bet · H301TU7 · 2016-01-28 00:00:00 — Elcykelns elmotor kopplas in när trycket på tramporna ökar, och när farten överskrider (16 mph) kopplas elassistansen från. När det gäller vad som ska klassas som en elcykel följs i EU-standarden EN 15194. Enligt EN 15194 gäller att en cykel med elassistans räknas som cykel om den är konstruerad på följande sätt: – Elmotorn kopplas in när trycket på tramporna ökar, t.ex. för att göra det lättare att trampa i uppförsbackar och i stark motvind. – Motorn får endast förstärka kraften från tramporna och får inte ge något krafttillskott vid hastigheter . – Motorns nettoeffekt får vara högst . Om en cykel med elassistans avviker från ovanstående krav kommer fordonet inte längre att anses vara en cykel, utan det kommer att tillhöra något annat fordonsslag med andra krav och förutsättningar för att få brukas i trafik. Elcyklar klassas som cyklar och ska således framföras på cykelbanan. För övrigt gäller samma trafikbestämmelser för elcyklar som för vanliga cyklar (cykelhjälm, broms, signalanordning, belysning, reflexer och skjutsning). har elcyklarna utvecklats från de elcyklar som lanserades som var utrustade med tunga, och ofta otympliga, blybatterier. är det litiumbatterier som gäller. Dagens elcyklar har ofta en aluminiumram och är inte nämnvärt mycket tyngre än en vanlig cykel. Motoriserad cykel klassificerad som moped klass II EU har beslutat om en ny förordning om godkännande och marknadskontroll av två- och trehjuliga fordon samt fyrhjuliga fordon. Med anledning av detta har tidigare behandlat en proposition om godkännande och marknadskontroll av fordon (prop. 2015/16:31, bet. 2015/16:TU5, rskr. 2015/16:44). införs svenska bestämmelser som gör det möjligt att typgodkänna ett fordon som är en motordriven eller motoriserad cykel, med en motoreffekt av högst och som är konstruerad med en tramp- och vevanordning och där motorn inte ger något krafttillskott vid hastigheter . Fordonet får drivas av antingen en elmotor eller en förbränningsmotor. Den motoriserade cykeln passar inte in i definitionen av en cykel, utan klassas som en moped klass II. En sådan elcykel har en starkare motor och liknar därför mer en moped klass II. En benämning som ofta används för dessa fordon är snabb-elcyklar. För att få köra det nya fordonet måste föraren ha fyllt och ha förarbevis för moped. Den nya typen av motordriven eller motoriserad cykel väger vanligtvis , medan en moped som traditionellt brukar klassas som moped klass II väger ca 70–. (M) påtalar i motion 2015/16:1693 att cykeln är ett hälsofrämjande transportmedel som i jämförelse med bilen har låga underhålls- och driftskostnader och ökar framkomligheten i tätorter. Vidare bidrar cykeln som transportmedel även till att minska människans negativa påverkan på miljö och klimat. Motionären pekar på att undersökningar visar att de som har en kortare sträcka än till skolan eller arbetet oftast kan cykla utan att det tar någon extra tid jämfört med att välja bilen, och konstaterar att en ökad användning av elcykel med största sannolikhet skulle innebära att bilen konkurreras ut på än längre pendlingsavstånd än . Motionären menar att möjligheten att få fler att välja cykeln framför bilen är en central del i arbetet med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Som ett led i detta mål efterfrågar motionären därför en översyn av hur användningen och försäljningen av elcyklar kan främjas. (M) pekar vidare i motion 2015/16:1728 på att det är positivt att användningen av elcyklar går kraftigt framåt i och resten av världen eftersom elcyklar inte bidrar med några utsläpp av växthusgaser, vilket är bra för miljön. Enligt motionären finns det dock mycket som samhället kan göra för att främja användningen av elcyklar. I motionen efterfrågas en översyn av hastighetsbegränsningarna för elcyklar för att höja den högsta tillåtna hastigheten ifall detta kan göras utan försämrad säkerhet. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det delar den uppfattning som framförs i motion 2015/16:1693 om att möjligheten att få fler att välja cykeln framför bilen är en central del i arbetet med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Utskottet vill även uppmärksamma att ur miljöhänseende genererar en elcykel ett koldioxidutsläpp om av det som en miljöbil genererar. och Svensk Cykling har /11 följt försäljningen av elcyklar i . Även om den varierar syns en trend som visar att försäljningen av elcyklar ökar och att försäljningen av elcyklar har ökat med . /15 såldes ca 30 000 elcyklar i . I är det land där det säljs flest elcyklar, och branschen där räknar med att det kommer att säljas mer än en halv miljon elcyklar i . per invånare säljs det därmed ungefär så många elcyklar i som i . Även i andra europeiska länder som t.ex. och ökar försäljningen av elcyklar. I detta sammanhang kan även nämnas där det har sålts flera hundra tusen elcyklar och där närmare var sjätte såld cykel är en elcykel. Även försäljningen av motoriserade cyklar klassificerade som moped klass II, s.k. snabb-elcyklar, ökar kraftigt i vissa europeiska länder, t.ex. och . Enligt vad utskottet har fått information om görs det från statens sida inte några riktade och direkta insatser för att öka försäljningen av elcyklar i . Utskottet vill dock peka på att det i liksom i andra europeiska länder görs forskningsinsatser med fokus på att öka kunskapsläget om såväl elcyklar som s.k. snabb-elcyklar. När det gäller snabb-elcyklar kan här exempelvis nämnas att i finansierar skyltfond olika forskningsprojekt om cykling och elcyklar, där ett handlar om att öka förståelsen för säkerhetsrisker med snabb-elcyklar i genom att – samla kunskap om säkerhetsrisker med snabb-elcyklar jämfört med vanliga cyklar och vanliga elcyklar – undersöka lagstiftningen och dess tillämpning när det gäller snabb-elcyklar i och enskilda europeiska länder – samla kunskap om snabb-elcyklar, lagstiftning och säkerhet bland cykelförsäljare i – ge råd och rekommendationer om hur vi i kan öka säkerheten för den nya typen av cykel/moped. Utifrån den utveckling som sker med nya och snabba elcyklar ser utskottet positivt på att det forskas och samlas kunskap inom området. Enligt uppgift från görs inte några riktade statliga insatser för just elcyklar utöver de insatser som görs generellt för att främja ett ökat cyklande. Enligt utskottets mening torde flertalet av de åtgärder som görs för att främja ett ökat cyklande ha en gynnsam inverkan på användningen av cyklar både med och utan motor. Utskottet har även tidigare behandlat frågor om hastigheter för cyklister, (bet. 2014/15:TU5). Utskottet framhöll då att cyklister håller väldigt olika hastighet på cykelbanorna, vilket kan ha negativa effekter på både säkerheten, inte minst för gångtrafikanter, och framkomligheten. Utskottet pekade vidare på att det är viktigt att möjliggöra cykling som alternativ både för dem som vill använda cykeln som transportmedel i hög hastighet och för dem som vill cykla i lägre hastighet men även för mer utsatta cyklister såsom barn. Enligt gällande hastighetsregler finns det ingen särskild hastighetsbegränsning för cyklister på väg, utan där gäller samma begränsning som för bilar. Det finns inte heller någon generell hastighetsbegränsning på cykelbanor. Det kan dock noteras att mopeder klass I, som får köras i max , inte får framföras på cykelbanan medan mopeder klass II får framföras på cykelbanan med maxhastigheten . När det gäller frågan om höjd hastighet för elcyklar har framfört att med beaktande av att många skadas allvarligt i singelolyckor måste hänsyn tas till trafiksäkerhetsaspekterna för lätta fordon vid höga farter. Enligt departementet pågår det dock inte något arbete med höjning av hastigheten. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det sker en positiv utveckling av användningen och försäljningen av elcyklar i såväl som i andra europeiska länder. Med utgångspunkt från den positiva försäljningstrenden och de forskningsinsatser som pågår inom olika delar av elcykelområdet anser utskottet att det inte finns anledning att se över hur användningen och försäljningen av elcyklar kan främjas. Med beaktande av att många skadas allvarligt i singelolyckor med cykel anser utskottet också att hänsyn måste tas till trafiksäkerhetsaspekterna för lätta fordon vid höga farter. Utskottet anser därför att det inte heller finns anledning att ta initiativ till en översyn för att höja den högsta tillåtna hastigheten för elcyklar. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna 2015/16:1693 (M) och 2015/16:1728 (M). Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 2 (M, C, L) av (M), (M), (M), Boriana (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 34 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:141 av m.fl. (S), 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:350 av (S), 2015/16:813 av och (båda S), 2015/16:942 av (M), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2015/16:1744 av och (båda M), 2015/16:2961 av (M) och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 30. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utforma en nationell cykelstrategi (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). Cykeln måste ges en betydelsefull roll i transportsystemet och ses som ett eget transportslag. Vi vill i sammanhanget peka på att en tredjedel av de resor som görs är kortare än och att cykeln därför ofta är ett bra alternativ. Vi bedömer att ett ökat cyklande ger många positiva effekter för såväl miljön och hälsan som för trängseln i våra städer, och vi anser därför att det är viktigt att öka framkomligheten med cykel. Vi anser att det är positivt att intresset för cykeln som transportmedel har ökat och att trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll. ser vi att antalet som skadas i cykelolyckor ökar. Vi kan därför konstatera att för att fler ska våga använda sig av cykeln måste det bli säkrare att cykla, och trafiksäkerheten för cyklister och gångtrafikanter bör lyftas fram tydligare i infrastrukturplaneringen. Med utgångspunkt i trafiksäkerhetsskäl anser vi att trafikseparering är eftersträvansvärt och att arbetet med regelförändringar som underlättar för cykling i våra städer bör prioriteras. För att öka cyklandet behövs fler cykelbanor som även bör kunna innefatta s.k. cykelmotorvägar som kan minska barriäreffekter från korsande spår och vägar. Det behövs även fler bra cykelleder, fler cykelfartsgator, säkra korsningar, bättre vinterunderhåll på cykelvägarna och bättre bytespunkter mellan cykel och kollektiva färdmedel. Vi anser också att cykelpendling behöver underlättas genom planerande av snabbcykelvägar i tätorter. Vi vill slutligen framhålla att det är viktigt med dialog och samarbete över kommungränser för att nå en sammanhängande infrastruktur. Mot denna bakgrund vill vi sammanfattningsvis betona vikten av en sammanhängande och säker cykelinfrastruktur som bl.a. underlättar för arbetspendling och att förutsättningarna att via regelförändringar förbättra framkomligheten med cykel bör utredas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:141 av m.fl. (S), 2015/16:350 av (S), 2015/16:813 av och (båda S), 2015/16:942 av (M), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2015/16:1744 av och (båda M), 2015/16:2961 av (M), 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 34, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 6. När det gäller infrastrukturen för cykling kan jag konstatera att trots stora samhällsvinster med cykling är det dessvärre sällan den ges tillräckliga resurser för investeringar. Med tanke på att ungefär en tiondel av de kortväga resorna görs med cykel och att satsningar på cykelvägar har stor samhällsekonomisk nytta behövs ökat fokus på cykeltrafiken. Det finns också studier som visar att fler skulle välja att cykla om samhället satsade på att förbättra framkomligheten för cyklister. Jag kan i sammanhanget konstatera att staten har ett delat ansvar med kommunerna när det gäller att bidra till att det skapas cykelnät som knyter ihop olika kommuner, och det är därför nödvändigt att staten uppmärksammar cykeltrafikens behov när vägar anläggs. En två-plus-ett-väg är ett exempel på mötesseparering, och det är tydligt att dessa vägar har flera fördelar ur trafiksäkerhetsperspektiv. innebär ofta anläggandet av sådana vägar att framkomligheten för cyklister försämras. Jag anser därför att när två-plus-ett-vägar byggs ska alltid cykeltrafikanternas framkomlighet vara lika viktig att beakta som trafiksäkerheten för bilister och att utifrån detta bör få ett förtydligat uppdrag om att framkomlighet med cykel ska prioriteras vid ombyggnad av vägar till två-plus-ett-vägar där det är lämpligt och finns ett behov. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 34 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2015/16:141 av m.fl. (S), 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:350 av (S), 2015/16:813 av och (båda S), 2015/16:942 av (M), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2015/16:1744 av och (båda M), 2015/16:2961 av (M) och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 6. Jag vill inledningsvis framhålla att vi i vill öka resurserna för cykelfrämjande åtgärder jämfört . Jag vill också påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om skapandet av en nationell cykelstrategi (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). Jag anser därför att det är positivt att regeringen nu föreslår en satsning på cykelfrämjande åtgärder och ett framtagande av en nationell cykelstrategi. Jag vill i sammanhanget peka på att en tredjedel av de resor som görs är kortare än och att cykeln därför ofta är ett bra alternativ. Jag bedömer att ett ökat cyklande ger många positiva effekter såväl för miljön och hälsan som för trängseln i våra städer, och jag anser därför att det är viktigt att öka framkomligheten med cykel. Jag anser att det är positivt att intresset för cykeln som transportmedel har ökat och att trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll. Dessvärre ökar antalet som skadas i cykelolyckor. Jag kan därför konstatera att för att fler ska använda sig av cykeln måste det bli säkrare att cykla, och trafiksäkerheten för cyklister och gångtrafikanter bör lyftas fram. vill att framkomligheten för cyklister ska prioriteras vid stadsplanering. Med utgångspunkt i trafiksäkerhetsskäl anser jag att trafikseparering är eftersträvansvärt och att arbetet med regelförändringar som underlättar för cykling i våra städer bör prioriteras. Mot denna bakgrund vill jag sammanfattningsvis betona vikten av en sammanhängande och säker cykelinfrastruktur som bl.a. underlättar för arbetspendling. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Boriana (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32 samt 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2015/16:312 av (S), 2015/16:422 av (M), 2015/16:710 av (M), 2015/16:728 av (MP) och 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Vi vill inledningsvis välkomna att regeringen efter det tillkännagivande som gjorde har aviserat att det kommer att tas fram en nationell cykelstrategi. Vi anser att detta arbete är värdefullt eftersom mer cykling sänker utsläppen, minskar trängseln på våra vägar och ökar folkhälsan. Vi vill framhålla att det finns flera förbättringar att göra för cyklister och att detta bl.a. gäller i stadsmiljö. I den s.k. som den föregående alliansregeringen tillsatte framkom att det finns olika områden där det kan behövas åtgärder för att underlätta framkomligheten och öka trafiksäkerheten för cyklister. Ett av de områden som vi anser att det behöver riktas fokus på är att det bör arbetas fram riktlinjer som närmare belyser möjligheterna för cyklister att göra en högersväng vid rödljus för biltrafik. Även om det är glädjande att cykelns betydelse som transportmedel ökar kan vi se att när andra trafikantkategorier drabbas av färre dödsfall och allvarliga olyckor än tidigare är utvecklingen dessvärre inte lika gynnsam för cyklister. Vi anser därför att det är viktigt att transportsystemets utformning, funktion och användning fortsätter att anpassas till målsättningen att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Strategin för säkrare cykling som har tagits fram av och berörda aktörer kan ses som en viktig del i arbetet för att öka trafiksäkerheten för cyklisterna. Vi anser likaså att ett viktigt fokus i den kommande cykelstrategin bör vara det oroande faktum att cykelolyckorna ökar, och för att vi ska nå nollvisionen bör det även prioriteras mer forskning och statistik om cykling för att öka både användande och säkerhet. Vi vill avslutningsvis framhålla att det behövs ett fortsatt och kraftfullt arbete för att öka säkerheten för cyklister i trafiken och att det behövs mer av strategiskt och förebyggande arbete för att minska antalet cykelolyckor. Vi bedömer att detta ska åstadkommas med utgångspunkt från det övergripande målet som gäller för allt trafiksäkerhetsarbete och innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande åtgärder för användning av elcyklar, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Boriana (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2015/16:1693 av (M) och 2015/16:1728 av (M). Vi kan inledningsvis konstatera att cykeln på många sätt är ett oslagbart transportmedel med många positiva sidor som bl.a. hälsofrämjare och att cyklande som alternativ till bilen kan öka framkomligheten i tätorter. Att cykla minskar även människans negativa påverkan på miljö och klimat. Undersökningar visar att de som har en kortare sträcka än till skolan eller jobbet oftast kan cykla utan att det tar någon extra tid jämfört med att välja bilen. Man kan anta att en ökad användning av elcykel som transportmedel med största sannolikhet skulle innebära att bilen kan konkurreras ut på än längre pendlingsavstånd än . För att öka användningen av elcyklar måste andra krav ställas än på traditionell cykling, och detta gäller framför allt att anpassningar av infrastrukturen behöver säkerställas. Vi vill i sammanhanget framhålla att i arbetet med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta är det av central betydelse att få fler att välja cykeln framför bilen. Med utgångspunkt från målet att 2030 ska ha nått en reduktion på av utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken jämfört med nivå anser vi att det behöver ses över hur användningen av elcyklar i kan främjas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:141 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga en cykelväg utmed i samband med dess utbyggnad och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:277 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella cykelstrategin bör innehålla ett nationellt mål om att öka cykelns andel av antalet personresor och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att cykeltrafikanternas framkomlighet alltid ska vara lika viktig att beakta som trafiksäkerheten för bilister vid byggande av två-plus-ett-vägar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:312 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av om det ska vara obligatoriskt för alla att använda cykelhjälm när man cyklar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:350 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen ta hänsyn till framkomligheten för cyklister vid planeringen av s.k. två-plus-ett-vägar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:422 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riktlinjerna för vägarbeten för att ge dem ett tydligare cyklistperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:710 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till säkrare val för cyklister och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:728 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa 4 § 6 kap. SFS 1998:1276 om cykelhjälmstvång för dem som inte fyllt , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:813 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att göra Ölandsleden – från fyr till fyr till en nationell cykelled och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:942 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera frågan vad gäller att anlägga en cykelstrada från till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1600 av m.fl. (MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör se till att alla två-plus-ett-vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter nu tillförsäkras en cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag för att möjliggöra cykeltrafik i motsatt riktning på enkelriktade gator och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bilister måste lämna företräde för cyklister vid övergångsställen där det finns cykelbana och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om komplettering av kollektivtrafiklagen så att det blir obligatoriskt, med vissa undantag, att ställa krav på både upphandlad och kommersiell trafik att resenärerna ska kunna ta med sig cyklar på kollektivtrafiken, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1693 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja användning och försäljning av elcyklar i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1728 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av hastighetsbegränsningar för elcyklar i syfte att höja den högsta tillåtna hastigheten ifall detta kan göras utan försämrad säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1744 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta en cykelbana i planering på sträckningen –och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2961 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av ansvar för nationella cykelleder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M): 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för kommande cykelstrategi se över möjligheterna att förenkla och göra det säkrare att cykla i stadsmiljö och tillkännager detta för regeringen.