bet · H301SkU18 · 2016-03-07 00:00:00 — Skattesatser för tobak () * Därutöver ska skatt betalas av detaljhandelspriset Källa: 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt. Som ett led i skatteutskottets arbete med uppföljning och utvärdering beslutade utskottet att genomföra en utvärdering av hur punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter påverkar skatteuppbörden. Rapporten på alkohol- och tobaksprodukter – skatteeffekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa produkter (2015/16:RFR8) färdigställdes och berör också frågan hur punktskattehöjningar påverkar den oregistrerade anskaffningen av alkohol och tobak. Utvärderingen syftar till att ge utskottet ökade kunskaper vid beredningen av ärenden som rör området. I motion 2015/16:1719 av (M) anförs att det är angeläget att noga utvärdera och analysera effekterna av de senaste årens höjningar av skatten på tobak och att i nästa steg överväga en sänkning av skatten på tobak. Motionären menar att det är allvarligt om den förda skattepolitiken i fråga om tobak leder till en kraftig ökning av smuggling, illegal handel och organiserad brottslighet. I motion 2015/16:2061 av (SD) yrkande 5 anförs att det finns en tydlig samhällsvinst med att hålla nere skatten på snus i förhållande till cigaretter för att ge incitament till att bruka den tobak som är minst skadlig för hälsan. Motionären menar att skatten på snus därför bör sänkas i förhållande till skatten på cigaretter. I motion 2015/16:2874 av och (båda SD) yrkande 3 föreslås att effekterna av en skatt på nikotin som komplement till tobaksskatten ska utredas, alternativt en skatt på dessa produkter baserad på deras skadliga inverkan på hälsan. Beskattningen av tobak innebär en avvägning mellan behovet av att minimera tobakens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Höjningen bedömdes kunna genomföras utan risk för oväntat stora ökningar i den oregistrerade konsumtionen. Utskottet sympatiserar i och för sig med tanken på att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter. Utskottet är dock tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. Utskottet anser att beskattningen av tobak är väl avvägd och att det därför inte finns anledning att sänka tobaksskatten, ta initiativ till en utvärdering av de senaste skattehöjningarna eller förändra relationen i skattesatserna mellan snus och cigaretter. I likhet med motionären ser utskottet allvarligt på brottsligheten inom tobaksområdet. I uppdragen till och ingår som en viktig fråga att förebygga och bekämpa brottslighet. arbetar med att förbättra den brottsbekämpande verksamheten genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering av verksamheten. ska enligt regeringens styrning ge hög prioritet åt att förhindra storskalig och frekvent införsel av alkohol och tobak. Regeringen gav , , och i uppdrag att kartlägga hur de arbetar med att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor samt att utvärdera och redovisa effekterna av de åtgärder de har vidtagit i det operativa arbetet. Utskottet välkomnar uppdraget och menar att det kan bidra till att minska den illegala hanteringen av punktskattepliktiga varor såsom alkohol och tobak. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att inte införa en skatt på flygresor. Utsläpp från utrikes flygtransporter ingår inte i ländernas åtagande under Kyotoprotokollet. Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt internationella civila luftfartsorganisationens () policy. Policyn är dock under översyn. Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramarna för medlemsstaternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart och för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om ett bilateralt avtal ingåtts om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ändamål (bet. 2007/08:SkU28). Enligt regeringens klimatproposition (prop. 2008/09:162) har och EU inom ramen för verkat för att åtgärder ska vidtas för att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand. har inte kunnat enas om att vidta några konkreta åtgärder. beslutade vid sin 36:e session att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala koldioxidskatter eller handelssystem för att begränsa växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeländer. 42 stater, medlemsstaterna i EU och Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac) reserverade sig mot beslutet. En överenskommelse träffades mellan rådet och om att införliva flyget i EU:s utsläppshandelssystem. Flyget omfattas av utsläppshandeln , och inledningsvis omfattades såväl flygningar inom EU som till och från EU. antog vid sin 38:e session i en resolution om att vid sin nästa session 2016 anta en global marknadsmekanism för att minska utsläppen från flyget. Mekanismen ska gälla . EU har därefter beslutat att utsläppshandeln bara ska gälla flyg som flyger helt inom EU som försöker förhandla fram ett internationellt avtal till 2016 som träder i kraft . ska EU:s utsläppshandel även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen av kväveoxider. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas. Regeringen anförde att det ska undersökas olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader och att en skatt på flygresor bör utredas. Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ för att minska koldioxidutsläpp och ge mindre klimatpåverkan. Detta bör samordnas med EU:s system för handel med utsläppsrätter. En särskild utredning, Skatt på flygresor (dir. 2015:106), har tillsatts för att analysera och lämna förslag på hur en skatt på flygresor kan utformas. Syftet är att flygets klimatpåverkan ska minska, vilket kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Genom en skatt på flygresor kan flyget i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, vilket i sin tur leder till minskade utsläpp och mindre klimatpåverkan. Skatten bör också uppmuntra flyget till effektivare transporter och minskad klimatpåverkan. Skattens utformning ska samverka med de närings-, transport- och regionalpolitiska målen om bl.a. jobb, tillgänglighet och konkurrenskraft i alla delar av landet. Uppdraget ska redovisas . I motion 2015/16:1700 av (M) anförs att införandet av en flygskatt skulle leda till färre jobb, försvåra för flyget att genomföra sin gröna omställning och försämra tillgängligheten i . Motionären föreslår därför att en nationell flygskatt inte ska införas. Utskottet anser att även flyget i högre utsträckning ska bära sina egna miljökostnader. Det var därför ett viktigt steg att flyget 2012 införlivades i EU:s handel med utsläppsrätter, så att flyget möter ett pris på utsläpp av koldioxid. har även drivit på om ett parallellt styrmedel på EU-nivå också för kväveoxider. Utskottet anser vidare att det behövs styrmedel för att uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan samt för att öka incitamenten för producenterna att ta fram nya miljövänligare alternativ. Utskottet anser dock att inte bör föregripa utredningen om utformningen av en skatt på flygresor. Utskottet avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att inte återinföra en skatt på handelsgödsel och om att införa en läckageskatt för jordbruket. Jämför reservationerna 10 (SD), 11 (L) och 12 (KD). Enligt den numera upphävda lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel skulle skatt betalas med för varje helt kilo kväve i gödselmedlet och med för varje helt gram kadmium i gödselmedlet, till den del kadmiuminnehållet översteg per ton fosfor. Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2009/10:SkU21). Beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom pris-förändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. När lagen om skatt på gödselmedel upphörde innebar det att även skatten på kadmium i gödselmedel slopades trots att det fanns en tydligare effekt av skatten för kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel än för kväveinnehållet. Regeringen uttalade (prop. 2009/10:41 s. 186) att man borde pröva alternativa styrmedel för att uppnå effekter liknande den som kadmiumdelen av gödselmedelsskatten hade haft. Regeringen ansåg vidare att jordbruksnäringens omfattande arbete med att minska kadmiumhalterna i gödselmedel och livsmedel borde fortsätta även vid slopad skatt på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. har ett särskilt undantag från om gödselmedel som innebär att handelsgödsel med höga kadmiumhalter inte får saluföras i landet. Kemikalieinspektionen har på regeringens uppdrag gjort en förnyad bedömning av riskerna med kadmium för människors hälsa och miljön. Kemikalieinspektionens slutsats är att det finns behov av att väsentligt sänka det nationella gränsvärdet för kadmium i mineralgödsel (Rapport nr 1/11). Regeringen ansökte 2012 hos Europeiska kommissionen om att få halvera det svenska gränsvärdet för kadmium. har dock avslagit begäran eftersom de svenska förhållandena när det gäller vatten, mark och folkhälsa inte ansågs vara så specifika att de tillåter ytterligare undantag från den gemensamma marknaden. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en skatt på handelsgödsel bör införas för att minska övergödning av vattenområden. Den tidigare skatten ska tjäna som utgångspunkt. Innan förslaget kan träda i kraft måste det prövas mot bakgrund av . tillkännagav att det inte bör införas någon skatt på handelsgödsel (bet. 2014/15:SkU18, rskr. 2014/15:148). Det motiverades bl.a. med att den tidigare skatten på handelsgödsel inte var effektiv och att ett återinförande av skatt på handelsgödsel är en kostsam åtgärd med liten påverkan på miljön. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 inte bör införas. Regeringen anförde att man avser att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridning av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Vidare är skatten på bekämpningsmedel, som i allt väsentligt varit oförändrad , i behov av en översyn. Regeringen anförde vidare att man anser att tillkännagivande är slutbehandlat och att man avser att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. I detta sammanhang bör även skatten på bekämpningsmedel ses över. Det bör bl.a. analyseras hur skatternas miljöstyrande effekt kan öka, om skatten är effektiv och om skatten är i behov av ändringar med hänsyn till de förändringar som skett på EU-området sedan skatten infördes. Utskottet delade regeringens bedömning. I kommittémotion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs att det är belagt att handelsgödselskatten inte har någon inverkan på användningen av handelsgödsel och därmed inte heller någon miljömässig effekt. Dess effekt är i stället sämre konkurrenskraft för svenska lantbrukare, vilket i förlängningen innebär ännu mindre svenskproducerad mat i butiks-hyllorna och färre arbetstillfällen inom livsmedelssektorn. Motionärerna menar därför att skatten på handelsgödsel inte bör återinföras. I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att en särskild skatt på handelsgödsel inte bör införas. I kommittémotion 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 4 anförs att användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av våra vatten och att det är angeläget att användningen minskar. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas. Motionärerna menar att den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att den skatt på gödselmedel som avskaffats inte bör återinföras. Regeringen uttalade att man inte har för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 och att man avser att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridning av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet inte någon anledning att rikta ett särskilt tillkännagivande till regeringen om att skatten på handelsgödsel inte ska återinföras. Vad gäller frågan om vilka andra former av beskattning som behövs för att minska kadmiumexponeringen och övergödningen av vattenområden bör utskottet inte föregripa regeringens analys. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en utredning av möjligheten att sänka skatten på återvunna metallresurser och om en översyn av avfallslagstiftningen. Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Det ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. Prioriterade avfallsområden är textilavfall, matsvinn, elektronik, bygg- och rivningsavfall. Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft och tillämpas fr.o.m. . ska skatt betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. Deponiskatten är avsedd att ge en miljöstyrande effekt som skapar ett tryck på att återvinna avfall. Skatten ska ge en minskning av sådant avfall som inte kan återvinnas och därför deponeras. Minskningen ska ske genom att uppmuntra utvecklingen av olika former av avfallsbehandling genom bearbetning och val av råmaterial m.m. har i samråd med gjort en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av deponiskatten. Uppdraget redovisades till (Redovisning NV-00338-13). anför bl.a. att en ökad utvinning av metaller, plast och organiskt avfall från gamla deponier skulle kunna ge stora miljövinster. bedömer inte att det finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning. Deponiutvinning är oftast att se som en integrerad del av efterbehandling av gamla deponier. Samma skatteregler bör därför gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anför i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. har i samverkan med fått i uppdrag att fort-sätta översynen av deponiskatten och utreda om staten bör stödja återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar. Uppdraget redovisades i skrivelsen Återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar (NV-00308-15). Utredningens slutsatser bereds inom . I motion 2015/16:900 av (KD) föreslås att möjligheten till lägre skatt på återvunna metallresurser ska utredas. Motionären anför att det finns möjligheter att i än högre grad utvinna metaller från byggnader som rivs, teknisk utrustning som är omodern, skrotupplag, det som läggs på återvinningsstationer och infrastruktur. I motion 2015/16:1721 av och (båda M) föreslås att en översyn av avfallslagstiftningen ska göras för att kunna komplettera den med ytterligare ett undantag där avfall som återdeponeras efter deponi-återvinning ska undantas från avfallsskatt. Genom avfallsskattelagens regler om att avdrag inte medges för tidigare obeskattat avfall som förs ut från en deponi och genom att restavfall som återstår efter återvinning beskattas när det förs tillbaka till deponin motverkas återvinning av äldre deponier. Likaså i motion 2015/16:1725 av (M) föreslås att en översyn av avfallslagstiftningen ska göras för att kunna komplettera den med ytterligare ett undantag där avfall som återdeponeras efter deponiåtervinning ska undantas från avfallsskatt. Genom avfallsskattelagens regler om att avdrag inte medges för tidigare obeskattat avfall som förs ut från en deponi och genom att restavfall som återstår efter återvinning beskattas när det förs tillbaka till deponin motverkas återvinning av äldre deponier. Utskottet är positivt till en ökad utsortering från gamla deponier av material som kan förbrännas eller återvinnas och konstaterar att skattesystemet inte medverkar till att göra återvinningen lönsam. har vid sin översyn och analys av deponiskatten som redovisades till funnit att det inte finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning och att samma skatte-regler bör gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anser i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. Frågan om avfallsskattens utformning i samband med deponiutvinning är aktualiserad i genom fortsatta översyn av deponiskatten. Frågan om en lägre beskattning vid återvinning av metallresurser hänger nära samman med de frågor som kommer att beaktas inom ramen för översynen av deponiskatten. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens beredning. De aktuella motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att se över travsportens villkor. Den svenska spel- och lotterimarknaden är i huvudsak förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som har betalats ut till vinnarna i lotteriet har räknats av från de sammanlagda insatserna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat . Genom ändringen återställdes lotteriskatten till nivån före (bet. 2007/08:SkU17). En särskild utredning, Omreglering av spelmarknaden, har tillsatts (dir. 2015:95) med uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering. Regleringen ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsument-skydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Regleringen ska bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. Vid utformningen av den nya regleringen ska förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmännyttiga ändamål bevaras i så hög utsträckning som möjligt. Utredaren ska vidare bl.a. beakta den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen, folkhälsopolitiska mål samt . Uppdraget ska redovisas . I motion 2015/16:1125 av och (båda M) anförs att det är önskvärt att svensk travsport och hästnäring har långsiktigt goda villkor så att de kan utvecklas som både skatteintäkter och arbetstillfällen på landsbygden i anslutning till hästsporten kan växa. Motionärerna menar därför att den svenska travsportens spelvillkor och höga totalisatorskatt ska ses över. överlämnade betänkandet En framtida spel-reglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Utredningens betänkande har remissbehandlats. I budgetpropositionen uttalade regeringen att den för att undvika att åtgärder vidtas som leder utvecklingen åt fel håll vill skaffa sig ytterligare beslutsunderlag om en eventuell större förändring av spelregleringen. tillsattes en utredning med uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering. Regleringen ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förut-sättningar för att få verka på marknaden. Utskottet förutsätter att de aktuella frågorna kommer att beaktas inom ramen för den pågående utredningen. Utskottet anser att inte bör föregripa den pågående utredningen och avstyrker därför den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att reklamskatten ska avskaffas. Jämför reservationerna 13 (C) och 14 (KD). I betänkandet Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) föreslog reklamskatteutredning ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten borde avskaffas. Det konstaterades dock att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det fanns särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten genomfördes och 2008. I budgetpropositionen anförde regeringen att det inte fanns förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet. Denna inställning vidhölls i budgetpropositionerna –2014. överlämnade sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Enligt kommitténs bedömning bör reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Frågan om ytterligare steg i avskaffandet prövades också budgetberedning. Regeringen ansåg då att den resterande reklamskatten borde avskaffas, men att det inte fanns förutsättningar för finansiering av detta. tillkännagav att den stegvisa processen att avskaffa reklamskatten bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. I budgetpropositionen anförde regeringen att man avser att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen genom att sänka skatten med motsvarande och med ytterligare . Regeringen anförde vidare att hur det stegvisa avskaffandet ska utformas behöver analyseras närmare och att man avser att återkomma till med ett förslag om sänkning av skatten. I motion 2015/16:1657 av (M) anförs att en ordning där staten dikterar olika villkor och skattesatser för olika medier inte är förenlig med en demokratisk syn på yttrandefrihet, där valet av medium för marknadsföring inte borde spela någon roll för staten. Motionären menar att reklamskattens utformning därmed blir marknadsstyrande och orättvis och att reklamskatten därför bör avskaffas. I kommittémotion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) anförs att reklamskatten är en betydande utgift för många ideella föreningar och det tillkommer dessutom arbetstimmar för att hantera administration kring skatten.