bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 5 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 29. Vi liberaler anser att planeringen av vägar och järnvägar på många punkter behöver bli effektivare för att möta de utmaningar som finns på området. Vi vill påminna om att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt. En orsak är att regelverket tillkommit och tillämpats med olika syften, något som försvårar en realistisk planering som kan spänna över flera områden såsom hänsyn till miljö och kostnadseffektivitet. Mot denna bakgrund tog alliansregeringen fram en lagstiftning som syftade till att uppnå ett större mått av effektivitet och ökad produktivitet vid planeringen av vägar och järnvägar. Våra förslag byggde på resultaten av den parlamentariska transportinfrastrukturkommittén och inbegrep bl.a. en planeringsmodell som förkortade planeringsprocesser för större projekt med upp till och medgav betydande tidsvinster för små och medelstora projekt. Därför är vi inom Liberalerna alltjämt angelägna om att detta arbete ska fortgå eftersom det fortfarande finns tidsvinster att göra och pengar att spara. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , medan behovet av smart planering av infrastruktur består. Vi anser därför att regeringen nu bör utvärdera lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten i kommande investeringar. Eftersom våra resemönster formas av de förutsättningar som finns anser vi inom Liberalerna att det är angeläget att redan i översiktsplaneringen och detaljplaneringen ta hänsyn till behovet av infrastruktur för både gående och cyklister. Det handlar i förlängningen om klimatsmarta investeringar eftersom valet av cykel som transportmedel bidrar till att minska utsläppen. Framtidens moderna miljöer där hållbarhet står i fokus har allt att vinna på en samhällsplanering med klimatvänliga transporter men för detta krävs en god stadsplanering. Det kan exempelvis handla om infartsparkeringar som gör det möjligt att ställa bilen och fortsätta resan med cykel eller kollektivtrafik som medger cykeltransport alternativt säker och väderskyddad förvaring och parkering. Dessutom behövs en ändring i anläggningslagen för att underlätta för kommunerna att få tillgång till enskild mark eller väg när så krävs för att anlägga sammanhängande cykelleder. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Några frågor om fysisk planering, punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4, 2016/17:3507 av (C) yrkande 7, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:1663 av (M) yrkande 3, 2015/16:2363 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 44, 2016/17:1434 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 5, 2016/17:3373 av (L) yrkande 13 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 29. Vi kristdemokrater anser att planeringen av vägar och järnvägar på många punkter behöver bli effektivare för att möta de utmaningar som finns på området. Vi vill påminna om att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt. En orsak är att regelverket tillkommit och tillämpats med olika syften, något som försvårar en realistisk planering som kan spänna över flera områden såsom hänsyn till miljö och kostnadseffektivitet. Mot denna bakgrund tog alliansregeringen fram en lagstiftning som syftade till att uppnå ett större mått av effektivitet och ökad produktivitet vid planeringen av vägar och järnvägar. Våra förslag byggde på resultaten av den parlamentariska transportinfrastrukturkommittén och inbegrep bl.a. en planeringsmodell som förkortade planeringsprocesser för större projekt med upp till och medgav betydande tidsvinster för små och medelstora projekt. Därför är vi kristdemokrater alltjämt angelägna om att detta arbete ska fortgå eftersom det fortfarande finns tidsvinster att göra och pengar att spara. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , medan behovet av smart planering av infrastruktur består. Vi anser därför att regeringen nu bör utvärdera lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten i kommande investeringar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Längre och tyngre tåg, punkt 22 (C, L, KD) av (C), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 50.2, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2016/17:3507 av (C) yrkande 14.2, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 21. Vi vill framhålla att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Det förutsätter dock ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt, bl.a. genom en överflyttning av gods från väg till järnväg och ännu mer effektiva järnvägstransporter såsom längre och tyngre tåg. Vi vill också särskilt peka på att näringslivet har efterfrågat att kunna köra längre och tyngre godståg. Vi anser att det skapar bättre förutsättningar för näringslivets godstransporter. Att införa längre och tyngre godståg är ett sätt att öka kapaciteten i järnvägssystemet med en gång, i avvaktan på att bl.a. fler spår byggs ut. Vi välkomnar därför den utredning om möjligheten att köra med längre eller tyngre godståg eller bådadera som genomförts av . Vi vill också påminna om att i vissa delar av , t.ex. , tillåts tåg på . Men den svenska järnvägen var tidig och därför byggd för förutsättningar från . Dessutom har vi ett annat landskap än många delar av övriga där längre tåg tillåts. För att möjliggöra för längre godståg behövs en del mindre investeringar, bl.a. till mötesstationer och förbigångspår som är tillräckligt långa samt i att se över bromstabeller och signalsystemet på grund av längre bromssträckor. Men vi vill ändå framhålla att genom några smärre åtgärder kan vi på ett kostnadseffektivt sätt öka kapaciteten på landets järnvägar. Vi noterar även att i infrastrukturpropositionen gör bedömningen regeringen att införandet av tyngre och längre godståg ger positiva effekter och att förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra detta bör utredas vidare i kommande åtgärdsplanering. Vi välkomnar detta förslag. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Längre och tyngre tåg, punkt 22 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 21 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 50.2, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2016/17:3507 av (C) yrkande 14.2, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 16. Vi vill framhålla att det svenska tågsystemet är fragmenterat med allt från snabbtåg till tunga och långsamma godståg. Vi vill peka på att regeringens något märkliga åsikt om att längre och tyngre godståg skulle frigöra kapacitet och bidra till bättre punktlighet för både person- och godstrafik är icke överensstämmande med verkligheten. Vi anser att med blygsamma medel skulle långsamma godståg kunna köras betydligt snabbare än . Ett införande av snabbare godståg ger positiva effekter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett jämställt och tillgängligt transportsystem, punkt 3 (C) (C) anför: Vid utskottets behandling av frågan om ett jämställt och tillgängligt transportsystem har jag fått stöd för de viktiga frågor som jag har lyft i motionerna 2015/16:3208 (C) yrkande 10 och 2016/17:3119 (C) yrkandena 9–11. Jag ser därför inte längre något behov av att reservera mig till förmån för motionerna. I motionerna trycker vi i bl.a. på att vårt transportsystem ska tillgodose såväl kvinnors som mäns behov på ett likvärdigt sätt. Jag anser att transporter är grundläggande för vår vardag och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. Jag kan konstatera att reser kvinnor respektive män på olika sätt och värderar sådant som säkerhet och miljö olika när det gäller trafiken. Jag vill framhålla att för att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör transportsystemet. Att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planerings-stadiet av en ny transportinfrastruktur är av stor vikt om målen om ett jämställt transportsystem ska kunna nås. Jag vill också framhålla vikten av att inkludera jämställdhetsaspekten även när miljömålen formuleras i samband med trafikplanering. Jag anser därför att kvinnor och män måste ha samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Ett sätt att göra detta är att redan i grupper med makt och inflytande i planeringsprocessen av transportsystemet se till att det finns en jämn fördelning mellan män och kvinnor. En viktig aspekt är också att ökad regional kollektivtrafik såsom buss, tåg och taxi gynnar en hållbar regionförstoring och därmed tillgång till fler attraktiva arbetsplatser, vilket mest gynnar gruppen kvinnor, som har mindre arbetsmarknadsregioner än vad män har. Vidare vill jag framhålla att kvinnor har starkare preferens för trygga trafikmiljöer. Detta anser jag bör beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. Särskilt om införandet av ERTMS, punkt 13 (KD) (KD) anför: När ERTMS-systemet införs i det svenska järnvägsnätet är det angeläget att de aspekter som utskottet lyfter fram i tillkännagivandet under denna punkt beaktas. Jag vill dock i sammanhanget understryka att vid utskottets behandling av frågan om järnvägens signalsystem ERTMS har jag försökt få stöd för linje som innebär att det finns starka skäl för att pausa införandet i till dess att det kan ske på ett sätt som är väl förberett och genomarbetat. Vi redovisar vår ståndpunkt i frågan i reservation 19. Övriga särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 16 (M) (M), (M), (M) och Boriana (M) anför: Vi moderater delar uppfattningen att normalt inte bör besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som behandlats i detta avsnitt vill vi dock framhålla att det genom den planeringsram och de prioriteringar som vi förordat vore möjligt att genomföra flera viktiga infrastruktursatsningar, bl.a. en upprustning av ostkustbanan mellan och , dubbelspårig järnväg mellan och samt åtgärder för att komma tillrätta med kapacitetsbristen på järnvägssträckan –. För en närmare uppräkning av de angelägna väg- och järnvägsprojekt som prioriteras i vår planeringsram hänvisas till vår kommittémotion 2016/17:3513. Genom dessa satsningar skapar vi betydligt bättre möjligheter att bygga ut och anpassa trafikens infrastruktur i hela landet till framtidens behov. Övriga särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 16 (SD) (SD) och Per Klarberg (SD) anför: bör normalt inte besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som väckts vill vi dock framhålla att med politik hade betydligt större resurser kunnat satsas på att utveckla transportsystemet i hela landet, bl.a. hade arbete med jordskredsäkring av , byggande av nya slussar i och investeringar i infrastruktur kopplat till gruvnäringen, t.ex. en kraftig upprustning av med dubbelspår på de mest överbelastade delarna, kunnat genomföras. Vi vill också peka på att det genom mätningar framkommit att det är hälsofarligt att genomföra tunnelprojektet i tätort, projektet bör därför stoppas och man bör hitta ett alternativ utan djupborrning. Vi anser även att själva grundtanken är fel med Västlänken. Vi föreslår i stället att förtätas med en kringled utanför centrum, för att en uthållig och välplanerad stad ska kunna utvecklas. Vi vill peka på att ett alternativ som kan erbjuda möjlighet för en sådan lösning är Gårdaalternativet. Vår politik hade sammanfattningsvis medfört att stått bättre rustat för att möta framtidens utmaningar på infrastrukturområdet. Övriga särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 16 (C) (C) anför: Vi i står bakom den rollfördelning som gäller inom planeringsprocessen varvid det normalt inte är uppgift att ta ställning till infrastrukturprojekt. Mot bakgrund av de olika motionsförslag som väckts på området vill jag dock peka på att med politik och planeringsriktlinjer hade breda och angelägna satsningar på infrastruktur i hela landet kunnat genomföras. Vi har bl.a. en tydlig målsättning om en fortsatt utbyggd Norrbotniabana, inte endast byggnaden av en kort inledande etapp som regeringen föreslagit, och därmed påbörjat fullbordandet av den botniska korridoren inom . En centerpartistisk politik hade medfört att behoven av investeringar i svensk infrastruktur mötts på ett bättre sätt. Övriga särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 16 (L) (L) anför: Vi Liberaler anser att i normalfallet inte bör besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som behandlats i detta avsnitt vill jag dock understryka att det genom den planeringsram och de planeringsriktlinjer vi förordat vore möjligt att tillgodose en stor del av dessa önskemål, såsom en förstärkt infrastruktur mellan ––och en säkring av inre vattenvägar, såsom , , och , liksom därutöver flertalet andra viktiga satsningar på att lösa flaskhalsar i infrastrukturen runtom i landet. Vi behöver också noggrant överväga om driften av vissa delar i anläggningsverksamheten kan överlåtas på andra för att skapa mer utrymme för andra åtgärder. En sådan fråga är elförsörjningen på vissa banor. Vad skulle det innebära att lägga ut elförsörjning genom koncession? Vi liberaler vill även framhålla vikten av utvecklingen av flygplatser och av marktransporter till och från flygplatser. Därmed skulle bättre möjligheter skapas för att möta de behov som den svenska infrastrukturen har. Övriga särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 16 (KD) (KD) anför: Min utgångspunkt är att normalt inte ska besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som behandlats i detta avsnitt vill jag dock framhålla att det genom den planeringsram och de planeringsriktlinjer vi kristdemokrater förordat hade varit möjligt att tillgodose en rad önskemål om angelägna infrastrukturprojekt, såsom en byggstart av en östlig förbindelse för att skapa en komplett ringled runt liksom en översyn av möjligheterna till förbättrade förbindelser över . Dessa satsningar skulle göra den svenska infrastrukturen mindre sårbar och bättre att möta framtidens behov. Alternativ finansiering, punkt 17 (V) (V) anför: Om mitt förslag till ställningstagande i frågan om finansiering (reservation 30) avvisas i den förberedande voteringen i kammaren avser jag att i huvudomröstningen stödja det alternativ som förordas av företrädarna för Socialdemokraterna och . Vissa frågor om upphandling av infrastruktur, punkt 19 (SD) (SD) och Per Klarberg (SD) anför: Om vårt förslag till ställningstagande i frågan om vissa frågor om upphandling av infrastruktur (reservation 33) avvisas i den förberedande voteringen i kammaren avser vi att i huvudomröstningen stödja det alternativ som förordas av företrädarna för , , och . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:21 Proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling: 1.Riksdagen godkänner att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transport-infrastrukturen m.m. som finansieras med anslagsmedel –2029 ska uppgå till (avsnitt 6.2). 2.Riksdagen godkänner att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet (avsnitt 6.3). 3.Riksdagen godkänner att den del av den ekonomiska ramen som enligt punkt 2 ska användas till utveckling av transportsystemet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektiv-trafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån (avsnitt 6.3). 4.Riksdagen godkänner att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar (avsnitt 6.4). 5.Riksdagen godkänner att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2029 (avsnitt 6.5.5). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att efter åtgärdsplaneringen slutligt besluta om fördelningen av medel mellan nationell plan och länsplaner (avsnitt 6.5.9). 2016/17:3507 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att minska underhållsskulden för både vägar och järnvägar till 2029 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för resurser säkerställa att de enskilda vägarnas ska ha en bra standard, rätt sträckning och god bärighet, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för regionalt ansvar för lågtrafikerade banor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om byggandet av höghastighetsjärnvägar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om färdigställande av Norrbotniabanan och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten av investeringar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i stället för att arbeta för nationella incitament till internationella transportslag ska vara pådrivande inom Internationella civila luftfartsorganisationen (), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och EU för att skapa internationella lösningar där flyget och sjöfarten kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. 14.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas för att säkerställa att längre och tyngre lastbilar och tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet väg- och järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser tåg. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pausa införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att peka ut ett antal infrastrukturprojekt som lämpar sig för alternativa finansieringslösningar OPS och motsvarande och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att privat kapital och pensionsfonder bör ges möjlighet att investera i infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta den s.k. Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bygga en höghastighetsjärnväg och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvakta införandet av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utgångspunkten för utvecklingen av infrastrukturen ska vara en inhemsk, och inte invandringsdriven, befolkningsökning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att infrastrukturutvecklingen inte ska planeras baserat på mål om infrastrukturutnyttjandet relativt könen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en speciell marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar i infrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bredare syn på infrastruktur för hela riket ska råda och att fokus ska vidgas från storstaden till landet som helhet och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hjälpa de regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordskredssäkra och börja bygga nya slussar i och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra att köra snabbare godståg bör utredas vidare i den kommande åtgärdsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3510 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet. 2.Riksdagen beslutar att den del av den ekonomiska ramen som ska användas till utveckling av transportsystemet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. 3.Riksdagen beslutar att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till statliga vägar.