bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — I motion 2015/16:834 av Lawen Redar (S) framförs att det bör ses över vilken möjlighet skolor har att följa 1 kap. 4 § skollagen om att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Motion 2015/16:2341 av m.fl. (S) behandlar frågan om ungdomsförbundens möjligheter att komma in på skolor. får många politiska ungdomsförbund ofta avslag på en förfrågan om att besöka en skola. Men för att öka ungas engagemang i politiska partiorganisationer måste ungdomsförbunden få chansen att göra sig tillgängliga för frågor där unga människor finns, dvs. i skolan, enligt motionärerna. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I 1 kap. 5 § skollagen finns vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i denna lag. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Bakgrund och pågående arbete har haft ett flertal regeringsuppdrag som behandlar frågan om skolans värdegrund. redovisade verket regeringsuppdraget Förnyat uppdrag för att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling (U2011/567/S, U2011/2649/S). redovisar insatser som genomförts, såsom kompetensutvecklingsinsatser, fördjupade studier, revidering av stödmaterial och allmänna råd samt nytt material, utvecklingspaket på webben m.m. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogram som har i uppdrag att ta fram ingår förslag på kompetensutvecklings- och stödinsatser inom exempelvis skolans värdegrundsarbete. Fler vuxna och trygg skolmiljö Inom ramen för regeringens satsning för läraryrket samtalar regeringen med de lärarfackliga organisationerna och arbetsgivarna om insatser för att höja läraryrkets attraktionskraft. Frågor om hur lärares arbetsmiljö kan förbättras och hur den administrativa arbetsbördan kan minska ingår i en sådan diskussion. Vidare har beslutat enligt regeringens förslag om ett särskilt statsbidrag för att skolhuvudmännen ska kunna öka antalet anställda i lågstadiet så att lärare i lågstadiet kan få mer tid för undervisning, ägna mer tid åt varje elev och klasserna kan bli mindre. är avsatta, och motsvarande belopp är beräknat (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 174, 178 och 238). Aktuella föreslagna belopp redovisas i vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99 s. 76). ekonomiska vårproposition (2015/16:100 s. 47) framgår att ett tema i dialogen med parterna i den nationella samlingen för läraryrket har varit hur lärares arbetstid ska fredas så att de ska kunna ägna mer tid åt undervisning. Det sägs även att det är av avgörande betydelse att skolhuvudmännen säkerställer personalförsörjningen i skolan, t.ex. genom att rekrytera olika former av lärarassistenter för att avlasta lärare och rektorer, och att det är angeläget att avlasta lärare som arbetar inom de delar av skolsystemet där elevökningen varit störst. Regeringen framhåller i propositionen att man vill stödja detta arbete. Utöver resurstillskottet till kommunsektorn på kan det enligt regeringen handla om att vid behov anpassa regelverken för subventionerade anställningar till skolans förutsättningar. Regeringen för inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket samtal med parterna om detta. har tagit fram en juridisk vägledning som behandlar frågan om politisk information i skolan (granskad ). I vägledningen refereras till rättspraxis om politiska partiers tillträde till skolor. Utifrån denna kan sägas att skolan inte är en allmän plats, vilket innebär att det inte finns någon rätt för en enskild eller en grupp personer att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. En skola måste inte bjuda in politiska partier till skolan, men om skolan gör det måste den grundlagsfästa objektivitetsprincipen tillämpas. Det är rektorn som är ansvarig för att upprätthålla ordningen på skolan. I vägledning anges bl.a. att det är viktigt att skolan är en fysisk arbetsplats där eleverna kan möta olika åsikter och värderingar. Det är bra om skolan uppmuntrar att politiska partier kommer till skolan och tar till vara de möjligheter som denna samverkan kan medföra. Det poängteras vidare bl.a. att det är bra om skolan har en strategi för partiernas deltagande med en beredskap att hantera olika situationer som kan uppstå. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har tagit fram olika handlednings- och stödmaterial för skolans personal när det gäller frågor om politisk information. Även Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram särskild information till skolhuvudmännen om hanteringen av denna fråga. fattade den dåvarande regeringen beslut om en utredning om politisk information i skolan (dir. 2014:117, dir. 2015:55). Som skäl till utredningen angavs i direktiven bl.a. att det trots rättspraxis och stödmaterial finns en osäkerhet om hur skolan ska hantera politiska partier. Detta riskerar att leda till att skolor inte tar initiativ till samverkan med företrädare för politiska partier. Utredningen om politisk information i skolan överlämnade sitt betänkande Politisk information i skolan – ett led i demokratiuppdraget (SOU 2016:4) . Utredningens slutsats är att rättsläget är oklart när det gäller hur skolor ska bjuda in politiska partier. Mot bakgrund av detta föreslog utredningen att det införs en ny bestämmelse i skollagen som ger skolan möjlighet att begränsa antalet inbjudna partier att medverka i utbildningen till samtliga de som är representerade i antingen , vald församling i en kommun eller . Enligt bestämmelsen ska skolan också kunna bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval om urvalet sker på någon annan objektiv grund. Om politiska partier har bjudits in ska eleverna som ett led i utbildningen ges möjlighet att på lämpligt sätt få ta del av information också från andra politiska partier som inte blivit inbjudna av skolan men som har anmält intresse att få medverka. I likhet med tidigare ställningstagande (bet. 2014/15:UbU11) när det gäller yrkanden om skolans värdegrund konstaterar utskottet att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Värdegrunden, som ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter, uttrycks i flera internationella konventioner som har anslutit sig till, exempelvis FN:s konvention om barns rättigheter () och i artikel 13 i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. I skolans läroplaner finns närmare beskrivningar av de grundläggande värden som skolan ska förmedla. Som utskottet har poängterat tidigare kan inte värdegrundsarbetet skiljas ut som en särskild fråga i utbildningen, utan detta är ett arbete som ska praktiseras av alla verksamma i skolan. När det gäller frågan om förbud mot slöja vill utbildningsutskottet hänvisa till den behandling av frågan som () har gjort, senast i betänkande 2015/16:KU15. I detta betänkande återges relevant reglering i regeringsformen och diskrimineringslagen samt . KU:s ställningstagande är, i enlighet med vad utskottet har uttalat, att en lagstiftning som förbjuder slöja för barn i vissa verksamheter inte bör komma i fråga. finner inte anledning att göra något annat ställningstagande i denna fråga. Utskottet vill också påminna om arbete med värdegrundsfrågor. Inom ramen för de regeringsuppdrag verket haft har en mängd insatser genomförts i form av kompetensutveckling riktade till olika aktörer, framtagande av stödmaterial osv. En fortsättning och utveckling av arbetet genomförs och planeras inom de nationella skolutvecklingsprogrammen som har i uppdrag att arbeta med. Skolhuvudmän, rektorer och lärare har möjligheter att utifrån behov välja lämpliga metoder och arbetssätt i arbetet med värdegrundsfrågor. Att värdera läromedels perspektiv är en uppgift som ingår som en naturlig del av det professionella arbetet för skolans ansvariga, enligt utskottets mening. Att miljön i skolan är lugn och ger goda förutsättningar för lärande är av stor vikt. Enligt utskottets mening finns det stora möjligheter för skolhuvudmän, rektorer och lärare att prova olika metoder och strategier för att utveckla detta. Ytterligare möjligheter kan komma att ges utifrån de förslag och insatser som kommer att utmynna från de nationella skolutvecklingsprogrammen. Likaså kan de pågående samtalen mellan regeringen och skolans aktörer i den för läraryrket ge möjligheter att hitta nya konstruktiva förslag om förbättringar av skolans miljö. Utskottet vill också påminna om att , efter förslag från regeringen, har beslutat om ett statsbidrag som möjliggör för skolhuvudmän att anställa fler lärare i lågstadiet, så att lärarna får mer tid för sitt arbete och så att klasserna kan bli mindre i lågstadiet. Därigenom ökar möjligheten till en lugnare miljö för både lärare och elever. När det gäller frågan om politisk information i skolan vill utskottet inte föregripa kommande eventuella förslag utifrån de förslag som lämnats av Utredningen om politisk information i skolan. Sammantaget avstyrker utskottet med hänvisning till gällande rätt och till huvudmannens ansvar för kompetensutveckling, beslutat statsbidrag samt pågående beredning motionerna 2015/16:20 (V) yrkande 1, 2015/16:832 (S), 2015/16:834 (S), 2015/16:1472 (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2057 (SD), 2015/16:2341 (S), 2015/16:2753 (SD), 2015/16:2878 (KD) yrkande 9 och 2015/16:3099 (SD) yrkandena 7, 8 och 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. jämställdhet och genuskunskap i skolan. Jämför reservation 40 (V). I motion 2015/16:636 av m.fl. (S) föreslås att frågan om fler pedagoger med genuskunskap inom skolan och förskolan ses över. Möjligheterna till kompetensutveckling för personalen kan ske genom att genuspedagoger engageras i verksamheten. I kommittémotion 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att utbildning i feministiskt självförsvar bör erbjudas alla flickor från årskurs 7. Feministiskt självförsvar handlar om att öka medvetenheten om pojkars och mäns sexualiserade våld mot kvinnor och om att medvetandegöra flickor eller kvinnor om sina möjligheter och rättigheter att försvara sig. Att introducera detta kan göras genom små förändringar i skolans styrdokument. Det bör inte föranleda något behov av ytterligare finansiering. I yrkande 3 framförs att förändringar bör ske i läroplanerna för och gymnasieskolan samt i högskoleförordningens examensordningar eftersom de begrepp som använder i sitt arbete för jämställdhet i och genom utbildning inte omfattas i gällande formuleringar. I yrkande 5 framförs att bör få i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger och att utarbeta råd och riktlinjer för hur genuspedagoger ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. För att jämställdhetsarbetet ska vara framgångsrikt måste det finnas med i hela verksamheten i förskola och skola. Genuspedagogerna skulle kunna ha en viktig del i detta arbete, men det krävs att de är fler och har tillräckligt med tid och resurser till sitt förfogande. I yrkande 6 föreslås att det ska utredas om resurscentrum för jämställdhet i skolan bör inrättas på eller regional nivå. Resurscentrumen ska vara till för att stärka kompetensen bland utbildningsförvaltningarnas personal, skolledare, arbetslag och lärare. Bakgrund och gällande rätt Skolans jämställdhetsuppdrag finns formulerat i både skollagen, diskrimineringslagen och i skolans läro- och kursplaner. I skollagen (2010:800) framgår grunden för skolans arbete med att främja jämställdhet och likabehandling (1 kap. 5 §). Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. I skollagen (1 kap. 8 §) hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön m.m. I 3 kap. 14–16 §§ diskrimineringslagen anges att en utbildningsanordnare som bedriver verksamhet enligt skollagen m.m. ska bedriva ett aktivt arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter för de barn, elever eller studenter som deltar i eller söker till verksamheten, oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller sexuell läggning. Utbildningsanordnaren ska vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att något barn eller någon elev eller student som deltar i eller söker till verksamheten utsätts för trakasserier som har samband med kön m.m. Utbildningsanordnaren ska vidare redogöra för sina åtgärder i en likabehandlingsplan som följs upp . Enligt läroplanen för (Lgr 11) är frågan om jämställhet mellan könen ett av de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Vidare anger läroplanen att skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. I läroplanens grundläggande värden för skolan nämns jämställdhet tillsammans med värden som individens frihet och integritet och alla människors lika värde. I de övergripande målen anges de normer och värden samt de kunskaper som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar . Målen anger inriktningen på skolans arbete. En målsättning är att det i undervisningen integreras ämnesövergripande kunskapsområden som jämställdhet. Enligt läroplan har rektorerna ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden, t.ex. jämställdhet. Vidare framgår det av läroplanen att alla som arbetar i skolan ska främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Varje lärare ska här särskilt verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen. I kursplanerna för olika ämnen, t.ex. hem- och konsumentkunskap, religionskunskap och samhällskunskap, utvecklas närmare hur jämställdhet och könsroller m.m. ska behandlas. I läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) anges på motsvarande sätt som i Lgr 11 att jämställdhet är ett av utbildningens grundläggande värden och att undervisningen till innehåll och uppläggning ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. har haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet i skolan. insatser har främst bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan och produktion av material. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenterades insatser som gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet verket har fått . menar att det är svårt att dra slutsatser om de direkta effekterna av insatserna redan nu eftersom det handlar om att förändra djupt etablerade strukturer, vilket kräver ett långsiktigt och systematiskt arbete. I redovisningen lämnar verket sina synpunkter om hur styrningen av jämställdhets- och värdegrundsarbetet kan förbättras för att ytterligare integrera frågorna i verksamheten. Statskontoret har utvärderat uppdrag och överlämnade rapporten i skolan – utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (Rapport 2015:7). Statskontorets utvärdering behandlar framför allt tre typer av insatser: fortbildning, lokala utvecklingsprojekt och forskarledd handledning. Utvärderingen har gjort en bedömning av om insatserna nått ut till avsedda målgrupper, om insatserna ger ökad kunskap om jämställdhet och hur man kan arbeta för att främja jämställdhet samt om den förvärvade kunskapen används och sprids vidare. Enligt Statskontoret har satsningar bidragit till att skapa ökad kunskap, men spridningen och användningen är begränsad. Statskontoret bedömer att effekterna av satsningarna har blivit mindre än vad som avsågs. Statskontoret pekar på ett antal faktorer som kan öka genomslaget för insatser för jämställdhet liksom hur eventuella framtida insatser bör utformas. De nationella skolutvecklingsprogrammen som arbetar med ska också omfatta insatser för arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. jämställdhet. Enligt utskottet har frågan om jämställdhet i vid bemärkelse stor betydelse i skolans verksamhet. Vikten av arbetet med jämställdhetsfrågor framgår också tydligt i skolans styrdokument. Utskottet vill också särskilt lyfta fram insatser på detta område, både de som har genomförts och de som kommer att utmynna från de nationella skolutvecklingsprogrammen som har i uppdrag att arbeta med. Insatserna kommer att omfatta arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, inklusive arbetet med jämställdhet och normkritik. Utskottet vill också påminna om att pekar på att utvecklingsinsatser som ska stödja förskolors och skolors värdegrundsarbete och arbete med jämställdhetsfrågor behöver bedrivas både samlat och långsiktigt (redovisning regeringsuppdrag ). Utskottet noterar vidare att regeringen har aviserat att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i de mål som finns på utbildningsområdet och att lämpliga indikatorer ska utvecklas i detta syfte. Enligt utskottet har skolhuvudmän, rektorer och lärare möjlighet att inom befintliga ramar välja lämpliga upplägg på jämställdhetsarbetet liksom samarbetspartner, utifrån aktuella och prioriterade behov. Utskottet ser därför ingen anledning att vidta några åtgärder i detta avseende och avstyrker därmed motionerna 2015/16:20 (V) yrkandena 2, 3, 5 och 6 och 2015/16:636 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kränkande behandling. Jämför reservation 41 (SD). Enligt motion 2015/16:1236 av (M) yrkande 3 bör man överväga att inrätta en webbaserad kontaktplattform för barn och unga som mår dåligt i syfte att snabbt kunna sätta in rätt stöd. I motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås att det ska genomföras en antimobbningssatsning i den svenska skolan. Motionärerna lyfter fram vikten av ett aktivt agerande av lärare och skolledning men även att föräldrar är delaktiga. Motionärerna i motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 10 uppmärksammar frågan om anmälningsplikt för skolpersonal vid misstanke om hedersrelaterat våld eller förtryck i elevers hemmiljö. För att våga bryta sig loss måste offren vara säkra på att få den hjälp de söker, en säkerhet som måste förmedlas via personalen. Det är viktigt att personalen utbildas i att identifiera och bemöta offer för hedersförtryck på ett sätt som skapar trygghet. I motion 2015/16:612 av m.fl. (S) yrkande 1 anser motionären att man bör överväga att stärka skolors skyldighet att agera vid missförhållanden i skolan. I yrkande 2 uppmärksammas skolans möjligheter att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga mobbning och kränkande behandling i skolan. är det svårt att veta om skolorna arbetar på rätt sätt med främjande och förebyggande åtgärder eller om genomförda åtgärder är tillräckliga. I motion 2015/16:1000 av m.fl. (S) yrkande 1 framförs på liknande sätt behovet av att stärka skolans skyldighet att agera vid missförhållanden i skolan. Även i motion 2015/16:1862 av m.fl. (S) yrkande 2 uttalas ett behov av att se över möjligheten att ge skolor och lärare ökade förutsättningar att motverka mobbning. En kombination av kunskapshöjande insatser både på lärarutbildningen och inom skolvärlden skulle vara effektivt, menar motionären. Bakgrund och gällande rätt Arbetet mot kränkande behandling och diskriminering regleras i skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567). I lagarna ställs krav på att huvudmän respektive utbildningsanordnare bedriver ett målinriktat arbete för att främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter liksom för att förebygga och förhindra kränkande behandling respektive diskriminering. Skollagen ställer krav på att huvudmannen upprättar en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska utbildningsanordnaren upprätta en likabehandlingsplan. I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är huvudmannen som ska se till att det vidtas åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn (6 kap. 10 §). En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen. Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. I Skolinspektionens uppdrag ligger att ha tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs. I () uppdrag ligger att ha tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. Barn- och elevombudsmannen utreder anmälningar mot kränkande behandling mot barn och elever samt företräder barn eller elever i domstol i ärenden där det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan. Allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling riktar sig till huvudmän, rektorer, förskolechefer och övrig personal i verksamheterna. De allmänna råden anger hur dessa bör arbeta för att metodiskt främja likabehandling och för att förebygga och åtgärda kränkande behandling, trakasserier och diskriminering. hade –2014 i uppdrag att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling (se ovan under avsnittet Värdegrund). Inom ramen för regeringsuppdraget genomförde fortbildningsinsatser samt sammanställde och spred information. har tidigare utvärderat olika metoder mot mobbning.