bet · H301FiU25 · 2016-04-20 00:00:00 — Den statistikansvariga myndigheten bestämmer i samråd med viktiga användare av statistiken och med hänsyn till de krav som EU ställer, vilka objekt och variabler som ska undersökas, vilka statistiska mått och redovisningsgrupper som ska användas, periodicitet m.m. Statistiken ska rymmas inom respektive myndighets anslagsram. De statistikansvariga myndigheterna rekommenderas av Rådet för den officiella statistiken att anmäla förslag om ändringar till regeringen. Den myndighet som har föreslagit en förändring kan bifoga yttranden från övriga statistikansvariga myndigheter i sin skrivelse till regeringen med förslag till ändring i statistikförordningen. SCB genomför på regeringens uppdrag den s.k. tidsanvändningsundersökningen (TA) . I den undersökningen ingår personer upp till . Den senaste TA redovisades 2012 i rapporten och avsåg svenska folkets tidsanvändning 2010/11. Enligt uppgifter från är TA en av de undersökningar som föreslås ingå i en kommande ramlag för sociala undersökningar i EU. SCB belyser vidare äldre personers levnadsförhållanden och bidrag till ekonomin i flera undersökningar, t.ex. levnadsförhållanden i Undersökningen om levnadsförhållanden (/SILC), inkomster i den totalräknade inkomstfördelningsstatistiken (TRIF), sysselsättning i den registerbaserade sysselsättningsstatistiken, och arbetskraftsdeltagandet (upp till ) i Arbetskraftsundersökningen (). I ett svar på fråga 2014/15:785 av (L) framhåller statsrådet att många människor utför oavlönade insatser helt utan eller med liten anknytning till föreningar eller andra organisationer i det civila samhället. En god bild av hur mycket tid befolkningen lägger ned på oavlönade, ideella insatser ges i den befolkningsstudie som utförs vid och som regeringen stöttat ekonomiskt. Vid fem tillfällen har man undersökt de ideella och informella arbetsinsatser som utförs av den svenska befolkningen. Resultaten visar att årsrika personer är de som i genomsnitt lägger mest tid på informella stöd- och hjälpinsatser. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 33) konstaterar regeringen att betänkandet från Utredningen om mått på livskvalitet (SOU 2015:56) bereds i . Regeringen anger att man ekonomiska vårproposition avser att återkomma i fråga om vilka mått för samhällsutvecklingen som ska utvecklas och redovisas. Standard för svensk näringsgrensindelning (SNI) är den näringsgrensindelning som tillämpas i för redovisning av branschstatistik, och SNI 2007 är den aktuella versionen som baseras på EU:s näringsgrensindelning Nace Rev. 2 som genom en EU-förordning måste följa. Alla förändringar i klassifikationen görs gemensamt och kan inte göra löpande förändringar mellan revideringarna på egen hand. har –2015 drivit ett program för att stödja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna. I detta arbete har enligt uppgifter från också insatser för att förbättra statistiken ingått. anger på sin hemsida att man samverkar med andra för att få fram offentlig statistik om kulturella och kreativa näringar. Med grund i sin undersökning Företagens villkor och verklighet som presenterades 2014 har presenterat två delrapporter om företagen inom de kulturella och kreativa näringarna: Kulturella och kreativa företag samt Kulturella och kreativa företag – regionalt perspektiv. Statistik om nationalitet och invandrarbakgrund När det gäller den officiella kriminalstatistiken är det enligt statistikförordningen (2001:100) som är den statistikansvariga myndigheten. I förordningen regleras att den officiella kriminalstatistiken byggs upp i fyra delområden: Brott (anmälda brott, uppklarade brott, misstänkta personer), personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Statistiken bygger på de uppgifter som polis, tull, åklagare, domstol och kriminalvård registrerar i sina administrativa system. Enligt 9 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården ska uppgifter som är nödvändiga för att framställa rättsstatistiken lämnas till den myndighet som ansvarar för att framställa sådan statistik. Kriminalvården har uppgifter om antalet utländska medborgare som finns i fängelse och frivård , vilka länder de kommer från och om de ska utvisas efter sitt fängelsestraff. Enligt 5 § i lagen om behandling av personuppgifter inom får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med de känsliga uppgifterna ovan om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Vidare får känsliga personuppgifter inte användas som sökbegrepp om inte regeringen har föreskrivit det. Utskottet vill inledningsvis påminna om statistikreformen där stora delar av ansvaret för den officiella statistiken överfördes från () till ett tjugotal statistikansvariga myndigheter. Eftersom de statistikansvariga myndigheterna arbetar tillsammans med viktiga användare av statistiken och de statistikansvariga myndigheterna kan föreslå förändringar av innehållet i den officiella statistiken, finns det goda förutsättningar att utveckla den officiella statistiken efter användarnas behov, vilket var ett av huvudsyftena med statistikreformen. Med detta sagt konstaterar utskottet dels att regeringens beredning av utredningsförslag om indikatorer för livskvalitet pågår, dels att det statistiska underlaget om utbetalningar av bistånd redan är tillfredsställande. Därmed avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Öppen källkod, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2056 av (SD). Att använda öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta alltmer fart och riktningen är tydligt utpekad av t.ex. E-delegationen. En utveckling i den här riktningen skulle inte bara ge kostnadsbesparingar utan också skapa bättre möjligheter till tjänsteutveckling, förbättra programvarans tillförlitlighet och öka användarnas inflytande. Eftersom ett hinder för utvecklingen är bekvämlighetsskäl, och eftersom det är förenat med mycket arbete att övergå från ett beroende av enskilda leverantörer och licenskontrakt, bör regeringen göra ett principiellt ställningstagande som är vägledande för att säkerställa en övergång till att använda öppen källkod och öppna standarder. Innovationsvänlig upphandling, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 36. Innovationsvänlig upphandling är ett instrument som kan användas i betydligt större utsträckning av myndigheter, kommuner, landsting och regioner och därför bör regeringen ge de statliga myndigheterna i uppdrag att genomföra innovationsvänlig upphandling eller upphandling av innovation. På så sätt bidrar de till teknikutveckling, nya affärsmöjligheter för företagen och ökad efterfrågan på produkter och tjänster som inte funnits tidigare och i förlängningen till ökad tillväxt och arbetstillfällen i . Social impact bonds, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2713 av m.fl. (KD) yrkande 8. Även om överlag har utvecklats väldigt bra har den positiva bilden fläckar. I flera bostadsområden är utvecklingen betydligt svagare och detta är en av vårt samhälles största utmaningar. I finns en ny modell som kallas social impact bonds, vars tanke är att förebygga brott genom samarbete mellan offentliga, privata och ideella aktörer. Det offentliga formulerar klara och tydliga mål inom ett visst område, t.ex. att minska antalet brott som begås av unga. Företag och organisationer får sedan erbjuda sig att finansiera och genomföra projekt för att nå de uppsatta målen. Endast om aktörerna sedan når målen får de en ersättning från det offentliga. En sådan modell med lokalt anpassade lösningar kan vara rätt väg att gå och därför bör regeringen pröva social impact bonds även här i . Staten som arbetsgivare, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 11, 2015/16:445 av och (båda S), 2015/16:1582 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2631 av och (båda M) och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 8. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna till arbete har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Kvinnor tjänar dock fortfarande mindre än män och arbetar också deltid i större utsträckning. Detta påverkar kvinnors inkomster och innebär att kvinnor får lägre sjukersättning, pension och ersättning vid arbetslöshet. Det är också ett problem att det ofta är kvinnor som får gå hem tidigare från jobbet för att hämta barn, dammsuga och ta hand om disken när mannen arbetar. Därför krävs det fortsatta insatser för att ge kvinnor och män likvärdiga möjligheter på arbetsmarknaden. För att underlätta familjernas livspussel bör myndigheter, kommuner, landsting och regioner vara flexibla arbetsgivare och erbjuda medarbetarna goda möjligheter att kombinera arbetsliv och vardagsliv. En inkluderande arbetsmarknad vilar på att det finns tydliga drivkrafter till arbete, låga trösklar till jobb och en aktiv arbetsmarknadspolitik som rustar människor för nya utmaningar. En sammanställning som Arbetsförmedlingen gjort visar att av samtliga personer som var anställda med lönestöd arbetade så många hos privata arbetsgivare jämfört med offentliga och statliga myndigheter som var sämre än både privata arbetsgivare och kommuner. Därför bör regeringen verka för att statliga myndigheter i större utsträckning anställer personer med funktionsnedsättning. Staten som arbetsgivare, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2015/16:445 av och (båda S), 2015/16:1582 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2631 av och (båda M), 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 8. Undersökningar visar att våra statliga myndigheter i allt större utsträckning anlitar bemanningsföretag, både i myndigheternas stödfunktioner och för arbete i myndigheternas kärnverksamhet, dvs. Vid sidan om det uppenbara problemet att privaträttsliga organ därmed blir en del av myndigheternas kärnverksamhet finns det ytterligare problem med att statliga myndigheter anlitar bemanningsföretag. För det första skapar det en uppdelning av personalen där de inhyrda får en högre tröskel till delaktighet och inflytande på jobbet. För det andra innebär det en stor kostnad för staten. Det finns också fall där statens upphandlingar inte haft krav på kollektivavtalsliknande villkor. I förlängningen bör statens användning av bemanningsföretag avvecklas, och som ett första steg bör regeringen verka för att tydliggöra detta i de statliga myndigheternas arbetsgivarpolicy. Genom att staten går före agerar den som ett föredöme som kan få spridning till andra delar av arbetsmarknaden. Staten som arbetsgivare, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 11, 2015/16:445 av och (båda S), 2015/16:1582 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2631 av och (båda M), 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 8. Det är angeläget att statens myndigheter successivt skärper kraven på myndigheter att arbeta med jämställdhet, både internt och i den utåtriktade verksamheten. Att kvotera efter kön i fördelningen av positioner i samhället riskerar att verka kontraproduktivt för målet om jämställdhet. I stället handlar det om att långsiktigt ändra på attityder och värderingar så att alla kan använda sin fulla potential i olika uppdrag. I den jämställdhetsstatistik som redovisar framgår att könsfördelningen på många områden har utjämnats under Alliansens tid vid makten. finns det fortfarande skevheter där något av könen dominerar. Regeringen bör därför tillämpa öppna och transparenta rekryteringar för offentliga tjänster. Detta förhindrar att etablerade nätverk som kanske är könshomogena premierar sina egna. Behov av ny statistik, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:1821 av (SD), 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:3224 av (SD). De kreativa näringarna är viktiga branscher för exporten, jobben och bilden av utomlands. Det är dock svårt att få en samlad bild av omsättning, antal jobb och tillväxt. Det är viktigt att göra potentialen i de kreativa näringarna synlig och kunna utvärdera de eventuella insatser som staten gör för näringen. Därför behövs en översyn av de s.k. SNI-koderna, dvs. standarden för svensk näringsgrensindelning, och en gemensam definition på vad som utgör kulturella och kreativa näringar bör tas fram. Behov av ny statistik, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1821 av (SD) och 2015/16:3224 av (SD) samt 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 1. Dagens statistiska underlag är otillräckligt när det gäller ekonomiskt bistånd. Även om det till viss del redan förs statistik som visar hur stor andel som fördelas på inrikes och utrikes födda förs det inte en mer detaljerad statistik om bakgrund, utbildning eller hur länge personerna har bott i . Därför bör det statistiska underlaget förbättras i detta avseende så att politiken lättare ska kunna analysera orsakerna till varför vissa människor blir beroende av ekonomiskt bistånd. Detsamma gäller för den officiella kriminalstatistiken där man på grund av att Kriminalvården inte får registrera de intagnas ursprungliga nationaliteter eller om de har invandrarbakgrund inte kan få en bild av utvecklingen i samhället. För att förbättra den officiella kriminalstatistiken behöver Kriminalvården få registrera den ursprungliga nationaliteten och om personen har invandrarbakgrund. Behov av ny statistik, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2015/16:1821 av (SD), 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3224 av (SD). Den åldersdiskriminering som årsrika människor möter beror delvis på bristande kunskap om vilken tillgång de utgör i samhällslivet. Även om SCB:s tidsanvändningsstudie ger viss information om vad årsrika människor gör med sin tid är underlaget litet och uppgifterna stämmer t.ex. inte överens med de kartläggningar som SPF Seniorerna gjort. Därför är det nödvändigt att den offentliga statistiken utvecklas för att det ska vara möjligt att ge en rättvisande bild av hur människor som är använder sin tid och vilket ekonomiskt värde dessa insatser motsvarar. Behov av ny statistik, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:1821 av (SD), 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3224 av (SD). Den utredning som alliansregeringen tillsatte för att kartlägga, analysera och föreslå kompletterande mått på BNP lämnade sitt betänkande . Utredningen föreslår att livskvalitet i officiellt perspektiv ska spegla medborgarnas handlingsfrihet och att den ska mätas och redovisas utifrån tio komponenter, men föreslår inte något samlat index för att mäta livskvaliteten i stort. Utredningen behöver kompletteras med en sådant samlat index. Inte heller har utredningen i tillräcklig utsträckning betonat uppföljning av människors subjektiva livskvalitet, vilket är ett etablerat sätt att mäta livskvalitet som utgår från den enskilde. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:72 av Finn och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mindre statligt ägande för friare universitet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:124 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att staten, i sin arbetsgivarpolicy, uttryckligen ser till att statliga myndigheters anlitande av bemanningsföretag avvecklas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:229 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett snabbare arbete med att tillgängliggöra statliga data i form av öppna data och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att staten skapar förutsättningar för och driver på landstings och kommuners arbete med öppna data, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:403 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet att se över direktiven till så att samarbetet och dialogen ökar och gör det möjligt för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark för träning och tävling, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:445 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda de offentligt anställdas identiteter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:688 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta byggandet av bostäder för Försvarsmaktens behov och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:933 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna upp offentliga databaser som inte innehåller personkänsligt eller säkerhetsklassat material och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1480 av m.fl. (FP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utveckling av SCB:s statistik över årsrika människor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1582 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa åldersneutrala ansökningar vid tillsättande av tjänster i offentlig regi och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1821 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga och utöka det statistiska underlaget för utbetalningar av ekonomiskt bistånd och att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur detta kan åstadkommas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1933 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa livskvalitetsindex i den officiella statistiken och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativ lokalisering av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpa öppna och transparenta rekryteringar för offentliga tjänster och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2056 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2142 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera uppdrag så att även andra hänsyn än rent marknadsekonomiska ska beaktas i samband med att försvaret aviserar att behovet av viss mark, t.ex. i , inte längre kvarstår och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2276 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att statliga myndigheter i större utsträckning anställer personer med en funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2441 av (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en nationell för att bättre utvärdera och dra lärdomar av offentliga satsningar inom it och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2453 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram bättre statistik över de kreativa näringarna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2631 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för tjänstledighet från offentliga arbetsgivare vid internationellt hjälparbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2713 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om s.k. social impact bonds och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga myndigheter bör få i uppdrag att strategiskt arbeta för att öka utbudet och tillgängligheten av öppna data, samt att samtliga myndigheter bör tillgängliggöra de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data, och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma e-förvaltningsprojekt för att effektivisera myndigheternas arbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav på innovationsarbete ska införas i regleringsbreven till relevanta myndigheter där målsättningar ska sättas upp för uppdrag att genomföra innovationsvänlig upphandling eller upphandling av innovation och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3224 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta fördjupad statistik om nationalitet och invandrarbakgrund och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3225 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga arbetsgivare ska vara flexibla arbetsgivare och erbjuda medarbetarna goda möjligheter att kombinera arbetsliv och vardagsliv och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stat, kommuner och landsting bör agera förebild i sin roll som arbetsgivare, och tillkännager detta för regeringen. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 8. Statlig förvaltning och statistikfrågor Jag börjar med att säga några ord om motion 2056, Öppen källkod. Användandet av öppen källkod och öppna standarder inom det offentliga börjar nu ta alltmer fart. Riktningen är tydligt utpekad genom exempelvis E-delegationen, som i sitt arbete ska sträva efter att offentlig förvaltning, i så stor utsträckning som möjligt, ska bygga sina lösningar på öppna standarder, använda sig av programvara som bygger på öppen källkod samt sträva efter lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar.