bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — I motionen yrkas även att regeringen bör uppdra åt planansvariga regionala myndigheter att beräkna kommande kapacitetsbehov med anledning av bl.a. Fehmarn bält-förbindelsen och tillkännager detta för regeringen. I motion 2016/17:3026 yrkande 2 av och (båda L) konstateras att infrastrukturen mellan och är en stor bromskloss för handeln mellan länderna. Motionärerna anser därför att förutsättningarna för gränshandeln bör förbättras genom att satsa på infrastrukturen mellan och . (L) pekar i kommittémotion 2016/17:3374 yrkandena 11 och 17 på att har behov av en infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med våra grannländer. Detta är viktigt, framhåller motionären, för tillväxten både regionalt och nationellt. I kommittémotion 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 25 framhålls att det finns gemensamma behov av att utveckla den gränsöverskridande infrastrukturen tillsammans med , och . I motionen understryks att är beroende av fungerande transporter till och från . I motion 2015/16:2068 framför och (båda SD) att regeringen bör tillsätta en utredning som behandlar konkurrensneutraliteten mellan transportslagen och som tar fram de faktiska kostnaderna för samhället för respektive transportslagpolismyndighet vid flygande besiktningar. I motionen framhålls bl.a. att enligt omvärldsanalys 2014 blir belastningen på det svenska transportsystemet allt hårdare, som ett resultat av en växande befolkning och ekonomisk tillväxt. Motionärerna konstaterar att dessa belastningar sker inte minst vid de redan hårt belastade större städerna längs kusten i företagens jakt efter stordriftsfördelar. I motionen pekas på att belastningarna leder till ökade förseningar genom långa bilköer och på järnvägar i behov av upprustning. Motionärerna anför också att tung motorvägstrafik dessvärre inte sällan leder till olyckor. skärps kraven på anpassning till miljömässiga alternativ. Motionärerna framhåller att klimatutmaningar är en dominerande fråga på alla plan i samhället, så även inom infrastrukturen. och (båda SD) konstaterar i motion 2016/17:1374 att sjöfarten är ett miljöeffektivt transportslag, är säkert och har stor kapacitet att avlasta andra transportslag. Motionärerna framför att för att kunna uppnå en bra och snabb övergång till sjöfarten krävs att alla trafikslag konkurrerar på samma villkor. Regeringen bör därför enligt motionärerna utreda konkurrensneutraliteten mellan transportslagen. m.fl. (M, C, FP, KD) framhåller i kommittémotion 2015/16:3059 yrkande 2 vikten av att kontinuerligt bedriva arbetet med att ta fram kunskapsunderlag och se över trafikslagens kostnadsansvar för att nå en rättvis och effektiv prissättning av transporter och tillkännager detta för regeringen. I motion 2016/17:11 framför m.fl. (L) att möjligheten att bygga hyperloop i bör utredas. Motionärerna framför att en anledning till att inte sätta spaden i marken på en gång är att tekniken är väldigt ung och ännu oprövad. I motionen anges dock att inte bara bör följa utvecklingen, utan även bidra genom forskning och på allvar undersöka möjligheterna att bygga. m.fl. (M) konstaterar i kommittémotion 2016/17:2531 yrkande 3 att teknikutvecklingen inom transportområdet går med rasande fart och att vårt sätt att förflytta oss troligen kommer att se annorlunda ut om några decennier jämfört med . Som exempel pekar motionärerna på att kommer hundra av Volvos självkörande bilar att börja köra på vägarna i , det pågår försöksprojekt med elvägar och det pågår utveckling med hyperloop-tekniken på olika ställen i världen. I motionen framhålls att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. Mot den bakgrunden är det enligt motionärerna viktigt att regeringen ger i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar. (L) påtalar i kommittémotion 2016/17:3374 yrkande 12 vikten av framtidsbevakning inom transportsektorn samt betydelsen av att regeringen och svenska myndigheter följer utvecklingen av nya transportsätt, exempelvis hyperloop. I kommittémotion 2016/17:3512 konstaterar m.fl. (L) yrkande 28 att utvecklingen inom transportsektorn går framåt i en rasande takt, vilket har resulterat i att nya transportslag ständigt introduceras på olika ställen runt om i världen. I motionen framförs bl.a. att olika alternativ till höghastighetsbanor borde utredas ingående innan teknik och byggnation fastställs och påbörjas. Vidare pekar motionärerna på bl.a. maglevtåg, hyperloop och förarlösa tåg. I kommittémotion 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 20 framhålls att satsningar på transportinfrastrukturen för planperioden –2029 bör ta avstamp i fyrstegsprincipen, vilken gäller för all transportplanering. Motionärerna förtydligar att denna är en miljömässig och ekonomisk hushållningsprincip som går ut på att man ska analysera vilka problem och behov man har. har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. Utskottet har tagit del av Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen (Rapport 2015:7), i vilken Trafikanalys bl.a. konstaterar att det kommer att krävas nya kraftfulla styrmedel för att göra det sannolikt att uppsatta delmål och mål ska nås . Enligt utskottets mening är det således tydligt att redan vidtagna åtgärder inte räcker för att vi ska kunna uppnå våra miljö- och klimatmål. Regeringen har pekat på att flera saker behöver göras för att nå en fossilfri fordonsflotta. Samhället måste använda transporter smartare, inklusive en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart. Fossila bränslen måste bytas ut mot hållbara bränslen, såsom biodrivmedel. Transportsektorn behöver elektrifieras i högre grad. I regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning anges bl.a. att regeringens styrning för energieffektivitet kompletteras med riktade styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel. Även i den presenterade infrastrukturpropositionen understryker regeringen att transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp måste minska kraftigt för att ska nå sina miljö- och klimatmål samt de internationella åtaganden som följer av . Vidare anges i propositionen att transportsektorn måste bidra genom effektivisering och övergång till förnybara drivmedel, inklusive el. I propositionen framförs att långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart och att tåget ska vara snabbare än bilen och billigare än flyget. Utskottet delar regeringens uppfattning och ser med tillfredsställelse på att frågan om en omställning till en fossiloberoende fordonsflotta har hög prioritet för regeringen. Inför framtagandet av infrastrukturpropositionen uppdrog regeringen åt att fördjupa det inriktningsunderlag som arbetats fram genom att redovisa åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser. I uppdraget ingick att översiktligt redogöra för vad föreslagna åtgärder innebär för möjligheterna att nå de transportpolitiska målen och för samhället i övrigt samt att redovisa åtgärdernas kostnadseffektivitet. Uppdraget redovisades och ett remissmöte hölls . Mot bakgrund av frågans höga prioritet anordnade även trafikutskottet ett öppet seminarium om hur en fossiloberoende transportsektor kan uppnås. På seminariet deltog bl.a. 2030-sekretariatet, , , Svenskt Flyg, Föreningen , finska transportministeriet, Skogsindustrierna, Klimatneutrala godstransporter på väg (KNEG) och Directive on Alternative Fuels Infrastructure (Dafi). Sammanfattningsvis delar utskottet den uppfattning som framhållits i bl.a. motion 2015/16:754 (V) om betydelsen av att minska transportsektorns klimatpåverkan. Det är också med tillfredsställelse som utskottet konstaterar att frågan har hög prioritet för regeringen. Mot denna bakgrund och med hänvisning till pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionen som därmed avstyrks. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande transportpolitiska målet om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utskottet vill även understryka att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi, ökad befolkning, förbättrade möjligheter till pendling, besök och ökad sysselsättning. Ett väl fungerande transportsystem är också en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. Utskottet instämmer därför med regeringen i att väl fungerande transporter bidrar till en fungerande arbetspendling och därmed till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Utskottet delar även regeringens bild av att investeringar i bl.a. järnvägar och vägar sysselsätter många människor och i förlängningen leder till sänkta kostnader för företagen. Utskottet välkomnar således den grundläggande inriktning som fastslås i propositionen om att ett robust och effektivt transportsystem med god kapacitet är en viktig förutsättning för jobb och hållbar utveckling i hela . Utskottet vill understryka att behoven av infrastruktur mellan städer och landsbygd ser olika ut, och utskottet ser därför med tillfredsställelse på att det i regeringens uppdrag till om att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 bl.a. angavs att förutsättningarna ser olika ut i städerna och på landsbygden och därför delvis behöver mötas med olika åtgärder. I uppdraget angavs att den snabbt växande befolkningen i de svenska storstäderna innebär särskilda utmaningar men även goda möjligheter för resurseffektiv samhällsplanering. Vidare framfördes att för att fler ska kunna leva hållbart, för att arbetsgivare ska hitta rätt kompetens och för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmål behövs tätt bebyggda städer med god tillgänglighet, attraktiva livsmiljöer och väl fungerande samhällsservice. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. Utskottet har vidare tagit del av att näringsministern regelbundet träffar företrädare för industrin för tematiska diskussioner i syfte att strategiskt behandla utmaningar och möjliga åtgärder. Varje samtal fokuserar på ett specifikt område, vilken problembild som finns och hur åtgärder kan vidtas för att stärka industrins konkurrenskraft utifrån området. ägde ett samtal rum med tema logistik, transporter och infrastruktur, ett tema som är grundläggande för att den exportberoende svenska industrins konkurrenskraft ska kunna stärkas. Utskottet har även tagit del av att det under mötet bl.a. diskuterades framtida transportlösningar och innovation. Utskottet välkomnar detta. Framtidens transport- och infrastruktursystem har enligt utskottets mening en väsentlig roll i att bidra till industrins utveckling genom att försörja industrin med transporter och genom att företag i kan leverera varor och tjänster såsom fordon och logistiklösningar. Utskottet vill även framhålla att näringsministern tillsammans med infrastrukturministern träffat företrädare för besöksnäringen vid ett dialogforum för besöksnäringens utveckling. Tillgänglighet och infrastruktur är några av de områden som lyftes fram som särskilt viktiga, inte minst för att undersöka vidare inom ramen för den tillsatta utredningen om en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (Dir. 2016:83). Utskottet vill även lyfta fram att anordnade och infrastrukturminister ett remissmöte med anledning av infrastrukturpropositionen med särskilt fokus på godstransporter. Mot denna bakgrund anser utskottet att syftet med motionerna om infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela landet är väl omhändertagna genom regeringens proposition och övrigt pågående arbete. Motionsförslagen 2015/16:377 (V) yrkande 3, 2015/16:1512 (S), 2015/16:1663 (M) yrkande 1, 2015/16:2454 (M) yrkande 10, 2015/16:3022 (C) yrkande 4, 2015/16:3147 (KD) yrkandena 10 och 14, 2015/16:3207 (KD) yrkande 20, 2015/16:3208 (C) yrkande 14, 2016/17:117 (SD) yrkande 1, 2016/17:892 (S) yrkande 1, 2016/17:1730 (L) yrkande 4, 2016/17:2474 (V) yrkande 1, 2016/17:3007 (C), 2016/17:3095 (C) yrkande 2, 2016/17:3096 (C) yrkande 1, 2016/17:3125 (M, C, L, KD) yrkande 3, 2016/17:3399 (KD) yrkandena 8 och 9, 2016/17:3509 (SD) yrkande 15 och 2016/17:3510 (KD) yrkande 9 avstyrks därmed. Ett jämställt och tillgängligt transportsystem Det transportpolitiska funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. I propositionen framförs att kvinnor och män ska kunna använda transportsystemet på lika villkor och kvinnors och mäns värderingar ska tillmätas lika vikt. Vidare framhålls att det är viktigt att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på alla beslut som fattas inom transportpolitiken för att uppnå ett jämställt transportsystem. Utskottet ansluter sig till fullo till denna bedömning och välkomnar den grundläggande inriktning som fastslås i propositionen. Utskottet vill understryka att vårt transportsystem ska vara likvärdigt mot kvinnors respektive mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. Utskottet har noterat att det i budgetpropositionen utgiftsområde 22 anges att det finns skillnader i hur män och kvinnor använder transportsystemet. Utskottet kan i sammanhanget också konstatera att kollektivtrafik nyttjas främst av kvinnor medan män väljer bilen i större utsträckning. Kvinnor reser således mer hållbart än män och utsätter inte sig själva och andra för lika stora risker i trafiken. Mot bakgrund av nationella och internationella miljömål anser utskottet därför att det är av betydelse att öka mäns resor med kollektivtrafiken. Utskottet anser vidare att för att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör transportsystemet. Utskottet vill vidare peka på att kvinnor har starkare preferens för trygga trafikmiljöer. Detta bör beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. Utskottet vill även framföra att ökad regional kollektivtrafik, såsom buss, tåg och taxi gynnar hållbar regionförstoring och därmed tillgång till fler attraktiva arbetsplatser, vilket mest gynnar kvinnor, som har mindre arbetsmarknadsregioner än vad män har. För att uppnå en mera jämställd arbetsmarknad är det en nödvändighet för att förstora sina funktionella regioner med hjälp av utbyggd transportinfrastruktur. Att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet beträffande ny transportinfrastruktur är av stor vikt om målen om ett jämställt transportsystem ska kunna nås. Utskottet vill därför framhålla att kvinnor och män måste ha samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Ett sätt att göra detta är att det redan i grupper med makt och inflytande i planeringsprocessen av transportsystemet tillförsäkras att det finns en jämn fördelning mellan män och kvinnor. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på regeringens uttalanden om att jämställdhet är avgörande för regeringens prioriteringar – i beslut och tilldelning av resurser – och att den ser till att jämställdhetsperspektivet finns med i politikens utformning på bred front, både i det nationella och internationella arbetet. Utskottet välkomnar detta och vill i sammanhanget även lyfta fram statsrådet uttalanden om att hon ingår i en feministisk regering som sätter jämställdheten i centrum och att detta gäller även för transportpolitiken. Av budgetpropositionen utgiftsområde 22 framgår bl.a. att myndigheterna inom transportområdet har, i genomsnitt, lika många kvinnor som män i styrelserna. Transportstyrelsen och () klarar inte målet om av vardera kön eftersom det endast är män i och kvinnor i . På regional och nivå understiger representationen av kvinnor i genomsnitt. Utskottet anser att frågan som lyfts i motionerna 2015/16:3208 yrkande 10 och 2016/17:3119 yrkande 10 och om mäns och kvinnors representation i beslutande organ inom transportpolitiken är av stor vikt och avser att noga följa utvecklingen. Utskottet har behandlat motioner om tillgänglighet i kollektivtrafiken. Utskottet har då framhållit betydelsen av dessa angelägna frågor och att behovet av åtgärder för att göra kollektivtrafiken användbar för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga, dvs. att det handlar om att skapa möjligheter för alla personer att på lika villkor kunna arbeta, studera och delta i olika aktiviteter i samhället. Utskottet tog mot denna bakgrund initiativ till uppföljningen Kollektivtrafiklagen – en uppföljning (2015/16:RFR14). Utskottet vill vidare peka på att slutrapporterade , och regeringens uppdrag inom ramen för en strategi för genomförande av funktionshinderstrategin 2011–2016. Utöver arbete för ökad samverkan mellan myndigheterna har en modell utvecklats för att mäta upplevd användbarhet i transportsystemet. Resultatet för användbarheten 2015, index 48 av 100, är en liten förbättring jämfört med året innan. Utskottet avser att noga följa utvecklingen även på detta område. I propositionen framför regeringen att det är angeläget med en universell utformning av transportsystemet och att arbetet med krav, riktlinjer och standardisering för tillgänglighet får fortsatt prioritet. Regeringen framhåller även att det är viktigt att hinder mot tillgänglighet identifieras och att myndigheterna behöver ha en god kunskap om olika typer av funktionsnedsättning för att vid framtida upphandlingar kunna bli ännu mer specifika avseende utformning och kostnadseffektiva lösningar. Utskottet delar regeringens uppfattning. Utskottet välkomnar sammanfattningsvis att frågorna om tillgänglighet och jämställdhet har hög prioritet för regeringen och avser att följa utvecklingen noga. Utskottet finner dock inte att det finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2015/16:3208 (C) yrkande 10, 2016/17:3119 (C) yrkandena 9–11, 2016/17:3509 (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2016/17:3512 (L) yrkande 26. Motionsförslagen avstyrks därför. En stor andel av alla de transporter som sker i utgörs av gods som ofta har sin slutdestination utomlands. Eftersom välstånd till stor del bygger på export av varor och tjänster är det av största vikt att den gränsöverskridande trafiken fungerar väl. I många delar av landet sträcker sig även arbetsmarknadsregionerna bortom landsgränserna. I och är en naturlig del av arbetsmarknaden och i exempelvis är en region som sysselsätter många människor. I dessa regioner behöver både väg- och järnvägstrafiken fungera på båda sidor gränsen om människor och företag ska kunna dra nytta av det gränsöverskridande utbytet. Utskottet vill peka på vikten av stärkta förbindelser vid riksintressen. Det finns ett antal viktiga stråk i den gränsöverskridande trafiken som behöver ha en tillförlitlig standard både vad gäller järnväg och väg. Exempelvis måste trafiken över fungera för att svenska företag och arbetspendlare inte ska drabbas negativt. Ifall en störning sker på bron eller längre söderöver kan det få omfattande konsekvenser. Utskottet påminner om att stängdes av i båda riktningarna efter att en olycka inträffat i en av tunnlarna i anslutning till bron. Olyckan illustrerar tydligt hur känsligt vårt transportsystem kan vara. Vidare påminner utskottet om att ett godståg spårade ur vid Farris i , och orsakade skador på rälsen som fick repareras . Då blev järnvägstransporterna med färja via det enda alternativet för den svenska exportindustrin. Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan bör en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik tas fram för att reducera negativa konsekvenser av störningar i transportsystemet. Detta innebär att utskottet tillstyrker motionerna 2016/17:1763 (SD), 2016/17:2531 (M) yrkande 13, 2016/17:3509 m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3510 (KD) yrkande 13 och tillstyrker delvis motion 2015/16:2778 (KD) yrkande 1. Utskottet vill inledningsvis framföra att luftfarten liksom sjöfarten är internationella näringar med utsläpp som transporteras långa sträckor. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av att för civilflyg, , fattade beslut om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg. Beslutet innebär att internationella flygets koldioxidutsläpp, som ökar snabbt, ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka ska dessa utsläpp kompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet som beslutats kommer att inledas 2021 med en frivillig fas. kommer systemet dock att bli obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från deltagande. Redan nu har dock 65 stater aviserat att de kommer att delta i systemet från början, vilket utgör av det internationella flygtransportarbetet. Grundförutsättningen är att samma förutsättningar ska gälla för alla flygbolag som flyger på samma flyglinjer, detta för att minska uppkomsten av negativa konkurrenssituationer mellan flygbolag som flyger på samma flyglinjer. Utskottet välkomnar beslutet då det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen är ett ökat samarbete över landsgränserna och internationella avtal. är av tradition ett föregångsland på miljöområdet, och utskottet är därför positivt till att regeringen aktivt har drivit på frågan om ett globalt klimatstyrmedel för den internationella luftfarten och vill i sammanhanget understryka vikten av att regeringen fortsätter verka för att det system som beslutats inom faktiskt kommer på plats. Utskottet vill i sammanhanget även understryka att flyget är ett oslagbart transportmedel när det kommer till att transportera människor längre sträckor . Ur ett infrastrukturellt kostnadsperspektiv är det även ett effektivt transportmedel då flyget inte behöver några anlagda vägar eller järnvägar för att kunna ta sig fram. I ljuset av att är det land i som har längst mellan landsändarna och är relativt glesbefolkat, är vikten av goda flygförbindelser än mer betydelsefull. Den av regeringen aviserade nationella flygskatten är dock inte rätt väg att gå för att minska luftfartens klimatpåverkan. Den skulle enligt utskottets mening skada konkurrenskraft och försämra tillgängligheten i vårt land. Både och har infört en nationell flygskatt för att därefter avskaffa den eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. Mot bakgrund av att det inom nu har nåtts en överenskommelse om ett internationellt system förutsätter utskottet att regeringen omprövar sitt beslut om att införa en nationell flygskatt. Utskottet anser att regeringen i stället för att arbeta för nationella incitament till internationella transportslag bör vara pådrivande inom Internationella civila luftfartsorganisationen (), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och EU för att skapa internationella lösningar där flyget och sjöfarten kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Detta innebär att utskottet tillstyrker motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 30, 2016/17:3119 (C) yrkande 3 och 2016/17:3507 (C) yrkande 13 och tillstyrker delvis motion 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 23. Utskottet vill framhålla att en ökad rörlighet mellan våra grannländer är positiv och bra för . Utskottet anser därför att möjligheterna för gränsöverskridande trafik bör främjas och underlättas.