bet · H301TU20 · 2016-05-23 00:00:00 — Utskottet har granskat det meddelande om en luftfartsstrategi för (KOM(2015) 598) som kommissionen presenterade . I meddelandet presenterar kommissionen ett antal förslag som syftar till att göra EU:s luftfartssektor mer konkurrenskraftig. Utskottet ställer sig i huvudsak positivt till kommissionens meddelande om en europeisk luftfartsstrategi. Utskottet anser att det är positivt att kommissionen prioriterar ett fullbordande av det gemensamma europeiska luftrummet och att EU:s höga standarder för säkerhet, trygghet, miljö, arbetsvillkor och passagerarrättigheter upprätthålls. Utskottet delar även kommissionens uppfattning om att det behövs en gemensam ansträngning för att genomföra luftfartsstrategin och se framåt. I utlåtandet finns två motivreservationer (S, MP, V). Kommissionens meddelande En luftfartsstrategi för (KOM(2015) 598). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Meddelande om en luftfartsstrategi för – motiveringen (S, MP) 2.Meddelande om en luftfartsstrategi för – motiveringen (V) Bilaga Förteckning över granskade dokument Utskottets förslag till riksdagsbeslut Meddelande om en luftfartsstrategi för lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (S, MP) – motiveringen Reservation 2 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (M) och (S). Ärendet och dess beredning hänvisade kammaren Europeiska kommissionens meddelande En luftfartsstrategi för (KOM(2015) 598) till trafikutskottet. Meddelandet presenterades tillsammans med ett förslag till förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättandet av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2015) 613) och en begäran från kommissionen om mandat att förhandla luftfartsavtal med ett antal länder (KOM(2015) 575). När det gäller förslaget till förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättandet av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet har ärendet subsidiaritetsprövats och utskottet har bedömt att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2015/16:22). Utskottet har mottagit faktapromemoria i ärendet (2015/16:FPM34). Meddelandet om en luftfartsstrategi för innehåller ett antal förslag på initiativ från kommissionen med syftet att göra EU:s luftfartssektor mer konkurrenskraftig. Kommissionen pekar på att luftfarten är en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, jobb, handel och rörlighet i Europeiska unionen. Den spelar även en avgörande roll i EU:s ekonomi och stärker EU:s ledande ställning globalt. Kommissionen pekar på att det behövs en luftfartsstrategi för att se till att den europeiska luftfarten förblir konkurrenskraftig och skördar fördelarna av en snabbt föränderlig global ekonomi under utveckling, och menar att luftfartsstrategin därför kommer att bidra kraftigt till genomförandet av Europeiska kommissionens främsta prioriteringar. Kommissionen konstaterar att den europeiska luftfarten står inför nya utmaningar på en snabbt växande global marknad, särskilt mot bakgrund av den ekonomiska tillväxten österut. Passagerartrafiken i /beräknas öka snabbare än i någon annan region , när den kommer att stå för av världens luftfart. beräknas 2023 bli världens största luftfartsmarknad och passerar då i antalet transporterade passagerare. EU:s luftfartsmarknad måste enligt kommissionen anpassa sig till de nya tillväxtmarknaderna, som kommer att generera betydande ekonomiska möjligheter . Erfarenheten visar att luftfartsavtal på EU-nivå är ett effektivt redskap för att konkurrera på global nivå. Luftfartsavtalen mellan EU och västra , och visar på kraftiga passagerartillströmningar. Genom avtal förhandlade på EU-nivå kan möjligheterna till marknadstillträde och investeringar för EU:s luftfartsindustri förbättras, som tillgängligheten ökar och rättvisa och transparenta villkor för flygbolagen säkras. Kommissionen kommer bl.a. att begära mandat av rådet att förhandla om globala luftfartsavtal med , , , , , , , , , och . Dessutom kommer kommissionen att begära bemyndigande att förhandla bilaterala flygsäkerhetsavtal med och . Nya luftfartsdialoger bör enligt kommissionen inledas med viktiga luftfartspartners som t.ex. . Kommissionen kommer vidare att förhandla om effektiva bestämmelser om rättvis konkurrens inom ramen för de globala luftfartsavtal som EU ingår och att överväga åtgärder för att motarbeta oschysta förfaranden hos tredjeländer och deras flygbolag. Kommissionen kommer att publicera riktlinjer för tolkning av tillämpningen av förordning (EU) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen när det gäller ägande och kontroll av EU-flygbolag. Enligt kommissionen är den stora utmaningen för tillväxten av europeisk luftfart att reducera begränsningarna när det gäller kapacitet och effektivitet. Dessa begränsningar minskar möjligheterna för EU:s luftfart att växa på ett hållbart sätt och att konkurrera internationellt, som de orsakar trängsel, förseningar och ökade kostnader. Kommissionen konstaterar att flygplatserna tillsammans med flygtrafikledningen utgör basen i flygets infrastruktur. Kvaliteten, effektiviteten och kostnaderna för dessa har fått ökad betydelse för industrins konkurrenskraft. Det europeiska luftrummet styrs enligt kommissionen ineffektivt och är fragmenterat. Ett utdraget genomförande av ett gemensamt europeiskt luftrum innebär högre kostnader för flygbolagen, vilket direkt påverkar konkurrenskraften. Kostnaderna för EU:s fragmenterade luftrum motsvarar . Det medför också bl.a. förseningar och ökade utsläpp av koldioxid. Mot denna bakgrund uppmanar kommissionen och rådet att snabbt anta förslaget om ett gemensamt europeiskt luftrum (SES II+), och framför vidare att den kommer att fortsätta att arbeta med medlemsstaterna och andra intressenter för att åstadkomma ett fullt genomförande av det gemensamma luftrummet. Kommissionen kommer även att överväga behovet av en översyn av direktivet om flygplatsavgifter och se över utvecklingen när det gäller tillgängligheten i och vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas. Kommissionen föreslår en översyn av grundförordningen för civil flygsäkerhet, förordning (EU) nr 216/2008. Detta förslag är föremål för en särskild faktapromemoria (2015/16:FPM35). I översynen ingår upprättandet av ett juridiskt ramverk för en säker hantering av drönare inom EU. Kommissionen kommer också att ge Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (, ) i uppdrag att ta fram mer detaljerade regler för drönarverksamheten och framtagande av industristandarder. Kommissionen kommer också att lägga fram ett nytt program för europeisk flygsäkerhet (). När det gäller de sociala frågorna anger kommissionen att den kommer att aktivt stödja den sociala dialogen, stärka sin analys när det gäller arbete och anställning inom flyget i EU och involvera berörda parter. Kommissionen ska publicera en handbok om tillämplig arbetslagstiftning och behörig domstol och överväga behovet av ytterligare förtydliganden om tillämplig lag och behörig domstol när det gäller anställningskontrakt för mobila arbetare inom luftfarten. Kommissionen uppmanar och rådet att skyndsamt anta de föreslagna ändringarna av förordning (EG) nr 261/2004 av om flygpassagerares rättigheter. Kommissionen kommer att anta riktlinjer för medborgare och flygbolag om gällande rätt, fram till dess att en ny förordning är på plats. Forskning och innovation spelar enligt kommissionen en viktig roll inom luftfarten. De förbättrar konkurrenskraften och sporrar teknologiska framsteg för att bl.a. stärka flygsäkerheten och minska miljöpåverkan. Flygplansindustrin satsar stort på att minska flygets miljöpåverkan, bl.a. genom användandet av nya material. Drönare utgör en ny teknologi som skapar stora möjligheter men också innebär nya utmaningar. Dagens säkerhetsregler är inte anpassade för drönare. Detta kommer därför att behandlas i förslaget till ny flygsäkerhetsförordning. När det gäller miljöfrågorna betonar kommissionen att det europeiska flygets konkurrenskraft och dess hållbarhet går hand i hand. Höga miljökrav måste behållas och förstärkas för att garantera att luftfarten utvecklas på ett hållbart sätt och för att undvika eller minimera skadliga effekter på ekosystem och medborgare. I enlighet med energiunionens agenda kommer ett betydelsefullt bidrag till att minska flygets miljöpåverkan från pågående forskning kring innovativa och ”gröna” teknologier, inklusive framtagande av biobränslen. När det gäller utsläpp av växthusgaser arbetar EU genom sina medlemsstater i den internationella civila luftfartsorganisationen () i syfte att nå en verkligt global lösning. I faktapromemorian noterar regeringen meddelandet och välkomnar särskilt att de sociala frågorna inom flyget samt klimat- och miljöfrågan uppmärksammas (2015/16:FPM34). Regeringen anger även att det pågår en beredning av en mer utvecklad svensk ståndpunkt inom . Luftfartsstrategin ingår som en del i kommissionens arbetsprogram . Strategin för luftfarten består av meddelandet En flygstrategi för (KOM(2015) 598), och rådets förslag till förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2015) 613) samt ett ändrat förslag till rådets beslut om ingående av det multilaterala avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, Republiken , och , Republiken , f.d. jugoslaviska republiken , , Republiken , Republiken , , , Republiken och i Kosovo om inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (ECAA) (KOM(2015) 575). När det gäller och rådets förslag till förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (KOM(2015) 613) har regeringen lämnat en faktapromemoria (2015/16:FPM35) och trafikutskottet har gjort en subsidiaritetsprövning där utskottet kom fram till att det anser att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen (protokoll från utskottssammanträde /16:22). Det kan i sammanhanget också noteras att det i har inletts ett arbete med att ta fram en nationell luftfartsstrategi och att regeringen har aviserat att en sådan kommer att presenteras . Inför framtagandet av den svenska luftfartsstrategin gav regeringen Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag med fakta- och nulägesbeskrivningar samt information och statistik om flygets roll och funktion i transportsystemet (dnr N2015/07692/TIF). Syftet med rapporten är att belysa flygets betydelse för tillgänglighet i hela landet och internationellt, sysselsättning samt miljö- och klimatpåverkan. Uppdraget redovisades till (rapport 2016:4). Inriktningen för den europeiska luftfartsstrategin Utskottet ställer sig i huvudsak positivt till kommissionens meddelande om en europeisk luftfartsstrategi. Utskottet anser i likhet med kommissionen att luftfarten är en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, jobb, handel och rörlighet i Europeiska unionen och att det behövs en luftfartsstrategi för att se till att den europeiska luftfarten förblir konkurrenskraftig och skördar fördelarna av en snabbt föränderlig global ekonomi under utveckling. Utskottet anser även att de prioriteringar som kommissionen aviserar om bl.a. betydelsen av ett fullbordande av det gemensamma europeiska luftrummet och att kartlägga flyglinjerna i och utanför EU för att hitta eventuella brister är viktiga. Utskottet anser även att det är positivt att kommissionen prioriterar att EU:s höga standarder för säkerhet, trygghet, miljö, arbetsvillkor och passagerarrättigheter upprätthålls och att behovet av mer innovation, digital teknik och investeringar tillgodoses. Utskottet delar även kommissionens uppfattning om att det behövs en gemensam ansträngning för att genomföra luftfartsstrategin och se framåt. Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma att har tagit ställning till ett antal motionsförslag som rör luftfarten (bet. 2015/16:TU14). Utskottet framhöll då bl.a. betydelsen av att har en nationell luftfartsstrategi som ger långsiktiga förutsättningar för att flygnäringen ska kunna utvecklas inom och utom landets gränser. Utskottet framhöll vidare att goda luftfartsförbindelser och en väl fungerande flygbransch i utöver möjligheten att resa och förflytta sig även har stor betydelse för såväl jobb som tillväxt i landet. Utskottet påtalade även vikten av att luftfartsstrategin inriktas på att beakta aspekter om att såväl stärka konkurrensförutsättningarna inom flyget som att luftfarten ska utvecklas på ett sätt som främjar en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan och bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet vill framhålla att framtagandet av en nationell luftfartsstrategi och en europeisk luftfartsstrategi tillsammans kan bidra till att stärka en inriktning på en långsiktigt hållbar luftfart. Bättre tjänster och tillträde till växande marknader När det gäller kommissionens förslag för att få till stånd bättre tjänster och tillträde till växande marknader i syfte att åter ge EU:s luftfartssektor en framträdande position i utvecklingen, instämmer utskottet i att det behövs ambitionshöjningar på europeisk nivå liksom konkreta åtgärder som stärker flygföretagens konkurrenskraft. Utskottet är positivt till kommissionens ambition att genomföra detta bl.a. genom dialoger och till att kommissionen kommer att förhandla fram effektiva och rättvisa konkurrensregler inom ramen för EU:s omfattande lufttransportavtal samt överväga åtgärder för att ta itu med otillbörliga metoder från tredjeländer. Hantera begränsningar av tillväxten i luften och på marken Flygtrafikledningen i är uppdelad i ett antal luftrum. EU har dock beslutat att inrätta ett gemensamt europeiskt luftrum, Single European Sky (EG 549/2004) i syfte att bl.a. öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten. Initiativet togs och ska vara fullt genomfört 2030. Genom optimering av flygledningen ska säkerheten och kapaciteten öka, men det ska även bli möjligt med kortare och mer energieffektiva rutter. Kommissionen presenterade 2013 ett utvecklingsförslag (SESII+), men arbetet kan dessvärre sägas ha avstannat och något beslut i frågan har därför ännu inte fattats i och ministerrådet. När det gäller hanteringen av begränsningar av tillväxten i luften uppmanar kommissionen och rådet att anta förslagen om ett fullständigt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet och att arbeta med medlemsstaterna och andra berörda parter för ett fullständigt genomförande av detta luftrum så att det kan genomföras så fort som möjligt. Det arbete som har utförts har enligt utskottets mening gått alltför långsamt, och kommissionen bör därför arbeta mer aktivt med denna fråga. Utskottet vill nu liksom tidigare framhålla att det arbete som pågår med det gemensamma europeiska luftrummet inom EU är ett viktigt initiativ för att luftrummet ska kunna nyttjas på ett mer effektivt sätt och att detta arbete måste ha hög prioritet. I meddelandet anger kommissionen vidare att den kommer att bedöma behovet av att se över direktivet om flygplatsavgifter, följa utvecklingen av förbindelser inom och utanför EU och kartlägga eventuella bister och lämpliga åtgärder som bör vidtas samt offentliggöra tolkningsriktlinjer som förklarar gällande regler för allmän trafikplikt. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att återkommande har behandlat frågor som rör de regionala flygplatserna och finansieringen av dessa, (bet. 2015/16:TU14). är ett glest befolkat land med stora avstånd, och utskottet vill därför nu liksom tidigare understryka att de regionala flygplatserna spelar en betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att ett väl sammanhållet flygplatssystem är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet konstaterar att de regionala flygplatserna både har haft och har en mycket stor betydelse för att kunna bo, leva och utveckla sysselsättningen och näringslivet i olika delar av . Den ekonomiska situationen för många regionala flygplatser i är dock bekymmersam, vilket bl.a. har att göra med att jämfört med många andra länder har en låg befolkningstäthet och att vissa delar av landet är mycket glest befolkade. För många av de regionala flygplatserna behövs enligt utskottets mening därför åtgärder för att de ska kunna överleva. Det är angeläget att nödvändiga åtgärder vidtas för att främja fortsatt verksamhet vid de regionala flygplatserna i olika delar av landet så att resenärerna kan erbjudas väl fungerande möjligheter att resa och förflytta sig. Utskottet vill framhålla att det inte får vara en nackdel för att vara glesbefolkat och ligga i EU:s utkant och att behöver ses över i ljuset av detta för att inte ska missgynnas. Utskottet vill därmed peka på att den nuvarande utformningen av det svenska flygplatsnätet är ändamålsenlig och att det därför finns anledning att säkerställa att det svenska flygplatsnätet undantas från inskränkningar i möjligheten till offentlig finansiering. När det gäller de regionala flygplatserna vill utskottet även uppmärksamma betydelsen av och dess huvudsakliga funktion att vara ett nav för landets inrikesflyg. För att uppmärksamma betydelse riktade ett tillkännagivande till regeringen om att verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14). Utskottet anser att en fortsatt utveckling av är viktig och att detta även medverkar till att säkra att det finns reservkapacitet för flyget i . Utskottet vill även framhålla att det behövs en flygtrafikledning som skapar fler arbetstillfällen och säkrar tillgängligheten inom och mellan EU:s länder samt på global nivå och att kommissionen även måste arbeta för konkurrenskraftiga priser för flygtrafikledning liksom fortsatt hög kvalitet. ligger långt fram när det gäller utvecklingen av bl.a. fjärrstyrd flygtrafikledning, och utskottet anser att den kunskap som har byggts upp kring detta kan vara värdefull att ta del av även för övriga . Upprätthållande av säkerhets- och skyddsnormer När det gäller att upprätthålla stränga säkerhets- och skyddsnormer i EU föreslår kommissionen en reviderad grundförordning om gemensamma bestämmelser för säkerheten inom den civila luftfarten som ersätter den nuvarande förordningen (EG) nr 2016/2008. Kommissionen lägger även fram ett reviderat dokument om det europeiska flygsäkerhetsprogrammet som beskriver hur säkerheten hanteras i . Utskottet vill framhålla betydelsen av att höga säkerhets- och skyddsnormer kan upprätthållas inom luftfartsområdet och ser därför positivt på det pågående arbetet med att fastställa gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och revideringen av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet. Utskottet kan konstatera att frågan förhandlas inom EU:s institutioner och påminner i sammanhanget också om att förslaget till revision av har varit föremål för subsidiaritetsprövning i utskottet tidigare . Utskottet kom då fram till att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2015/16:22). Insatser för att stärka den sociala agendan När det gäller att stärka den sociala agendan och skapa högkvalitativa jobb inom luftfartssektorn anger kommissionen att den kommer att – stödja den sociala dialogen, särskilt genom kommittén för den sektoriella sociala dialogen för den civila luftfarten – förbättra sin analys om jobb och sysselsättning inom luftfarten med medlemsstaterna och bjuda in berörda parter – offentliggöra en handledning om tillämplig arbetsrätt och behörig domstol, som ska utfärdas av det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område – överväga behovet av ytterligare klargörande av tillämplig lag och behörig domstol i förhållande till anställningsavtal för rörliga arbetstagare i luftfarten. Utskottet vill peka på att en genomförd svensk studie visar att liberaliseringen av flygmarknaden har medfört att konkurrensen ökat till gagn för medborgarna i form av lägre biljettpriser, inte minst inom utrikesflyget (Trafikanalys, rapport 2016:4). Studien visar att det finns en negativ sida i form av att det uppkommit olika typer av anställningsformer och annorlunda sätt att organisera verksamheten som innebär att t.ex. arbetsrätten sätts ur spel. Utskottet vill understryka att denna utveckling inte kan anses positiv och att detta område förtjänar mer uppmärksamhet inom arbetet med den europeiska flygstrategin. Utskottet framhåller vikten av den sociala agendan och att det är nödvändigt med insatser för att komma till rätta med vissa anställningsvillkor inom luftfarten. Utskottet anser därför att man bör agera i dessa frågor inom ramen för EU-samarbetet. Utskottet kan konstatera att i de prioriteringar som den uttalade för EU-arbetet 2015 ingick att verka för att paket för luftfart innehåller förslag som motverkar försämrade arbetsvillkor och en snedvriden konkurrenssituation inom den civila luftfarten. Utskottet vidhåller att den tydliga hållning som regeringen har angett i frågan om de sociala villkoren i luftfarten är välkommen (bet. 2015/16:TU14). Bidra till en motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik När det gäller att bidra till en motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik kan utskottet dessvärre konstatera att kommissionen inte redovisar några nya konkreta förslag för en långsiktigt hållbar luftfart. Kommissionen hänvisar i meddelandet om luftfartsstrategin i stället till att EU har infört kraftfulla rättsliga verktyg som t.ex. systemet för handel med utsläppsrätter för att ta itu med utsläppen av växthusgaser från bl.a. luftfarten. Kommissionen konstaterar även att den internationella civila luftfartsorganisationen () spelar en avgörande roll i utvecklingen av en global lösning för att hantera utsläppen av växthusgaser från internationell luftfart. Vidare anges att EU, genom sina medlemsstater som agerar inom ramen för , eftersträvar dels en robust global marknadsbaserad mekanism för att åstadkomma en koldioxidneutral tillväxt , som ska ses över när så är lämpligt och som ska tas i bruk , dels ett antagande av de första koldioxidnormerna för luftfartyg. Utskottet vill framhålla att det är nödvändigt att arbetet med att utforma den framtida luftfarten får en tydlig inriktning på hållbarhet. Mot bakgrund av den vikt som trafikutskottet tillmäter frågor om ett hållbart transportsystem beslutade utskottet att under /14 låta genomföra en studie med fokus på framtidens flyg (2013/14:RFR16). Av rapporten framgår att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg och att det pågår effektiviseringar såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. Rapporten visar att tekniska och flygoperativa åtgärder kan komplettera varandra men att hindren för att införa ny teknik är stora och att det tar tid att utveckla ny flygteknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränsle har utvecklats tillsammans och är beroende av varandra. I rapporten konstateras att flygmarknaden till sin natur är en global marknad där alla flygplan i princip ska kunna tanka och landa överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. De praktiska och ekonomiska hindren är alltså omfattande och gör att många tror på förbättringar inom ramen för etablerad teknik snarare än en mer språngartad utveckling. Det finns bättre möjligheter att åstadkomma mer omfattande miljöförbättringar genom teknisk utveckling av flygplan och motorer än genom flygoperativa åtgärder. Det innebär dock inte att man ska avstå från att genomföra effektiviseringar inom det flygoperativa området. Snabba förändringar bedöms vara ovälkomna i en sektor som redan karakteriseras av stor osäkerhet.