bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. Tryggheten måste öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. För är det självklart att det bör vara enskilda individer, såväl brottsoffer som gärningsmän, företag och föreningar som ska stå i centrum för en närodlad rättspolitik. Människor ska kunna känna till vem den lokala polisen är och ha förtroende för denna. Vardagsbrott som drabbar många, t.ex. stölder eller kortbedrägerier, måste tas på större allvar. Brottsoffer ska ha större rätt till samhällets stöd och det lokala brottsförebyggande arbetet bör få en mer framträdande roll i syfte att minska brottsligheten. Polisen har en central roll i en fungerande rättsstat för att beivra, begränsa och lösa brottslighet. Politikens roll är i första hand att ange inriktning och säkra resurser till verksamheten. En risk med den nya polisorganisation som har beslutat om är att poliskåren centraliseras, när det som behövs och det som var syftet är motsatsen: en polis med en starkare lokal närvaro. Polisen behöver helt enkelt mer resurser för att klara av sitt uppdrag. Att satsa på polisen gör det möjligt att garantera polisens lokala närvaro i samhällen och kvarter, öka antalet arbetade polistimmar, höja löner och skapa förutsättningar för en bättre arbetsmiljö. Med nya resurser stärks polisens lokala verksamhet och kan även användas i kampen mot terrorismen. Vi föreslår därför att anslaget höjs med , vilket möjliggör att 2 000 nya poliser utbildas. Trygghet ska man kunna känna i hela landet, och därför ska polisen vara närvarande i alla delar av . Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst är det lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån det som behövs lokalt. De poliser som i den nya polisorganisationen ska komma närmast enskilda människor är områdespoliserna. De ska skapa trygghet i hela landet och är en nyckel till att minska ungdomsbrottslighet och att stävja radikalisering. Men kontinuiteten inom polisens lokala verksamheter har brister. Många poliser byter tjänst och tjänstgöringsområde ofta och hinner inte bygga upp en långvarig relation till dem som bor i området. Det vill vi ändra på. avsätter därför för att stärka områdespoliserna. Pengarna ska gå till att förbättra polisernas, i synnerhet områdespolisernas, arbetsvillkor. För att frigöra resurser för polisiärt arbete föreslår att får fler civilanställda. Dessa ska avlasta polisen i exempelvis utredningsarbetet och med administration, vilket frigör tid för polisen att kunna fokusera ytterligare på brottsbekämpning. För detta avsätter vi . Med en förändrad omvärld och en polisorganisation som har svårt att klara de extra arbetsuppgifter som ökade flyktingströmmar och terrordåd på nära håll innebär, har det blivit tydligt att en nationell polisreserv, motsvarande den tidigare beredskapspolisen, behövs. Polisen skulle få större möjligheter att sköta sina kärnuppgifter, nämligen att skydda medborgarna och lösa brott, om de i vissa situationer fick stöd av en sådan polisreserv som exempelvis kan ta hand om skydd runt viktiga byggnader och liknande i en situation då polisens börda ökar tillfälligt. En nationell polisreserv skulle göra att var bättre rustat för att hantera en eventuell terroristattack än . Vi anslår därför i syfte att inrätta en nationell polisreserv. Vi anser att polisen måste ta vardagsbrotten på större allvar. En stor del av dessa brott utreds av olika anledningar inte . Med jämna mellanrum uppmärksammas händelser där det visar sig att fall har avskrivits trots att det uppges ha funnits tydlig bevisning, t.ex. i form av bilder eller filmer från brottstillfället. Vi föreslår därför att polisens anslag höjs med för att förstärka utredningsverksamheten, särskilt när det gäller vardagsbrott. Att kvinnor ofta känner sig utsatta för ovälkomna sexuella närmanden har länge varit känt. Inte sällan sker detta i det offentliga rummet, och för kvinnor är det något som ibland ses som en del av vardagen. Vi anser att det är oacceptabelt att flickor och kvinnor inte ska kunna känna sig fredade från sexuellt ofredande eller röra sig i det offentliga rummet utan rädsla för att bli antastade. avsätts därför till arbetet mot sexuella ofredanden i offentlig miljö. När det gäller hedersproblematik finns det fortfarande stora brister i kunskap och stora behov hos brottsoffren att få rätt hjälp och stöd. satsar totalt på utbildning inom polis-, åklagar- och domstolsväsende för att motverka den hederskultur som påverkar många unga människor i deras vardagsliv och livsval. Av denna summa avsätts till polisen. Som framgår ovan föreslår vi en kraftfullare satsning på polisen än vad regeringen gör. Vi avvisar de förstärkningar som regeringen föreslår, och som bl.a. innefattar att illegalt cabotage ska stävjas. Anslaget minskas därför med jämfört med regeringens förslag. Vi avvisar vidare förslaget om att föra över vissa arbetsuppgifter från sjöpolisen till , vilket innebär att anslaget föreslås höjas med . Sammanfattningsvis föreslår vi att anslaget till polisen höjs med jämfört med vad regeringen föreslår. Vi avvisar regeringens förslag att minska , Domstolars och Kriminalvårdens anslag för att finansiera en nationell digital infrastruktur. Dessutom föreslår vi att anslagen till och Domstolar höjs med vardera för att finansiera den utbildningssatsning om hederskultur som nämns ovan. Sammantaget föreslår att anslag höjs med och att Domstolars anslag höjs med jämfört med vad regeringen föreslår. vill utöka stödet till lokalt brottsförebyggande arbete som involverar civilsamhällets organisationer. Exempel på detta kan vara grannsamverkan mot brott, förebyggande arbete i skolor såsom åtgärder riktade mot elevers normer för att få dem att avhålla sig från att begå brott. Vi anslår därför mer än vad regeringen föreslår till anslaget Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i motion 2016/17:3426. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 4. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 4. Utmaningarna på rättsområdet är stora till följd av omvärldsutvecklingen. Den grova organiserade brottsligheten, det förändrade omvärldsläget med våldsbejakande extremism, internationell terrorism med svenska kopplingar och en förhöjd hotbild mot samt behovet av att möta växande migrationsströmmar på ett rättssäkert och värdigt sätt är några av de faktorer som sätter rättsväsendets myndigheter under hårt tryck. Till detta kommer en växande befolkning och behovet av att klara rättsstatens närvaro både i glesbefolkade områden och i städernas utsatta bostadsområden med hög risk för social oro. Dessutom ligger det en särskild utmaning i att är mitt inne i en stor och krävande omorganisation som skapar stora påfrestningar. utmaningar vad gäller arbetsförhållanden och personalens motivation bidrar till bilden av ett rättsväsende där stora åtgärder behövs. Antalet poliser som säger upp sig för att gå till annan tjänst ökar starkt. Bland poliser finns också en växande frustration över att man inte ges rimliga förutsättningar att sköta sitt jobb. I valrörelsen uttalade Alliansen ett vallöfte om att bygga ut polisväsendet så att det skulle finnas minst 20 000 poliser. Detta uppnåddes också . är det antalet inte längre tillräckligt, och den utbyggnad med 1 500 poliser som rikspolischefen aviserat kommer inte att avhjälpa bristerna. Liberalerna föreslår därför en betydligt mer ambitiös utbyggnad. Vi ökar anslaget till med för att möjliggöra en förstärkning med 2 500 poliser till utgång. Detta gör att antalet poliser ökar till 212 per 100 000 invånare. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. I syfte att anställa mer personal och upphandla tjänster för att renodla och avlasta polisen anvisar Liberalerna ytterligare 262 miljoner till polisen. Att föra polisen närmare medborgarna har varit ett viktigt mål . Just nu går utvecklingen åt fel håll. På många håll i saknas t.ex. områdespoliser helt. Vi vill vända denna utveckling och reserverar därför medel för en särskild lönesatsning på poliser i yttre tjänst. Hur dessa medel fördelas på enskilda poliser avgörs i den sedvanliga förhandlingsprocessen mellan parterna och mellan arbetsgivare och arbetstagare. Detta förslag innebär att anslaget till polisen tillförs ytterligare . En utbyggnad av poliskåren behöver gå hand i hand med en förstärkning av den civila personalen. De civilanställda i polisen kan vara utredare med specialistkunskaper på brottstyper eller viss teknik, men det kan också handla om administrativ personal som stöder polisen i det löpande arbetet. Underbemanningen på den civila sidan har varit ett problem , och den förstärkning som aviserat kommer inte att avhjälpa den obalansen. Liberalerna föreslår därför en särskild satsning för att förstärka antalet civilanställda med ytterligare 1 100 civilanställda utöver den redan aviserade utbyggnaden. Förstärkningen genomförs stegvis och når full effekt . Vi föreslår att anslaget till polisen höjs med ytterligare . Liberalerna föreslår även att beredskapspolisen återupprättas. Beredskapspolisen, som fanns , ska kunna fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. För att finansiera detta anvisar vi ytterligare till polisen. Polisen har stora problem med att klara handläggningstiderna för vapenlicenser. Likaså är väntetiderna för nytt pass ett problem på många håll. Liberalerna höjer därför polisens anslag med för att förkorta handläggningstiderna för vapenlicensärenden och med för snabbare handläggning av passärenden. Vi öronmärker vidare ytterligare för att förstärka bidrag till arbetet mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Forensiska undersökningar är ofta av avgörande betydelse när det gäller att säkra bevisning i brottmål. Vi föreslår därför att anslaget höjs med för att ge förbättrade förutsättningar för den verksamhet som bedrivs vid Nationellt forensiskt centrum. Sammantaget innebär Liberalernas förslag att polisens anslag ökas med . Det behövs en stärkt tillsyn över och Kriminalvården. Liberalerna har såväl i alliansregeringen som i arbetat för en sådan reform, och den parlamentariska polisorganisationskommittén har också i sitt slutbetänkande (SOU 2015:57) föreslagit en ny tillsynsmyndighet för , Säkerhetspolisen och Kriminalvården. I budgetpropositionen skjuter regeringen emellertid en sådan reform , med hänvisning till att det inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården och till att regeringen i särskild ordning kommer att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas (prop. s. 49). Liberalerna vill därför understryka vikten av att frågan om stärkt tillsyn över rättsväsendet får en ändamålsenlig lösning. Den interna tillsynen inom myndigheterna samt förstärkningen av den extraordinära tillsynen hos justitiekanslern är inte långsiktigt tillräckliga. Vi vill tillföra ökade resurser för att förstärka kapaciteten vid riksenheten för säkerhetsmål. Vidare kan det förutses att det svenska rättsväsendet kommer att behöva hantera fler ärenden som gäller krigsförbrytelser m.m. Därför behövs också förstärkningar av den internationella åklagarkammaren, som ansvarar för exempelvis brott som kan inrymmas i Romstadgans definition av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Liberalerna tillför därför till för resurser att utreda terrormål samt för att utreda krigsförbrytelser m.m. Sammantaget innebär detta en förstärkning av anslag med . Liberalerna anser att rekryteringen till uppdraget som nämndeman i första instans behöver breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk. Vi vill också tydliggöra nämndemännens funktion genom att de ska finnas i första instans, det vill säga tingsrätt och förvaltningsdomstol. Däremot bör målen i högre instans avgöras av lagfarna domare. Den kostnadsbesparing som det innebär att successivt avveckla nämndemännen i hovrätt och kammarrätt ska användas till att förbättra den ekonomiska ersättningen till nämndemän i första instans. Liberalernas förslag i denna del är därför budgetneutralt när det gäller anslaget till Domstolar. För att förstärka barns och ungas rättigheter vid tvångsomhändertaganden enligt lagen om vård av unga i enlighet med förslagen i betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård (SOU 2015:71) behövs utökade anslag till domstolsväsendet samt ökade resurser för rättsliga biträden m.m. Vi anvisar därför till Domstolar samt till anslaget Rättsliga biträden m.m. Liberalerna föreslår att anslag höjs med för att skynda på uppbyggnaden av tillräcklig teknisk kapacitet för att genomföra åldersbedömningar såväl i brottmål som inom ramen för asylprocessen. Det lokala brottsförebyggande arbetet behöver utvecklas genom bl.a. ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan olika aktörer och ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. Den förstärkning som regeringen föreslår är i och för sig positiv, men alltför låg. Liberalerna vill dessutom i lag förtydliga kommunernas roll för lokalt brottsförebyggande arbete inom sina ansvarsområden, och vi ökar också statsbidragen till detta. För att finansiera denna satsning avvisar Liberalerna regeringens förslag om att bygga upp regionala samordnare för det lokala brottsförebyggande samarbetet vid landets länsstyrelser. Vi anser att dessa medel gör större nytta om de används direkt på den lokala nivån. Liberalerna avvisar därför regeringens förslag om att avsätta på regionala brottsförebyggande samordnare och ökar statsanslaget för stöd till lokalt brottsförebyggande arbete i kommunerna med . Dessutom öronmärker vi ytterligare för lokala insatser mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Sammantaget innebär Liberalernas förslag att anslaget Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökar med jämfört med regeringens förslag. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneomräkningen justeras ned . På detta område påverkas anslagen till , , Domstolar, Kriminalvården och . Däremot är och Säkerhetspolisen undantagna från vårt förslag i detta avseende. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (KD) (KD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:1536. För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå från att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den ska syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Polisen ska vara effektiv och ges de verktyg som behövs för att på ett slagkraftigt och rättssäkert sätt komma åt vardagsbrottsligheten. Detta är viktigt för att allmänhetens förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet ska upprätthållas. Svensk polis står inför stora utmaningar. Den nya organisationen har inte gett de resultat med effektiviseringar och större lokala resurser som det fanns förhoppningar om och som var syftet med omorganisationen. Tvärtom är polisen i kris med anställda som säger upp sig och tar andra jobb på grund av dålig lön och missnöje med både ledning och arbetsförhållanden. menar att all brottslighet, även vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. Alla brott, inklusive bostadsinbrott, överfall, våld och hot, bilstölder, klotter och skadegörelse, ska utredas snabbt. Även den grova gränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, mc-klubbar med grov kriminell belastning, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten såsom gängbrottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn ska bekämpas kraftfullt. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att bekämpa barnpornografi- och narkotikabrott samt människohandel. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom lokalpolisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar, väl fungerande ungdomsrotlar och narkotikarotlar. Det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser är också av största vikt. Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Vi föreslår att 2 000 fler poliser anställs till 2020. I huvudsak behöver de riktas till ingripandeverksamheten och till brottsförebyggande arbete, men också till gränspolisverksamheten. Dessutom behöver förmågan förstärkas i exempelvis underrättelseverksamheten och i arbetet mot den grova organiserade brottsligheten.