bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — noterar att regeringen, till följd av överenskommelsen om insatser med anledning av flyktingkrisen, har tillsatt en utredning som ska analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU (dir. 2016:8). Utifrån ett brett angreppssätt ska utredaren analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar, t.ex. genom att införa en möjlighet att utfärda viseringar eller någon annan typ av inresetillstånd för personer som har för avsikt att ansöka om asyl i EU. Om det bedöms lämpligt ska utredningen föreslå hur ett sådant regelverk skulle kunna utformas med utgångspunkt i och övriga internationella åtaganden. Uppdraget ska redovisas . konstaterar vidare i betänkandet att regeringen driver frågan om gemensamt ansvarstagande mellan länderna i EU. Regeringen har också ansökt om ekonomisk ersättning för mottagandet från EU-fonder. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår inom EU och regeringens arbete anser socialförsäkringsutskottet att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden till regeringen om det gemensamma europeiska asylsystemet. instämmer i denna bedömning. noterar även att kommissionen presenterade ett nytt asylreformpaket bestående av tre meddelanden (förslaget om revidering av Dublinförordningen KOM(2016) 270, utökat mandat till EASO KOM(2016) 271, revidering av Eurodac KOM(2016) 272). höll vid sitt sammanträde en överläggning med regeringen om de inkomna förslagen till reform av det gemensamma europeiska asylsystemet. överlade även om viseringsfrågor (KOM (2016)279 och KOM (2016)290). I fråga om yrkandet om att införa ett system med löpande oberoende revision av situationen för mänskliga rättigheter och den demokratiska statusen i medlemsländerna kan utskottet konstatera att har behandlat liknande motionsyrkanden i betänkande 2015/16:KU15. När det gäller EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter framhöll att värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Utskottet såg därför positivt på att ett ramverk inrättats i EU för att stärka rättsstaten. såg likaså positivt på att rådet (allmänna frågor) ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor. noterade vidare att erfarenheterna av dialogerna ska utvärderas . var mot denna bakgrund inte berett att göra något tillkännagivande i frågan. instämmer i bedömning och delar i övrigt de ställningstaganden som görs i yttrandet från justitieutskottet (2015/16:JuU7y) om EU:s vapendirektiv, en europeisk gräns- och kustbevakning och den europeiska åklagarmyndigheten. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2015/16:2971 yrkandena 8 och 9 i denna del och 2015/16:3360 yrkandena 29, 32–35, 36 i denna del och 37. Jordbruk, fiske och livsmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om jordbruk, fiske och livsmedel m.m. Jämför reservation 26 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse om jordbruk, fiske och livsmedel (s. 196–217). Avsnittet behandlar frågor om den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken, livsmedel, djur och växter. I skrivelsen lämnas även en redogörelse om naturresurser och biologisk mångfald (s. 214) I motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 16 anförs att exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. Vidare anför motionärerna att regeringen bör verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken (yrkande 50) och den externa fiskeripolitiken (yrkande 52). I yrkande 51 resonerar kring den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken och yrkar på att regeringen ska verka för en minskad EU-byråkrati för jordbruks- och fiskerinäringen. Att regeringen ska verka för att rimliga sanktions- och återkravsbelopp för EU-ersättningar bör gälla vid felaktigheter anförs i yrkande 53. I yrkande 54 framhålls att regeringen ska verka för att varje medlemsstat får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga. Vidare bör ett generellt förbud på mot slakt utan bedövning införas (yrkande 55). Regeringen bör även verka för att ska få möjlighet till undantag som gör att vi kan stoppa importen av kött som kraftigt avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning, menar motionärerna i yrkande 56. Den nationella beslutanderätten över skogspolitiken måste värnas (yrkande 57). Vad gäller art- och habitatdirektivet respektive fågeldirektivet uttrycker motionärerna i yrkande 58 en oro över att genomförandet av direktiven kan komma att kringskära normalt kommersiellt skogsbruk. Slutligen menar i yrkande 59 att regeringen ska verka för att återtar beslutanderätten i frågor som gäller jakt och viltvård. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet noterar, i likhet med vad som anfördes i utskottets yttrande 2014/15:MJU3y, att unionens politik och inre åtgärder, bl.a. den inre marknaden, fri rörlighet för varor och den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken behandlas i den tredje delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Utskottet konstaterar även att blev medlem i EU och deltar fullt ut i EU:s gemensamma jordbruks- och fiskeripolitik. Miljö- och jordbruksutskottet anser i likhet med regeringen att den långsiktiga målsättningen för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenters efterfrågan och klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). Vidare vill utskottet liksom regeringen se ett hållbart fiske såväl i och som globalt. Så som anförs i skrivelsen är regeringens hållning när det gäller EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer att ta ställning från fall till fall och då beakta en rad kriterier. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att avstått från att ge sitt stöd till beslut om att ingå fiskepartnerskapsavtal mellan EU och ett antal afrikanska stater, bl.a. på grund av att det saknats tillräcklig information om fiskebestånden. När det gäller förenklingsarbete och rimliga sanktioner vid felaktigheter noterar miljö- och jordbruksutskottet inledningsvis att kommissionen tagit initiativ till att förenkla den reformerade jordbrukspolitiken. Utskottet konstaterar att regeringen är aktiv i detta arbete och att den bl.a. driver på för att förenkla tvärvillkoren. Så som anförs i betänkande 2015/16:MJU9 är ett enklare och mer transparent sanktionssystem för tvärvillkoren något som kan behövas. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens syn att det är viktigt med en jordbrukspolitik som är effektiv och enkel för både myndigheter och brukare utan att göra avkall på miljökraven och noterar att regeringen har föreslagit att får extra resurser för arbeta med detta –2019. Utskottet konstaterar således att det pågår arbete på både EU-nivå och nationell nivå, vilket är positivt. I fråga om beslutanderätt över skogspolitiken konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att regeringen enligt skrivelsen värnar den nationella skogspolitiken och noggrant följer nya EU-initiativ och hur dessa kan påverka svensk skog och skogsnäringen. Utskottet anser liksom regeringen att generellt bör verka för att begränsa EU-insatser som berör skogsområdet men att subsidiaritetsprincipen ska respekteras för de områden som faller inom EU:s befogenhet. När det gäller kontroller av djursjukdomar vid införsel av djur välkomnar miljö- och jordbruksutskottet att regeringen i arbetet med att ta fram en ny djurhälsoförordning verkat för att medlemsstater med en god djurhälsa ska kunna förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa eller orsaka produktionsförluster. Utskottet konstaterar att den nya förordningen antogs . Miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på att har deltagit i ett samarbete med andra medlemsstater på djurskyddsområdet inom EU och välkomnar den gemensamma deklaration som syftar till att öka djurskyddsnivån för grisar inom EU. Utskottet ser även positivt på det aviserade förslaget till kommissionen om att det bör inrättas en plattform för djurskydd inom EU. När det gäller importbegränsningar på grund av bristande djurskydd hänvisar utskottet till vad som anförs i förra årets yttrande 2014/15:MJU3y. Så som miljö- och jordbruksutskottet konstaterade i sitt betänkande 2011/12:MJU21 framgår det av artikel 4 i förordningen om skydd av djur för avlivning att djur endast får avlivas efter bedövning. Av samma artikel framgår att kraven på bedövning emellertid inte gäller djur som slaktas med särskilda metoder som påbjuds av religiösa riter, under förutsättning att slakten äger rum i ett slakteri. Utskottet välkomnar att kommissionen har tagit initiativ till en undersökning om märkning av kött från obedövad slakt och beklagar att den försenats. Miljö- och jordbruksutskottet påminner även om det tillkännagivande som riktade till den dåvarande regeringen om att regeringen bör arbeta för att det inom EU införs en tydlig märkning av kött som kommer från djur som har slaktats utan bedövning (bet. 2011/12:MJU21, rskr. 2011/12:261). När det gäller art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att det pågår en översyn av dessa direktiv i vilken bl.a. frågor om lagstiftningens ändamålsenlighet, effektivitet och relevans ska följas upp (en s.k. fitness check). Så som anförs i skrivelse 2015/16:75 kommer kommissionen bl.a. att använda resultatet av denna översyn som underlag för beslut om att eventuellt gå vidare med att öppna direktiven för en förändring. Först då kan frågan om eventuella ändringar av direktiven komma upp. Miljö- och jordbruksutskottet vidhåller därför vad som anfördes i betänkande 2015/16:MJU10 mot bakgrund av liknande motionsyrkanden, dvs. att utfallet av översynen bör avvaktas innan det finns skäl för att vidta åtgärder. Sammanfattningsvis konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör ge anledning till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motion 2015/16:3360 (SD) yrkandena 50–59. ledamöter behandlade löpande kommissionens stödåtgärder med anledning av den svåra situationen för EU:s mejeri- och animaliesektorer. En majoritet i nämnden har uttryckt stöd för de föreslagna åtgärderna. Nämnden har även behandlat kommissionens förslag till förordning om genetiskt modifierade livsmedel och foder (GMO). Vid samrådet fanns det stöd för regeringens inriktning. Dock hade flera partier oliklydande avvikande meningar. anser, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet och regeringen, att den långsiktiga målsättningen för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor som styrs av konsumenters efterfrågan och klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd samt den globala utvecklingspolitiken i enlighet med politik för global utveckling (PGU). Vidare vill utskottet liksom regeringen se ett hållbart fiske såväl i och som globalt. Ett motionsyrkande tar upp frågan om exportbidrag. Utskottet kan konstatera att miljö- och jordbruksutskottet i sitt betänkande 2014/15:MJU5 anfört att utskottet delar regeringens uppfattning att exportbidragen bör avskaffas. Utskottet konstaterar att regeringen har förespråkat att marknadsstöden, inklusive exportbidragen, ska fasas ut. Utskottet delar i övrigt miljö- och jordbruksutskottets ställningstaganden i yttrande 2015/16:MJU3y. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 yrkandena 16 och 50–59. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om miljö- och energifrågor bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 27 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen redogörelser för miljöfrågor (s. 210–217) och energifrågor (s. 193–195). Avsnittet om miljö behandlar bl.a. frågor om klimat och luft, naturresurser och biologisk mångfald samt kemikalier. Avsnittet om energi tar bl.a. upp energiunionen och energimärkning. I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del anför motionärerna att samarbetet inom EU är avgörande för att kunna möta många av de miljö- och klimatutmaningar som vi står inför i , i , men också i världen och att EU därmed måste vara den pådrivande aktören inom de internationella klimatförhandlingarna. Vidare menar motionärerna att EU:s utsläppssystem (EU ETS) bör utvidgas till fler sektorer, successivt skärpas och länkas samman med andra utsläppshandelssystem. I yrkande 21 anger motionärerna att måste fortsätta främja och utveckla förnybara källor, både här hemma och i andra länder. Ett viktigt steg är att EU avskaffar alla tullar på förnybar energi, t.ex. tullarna på etanol, biodiesel och solceller. Vidare menar motionärerna att ett förverkligande av den föreslagna energiunionen är avgörande för europeisk energisäkerhet. Sammanlänkningen av ländernas energisystem behöver ökas, och en större överföringskapacitet bör skapas. bör även särskilt överväga hur vi kan bidra till att skapa överföringskapacitet till . I motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 48 och 49 anför motionärerna att den europeiska energihandlingsplanen bör utvärderas vad gäller energiprisernas utveckling, elnätens funktion, investeringskostnader i infrastruktur, handlingsplanens påverkan på globalt koldioxidläckage samt för fråga om kostnadsutvecklingen av subventioner som gäller förnybar energi. I yrkande 60 anför motionärerna att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras. Vid förhandlingarna ska kärnkraft likställas med förnybar energi, menar motionärerna i yrkande 61. I yrkande 62 framhåller att regeringen ska driva att EU:s medlemsstater, inom ramen för internationella klimatavtal, inte bör anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än resten av världen. Vidare bör regeringen inom EU driva frågan om att klimatfokus bör ligga på energiforskning (yrkande 63). Slutligen anför motionärerna i yrkande 64 att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av nettoutsläpp av klimatgaser ska kunna tillgodogöra sig faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande När det gäller vad ska driva i klimatförhandlingarna konstaterar utskottet inledningsvis att man vid COP 21 nådde enighet om ett globalt och rättsligt bindande klimatavtal för tiden . I avtalet slår man fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Det nya klimatavtalet innebär att länder successivt ska skärpa sina åtaganden och att dessa ska förnyas . En gemensam översyn av världens samlade ansträngningar för att minska klimatpåverkan ska också göras . Utskottet anser i likhet med regeringen att ska vara ett föregångsland och visa globalt ledarskap genom en ambitiös klimatpolitik och att alla världens länder måste ställa om till ett hållbart samhälle för att begränsa den globala uppvärmningen. Utskottet konstaterar att även Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande anser att den svenska traditionen med en bred politisk uppslutning kring en ambitiös och kraftfull klimatpolitik ska fortsätta. Så som utskottet har konstaterat (2014/15:MJU3y) nåddes en kompromiss om upptag och utsläpp av växthusgaser till följd av verksamheter i samband med skogs- och markanvändning på rådsmötet . Kompromissen innebär att EU ska besluta hur skogs- och markanvändning ska hanteras inom ramen för EU:s klimat- och energiramverk till 2030. Utskottet välkomnar kommissionens avsikt, så som den uttrycks i kommissionens meddelande Vägen från , att under det närmaste året lägga fram ett förslag om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör ge anledning till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motion 2015/16:3360 (SD) yrkandena 60, 62 och 64. På miljöområdet har klimatfrågorna stått i centrum. Inför rådets behandling av (COP 21) i höll nämnden samråd . Det har vid samtliga tillfällen funnits stöd för regeringens ståndpunkt. Flertalet partier har dock vid ett eller flera tillfällen lämnat avvikande meningar i olika delar. Nämnden har även behandlat kommissionens förslag om ett reviderat system för handel med utsläppsrätter. Frågan var föremål för samråd . Samtliga oppositionspartier lämnade avvikande meningar, dock oliklydande, varmed regeringen fick stöd för sin inriktning. På energiområdet har nämnden ett flertal gånger behandlat EU:s energiunion, bl.a. en strategi för en energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, en strategi för energitrygghet samt ett styrningssystem för energiunionen inklusive klimat- och energiramverket 2030. Vid samtliga tillfällen har en majoritet i nämnden gett sitt stöd till regeringens ståndpunkt. Utskottet anser i likhet med regeringen att ska vara ett föregångsland och visa globalt ledarskap genom en ambitiös klimatpolitik. Alla världens länder måste ställa om till ett hållbart samhälle för att begränsa den globala uppvärmningen. När det gäller vad ska driva i klimatförhandlingarna konstaterar utskottet, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet, att man vid COP 21 nådde enighet om ett globalt och rättsligt bindande klimatavtal för tiden . I avtalet slår man fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Det nya klimatavtalet innebär att länder successivt ska skärpa sina åtaganden och att dessa ska förnyas . En gemensam översyn av världens samlade ansträngningar för att minska klimatpåverkan ska också göras . Utskottet instämmer i vad regeringen framhåller i sina övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2016 om att efter COP 21 behöver såväl EU som andra höja sina klimatambitioner. För att nå klimat- och energimålen till 2030 måste kommande EU-förslag, inte minst inom ramen för energiunionen, utformas i linje med den ambition som uttalades i . Resultatet av COP 21 behöver följas upp. En stärkt energiunion behövs för minskade koldioxidutsläpp, förnybar energi, energieffektivisering och en väl fungerande inre energimarknad, men också för konkurrenskraft, hållbar tillväxt och fler jobb. Utskottet noterar att regeringen bl.a. avser att verka för ett stärkt system för handel med utsläppsrätter som ger en långsiktig styrning mot lägre utsläpp av växthusgaser samt en ansvarsfördelning i den icke-handlande sektorn, inklusive skog och markanvändning, som säkerställer att 2030-målen uppnås. Vidare avser regeringen att verka för att säkerställa genomförandet av målen för förnybar energi och energieffektivisering, att en ändamålsenlig energibeskattning kommer till stånd i sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter och att principen om att förorenaren betalar ges fullt genomslag. En effektiv skatt på fossila bränslen är en förutsättning för att kunna nå de klimatpolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet konstaterar att på energiområdet vilar på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimatförändringar), konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Kommissionen föreslår i sitt meddelande[3] en energiunion som består av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. Energiunionen kommer att innebära en översyn av i princip hela den europeiska energilagstiftningen och att en rad nya initiativ tas fram. Delar av energiunionen syftar specifikt till att genomföra 2030-ramverket. Utskottet noterar att har drivit att energiunionen ska bidra till att skapa ett energisystem som är i linje med vad som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen så långt som möjligt. har också framhållit vikten av en väl fungerande inre marknad. förslag om en europeisk energiunion inkluderar bl.a. en målsättning om att EU ska bli världsledande på förnybar energi, vilket utskottet välkomnar. Utskottet konstaterar att energiområdet är betydelsefullt för en global ekonomisk, social och hållbar utveckling. En långsiktigt hållbar och trygg energieffektivisering uppnås bäst genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Vad gäller motionsyrkandet om att klimatfokus bör ligga på energiforskning och om att likställa kärnkraft med förnybar energi noterar utskottet att näringsutskottet har behandlat likalydande yrkanden i sitt betänkande 2015/16:NU10. framhåller bl.a. i betänkandet att det inte anser att kärnkraft är en förnybar energikälla och att utskottet därför inte ser några skäl för att hörsamma det förslaget. delar i övrigt miljö- och jordbruksutskottets ställningstaganden i yttrande 2015/16:MJU3y. avstyrker därmed motionerna 2015/16:2971 yrkandena 9 i denna del och 21 och 2015/16:3360 yrkandena 48–49 och 60–64. Konkurrenskraft, konsumentpolitik och transport Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrenskraft, konsumentpolitik och transportfrågor. Jämför reservationerna 28 (SD) och 29 (V). I skrivelsen lämnar regeringen redogörelser för konkurrenskraftsfrågor (s. 162–182) och transportfrågor (s. 183–189). Avsnittet om konkurrenskraft behandlar frågor om den inre marknadens utveckling, fri rörlighet för varor, immaterialrätt, näringspolitik, konsumentpolitik, forskning och innovation samt den europeiska rymdpolitiken. Avsnittet om transporter tar bl.a. upp landtransporter, sjöfart, den integrerade havspolitiken och luftfart. I fråga om konsumentpolitik anför motionärerna i motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 40 och 41 att regeringen i EU-samarbetet i första hand ska verka för svenska konsumentprodukters säkerhet enligt svenska standarder och i andra hand för att svenska konsumentprodukters säkerhet kompletteras med EU:s säkerhetskrav i marknadskontrollen. I yrkande 42 anför att regeringen bör verka för utökad ursprungsmärkning inom EU. Vad gäller transportfrågor framhåller motionärerna i yrkande 43 att frågeställningar om infrastruktur och transportföretag i allt väsentligt bör hanteras på en nationell nivå. Vidare ställer motionärerna sig skeptiska till signalsäkerhetssystemet ERTMS och anför att regeringen i EU bör verka för ett avskaffande av ERTMS och endast i nödvändiga fall genomföra systemet i (yrkandena 44 och 45). I yrkande 46 vänder sig emot att EU ska lägga sig i medlemsstaternas järnvägspolitik och menar att regeringen ska verka för ett avskaffande av järnvägspaketet. Slutligen anför motionärerna i yrkande 47 att så mycket som möjligt av medlemsländernas flygledning och trafikbestämmelser ska skötas på nationell nivå. framhåller i sitt yttrande att vid en överläggning med regeringen om kommissionens förslag till förordning om konsumentprodukters säkerhet (KOM(2013) 78) ställde sig en majoritet av civilutskottets ledamöter bakom regeringens ståndpunkt (se prot. 2012/13:35). I likhet med vad regeringen då anförde anser civilutskottet att förslaget om krav på ursprungslandsmärkning är problematiskt eftersom en sådan märkning riskerar att bli missvisande för konsumenten, dels med hänsyn till de produktions- och leveranskedjor som gäller för konsumentprodukter där en produkt kan bestå av delar från olika länder och fysiskt tillverkas i ett land för att sedan monteras ihop i ett annat, dels eftersom en ursprungslandsmärkning inte ger någon upplysning om förhållandena i produktionen, t.ex. arbetsvillkor eller miljöpåverkan. Snarare riskerar en sådan märkning att förstärka ogrundade uppfattningar om produktionen i vissa länder och i praktiken riskera varors fria rörlighet på den inre marknaden.