas i PTS bredbandskartläggning . Den visar att av alla hushåll och företag i hade tillgång till bredband om minst /s , vilket är en ökning från samma tidpunkt året innan. Ökningen beror främst på utrullning av fiber i områden med företrädelsevis enfamiljshus. PTS uppskattar att av hushållen som har en it-infrastruktur som klarar internetabonnemang på /s också har valt att skaffa sådana abonnemang, vilket enligt utskottets mening vittnar om att det finns både en efterfrågan och en betalningsvilja bland hushållen för abonnemang med denna kapacitet. Det motsvarar en ökning med jämfört med . Ännu större är ökningen av andelen hushåll och företag som har fått tillgång till /s. Det handlar om en ökning från till . Förklaringen till ökningen är i första hand utbyggnaden av 4G i 800 MHz-bandet, ett spektrumband som är lämpligt för att täcka stora ytor. Utskottet är väl medvetet om att tillgången till fiber varierar påtagligt beroende på geografiska förhållanden och att möjligheten till fiberanslutning generellt sett är sämre på landsbygden än i tätorterna där det är förhållandevis kostnadseffektivt att anlägga bredbandsnät eftersom det finns många kunder på en relativt begränsad yta. Utanför tätorter och småorter uppgick tillgången till fiber till , vilket innebär en ökning med jämfört med . Tillgången till fiber i dessa områden är för visso betydligt lägre än i tätorterna, men ökningstakten är å andra sidan desto snabbare, en utveckling som utskottet finner uppmuntrande. Anledningen är att de bredbandsstöd som betalats ut för landsbygden för bygge av fibernät nu tydligt avspeglas i PTS redovisning. Utskottet konstaterar vad gäller graden av fiberanslutning att PTS uppskattar att utöver de av hushållen som redan har tillgång till fiber skulle kunna fiberanslutas utan omfattande investeringar. Anledningen är att dessa hushåll finns i närheten av redan fiberanslutna fastigheter (s.k. homes passed). Enligt den bedömning som myndigheten gör är förutsättningarna goda för att tillgången till bredband om minst /s ska öka ytterligare . Utskottet välkomnar detta. Vidare konstaterar PTS att andelen fiberanslutna enfamiljshus (exempelvis villor) uppgick till och att av enfamiljshusen finns i närheten av redan fiberanslutna hus. Både antalet fiberanslutna enfamiljshus och sådana som har förutsättningar att enkelt ansluta sig ökar snabbt. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att tillgången till bredband även påverkar tillgången till telefoni eftersom allt fler hushåll och företag överger den traditionella fasta telefonin till förmån för ip-telefoni, dvs. telefoni över bredbandsnätet. Det är således med tillfredsställelse som utskottet noterar den överlag positiva utvecklingen på området även om det finns utrymme för ytterligare förbättringar för att hävda tätposition i fråga om bredbandstillgång. Av den senaste uppföljningen av regeringens bredbandsstrategi (PTS-ER-2016:17) bedömer PTS att förutsättningarna för att nå målen i bredbandsstrategin har förbättrats ytterligare jämfört med de beräkningar som gjordes i den närmast föregående prognosen . En förklaring till de förbättrade förutsättningarna är att marknaden i högre utsträckning har lyckats möta den stora efterfrågan på fiberanslutningar hos framför allt småhusägare i tätort. Mellan anslöts motsvarande 1 276 småhus med fiber varje arbetsdag. En annan förklaring är den positiva effekten av bredbandsstöden i form av en stark utveckling av antalet fiberanslutna hushåll och företag i de områden som saknar marknadsmässiga förutsättningar för utbyggnad. Mellan ökade således tillgången till bredband om /s snabbare i glesbygd än i andra områden. Som en följd av detta bedömer PTS även att det finns goda förutsättningar för att nå längre än vad som förväntades 2014 när det gäller EU kommissionens mål om att alla ska ha tillgång till internethastigheter på över /s. Baserat på den nuvarande investeringsnivån och en sammanvägd bedömning av ett antal utvalda nyckelfaktorer gör myndigheten beräkningen att andelen hushåll och företag med tillgång till /s 2020 kommer att uppgå till , och jämfört med bedömningen innebär det en ökning av andelen hushåll och företag. Av PTS kartläggning framgår också att tillgången till LTE (4G) fortsätter att öka från en redan hög nivå. hade i princip alla hushåll och företag i tillgång till bredband via LTE. Den viktigaste förklaringen till ökningen är det täckningskrav som finns för 800 MHz-bandet och att 450 MHz-bandet nu används för 4G i stället för . Utskottet vill här uppmärksamma att 4G i större utsträckning möjliggör mobil datatrafik än det äldre 3G-nätet. Utbyggnaden som skett genom täckningskrav i bandet har medfört att drygt 400 hushåll och arbetsställen fått tillgång till minst /s. Denna utbyggnad pågår fortfarande. Vid återkommande tillfällen har utskottet uppmärksammat konsumenters missnöje med mobiltäckningen och tillgången till bredband i landet. Detta har givetvis också uppmärksammats av regeringen som 2014 därför gav PTS i uppdrag att sammanställa en åtgärdslista för förbättrad mobiltäckning. I sin uppföljning av åtgärdslistan konstaterar myndigheten att utöver tillgång till infrastruktur behöver konsumenterna även bättre information om bredbandsmarknaden. Därför har myndigheten på sin webbplats sammanställt och pedagogiskt sammanfattat vad privatpersoner bör överväga när de t.ex. ska välja bredbandsanslutning eller när problem uppstår med bredbandet, ett initiativ som utskottet finner föredömligt. gav också regeringen och i uppdrag att bl.a. utreda och föreslå hur informationen och tillsynsmöjligheten kan förbättras vad gäller täckningskartors utformning. Som ett resultat av uppdraget kunde operatörerna presentera nya täckningskartor, en viktig åtgärd för att stärka konsumentens ställning på marknaden, anser utskottet. Utskottet vill även framhålla den verksamhet som Bredbandsforum bedriver för att främja bredbandsutbyggnaden i landet. I den utvärdering av Bredbandsforum som Statskontoret har genomfört konstateras att forumets verksamhet sammantaget har bidragit till att förbättra förutsättningarna för bredbandsutbyggnaden i hela landet. Utskottet välkomnar att också har fått i uppgift av regeringen att stödja de regionala bredbandskoordinatorerna i deras arbete. Stöd till utbyggnad av it-infrastruktur Som framhålls i budgetpropositionen har regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet avsatt till bredbandsutbyggnad , och regeringen har dessutom möjliggjort satsningar för ytterligare på bredbandsinfrastruktur inom ramen för regionalfondsprogrammen i norra . Utskottet välkomnar dessa satsningar och vill här peka på att det är som prövar de projekt som kan beviljas stöd inom ramen för landsbygdsprogrammet. Utskottet vill också framhålla att regeringen har försökt främja synergieffekter mellan fonderna och uppmuntrat till myndighetssamverkan för att uppnå en högre grad av samordning. PTS uppskattar att marknadsaktörernas sammanlagda investeringar i fast och mobil bredbandsinfrastruktur uppgick till ca , vilket är en ökning när de låg på nära . har de totala investeringarna i fasta och mobila nät i genomsnitt varit . Utskottet delar den bedömning som PTS gör att det statliga bredbandsstödet har bidragit till att öka marknadsaktörernas investeringsvilja och att det sannolikt även bidragit till att öka marknadsaktörernas intresse för att bygga ut bredbandsinfrastrukturen på landsbygden. Utskottet välkomnar också regeringens ambition att utöka samordningen av stödet till bredbandsutbyggnad och noterar bl.a. att PTS mot denna bakgrund i sitt regleringsbrev har fått i uppgift att vara expertmyndighet för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom de områden som myndigheten har ett sektorsansvar för. För den fortsatta utbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen vill utskottet också uppmärksamma regeringens proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät som behandlas i ett särskilt avsnitt i detta betänkande. I propositionen föreslås en rad åtgärder för att i svensk rätt genomföra ett EU-direktiv om åtgärder för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. Lagförslaget är tänkt att göra utbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen lättare och billigare genom bl.a. krav på samordning av bygg- och anläggningsprojekt med annan infrastruktur. Utskottet ser det som angeläget att bredbandsutbyggnaden underlättas och görs mer kostnadseffektiv, vilket inte minst gäller situationen på landsbygden. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att generellt sett har en god tillgång till både fast och mobilt bredband och konstaterar att tillgången har ökat stadigt (prop. 2015/16:1 utg.omr. För att möta den växande efterfrågan och de målsättningar som fastställts på området anser utskottet likväl att det är nödvändigt med en fortsatt ambitiös utbyggnad, både i tätort och i mer glesbefolkade områden. Likaså anser utskottet att tillgång till bredband med hög överföringshastighet är en central faktor för att stimulera nya affärsmöjligheter, tjänster och innovationer. Exempel på områden är tjänster inom vård, omsorg och annan social välfärd. Utskottet anser vidare att tillgången till trådlösa bredbandstjänster i är av avgörande betydelse för framtidens jobb och tillväxt och att frekvensutrymmet i såväl de högre frekvensbanden som i de lägre därför bör utnyttjas så resurseffektivt som möjligt. En väl utbyggd telefoniinfrastruktur är angelägen för invånarna i hela landet för såväl arbetsliv som fritid.