bet · H401NU3 · 2016-11-28 00:00:00 — Utskottet ser ett fortsatt behov av forskning och utveckling kring alternativa drivmedel i form av förnybara bränslen, men även kring förutsättningarna för och konsekvenserna av en mer omfattande elektrifiering av de fossilbränslebaserade delarna av transportsektorn. Utskottet noterar i det sammanhanget att fempartiöverenskommelsen om energipolitikens inriktning innehåller skrivningar om att det ska utredas hur de befintliga regelverken och skattelagstiftningen kan förenklas och anpassas för att bl.a. underlätta elektrifieringen av transportsektorn. I några motioner framförs önskemål om satsningar på en utbyggnad av laddinfrastruktur för elfordon. Här vill utskottet i första hand hänvisa till det anslag inom utgiftsområde 20 för klimatinvesteringar som får användas för just detta ändamål. Det bör även påminnas om att har i uppgift att redovisa för hur arbetet med klimatinvesteringsstödet och laddinfrastrukturen för elfordon har utvecklats. Utskottet noterar också att ska överlämna ett nationellt handlingsprogram för utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen till kommissionen. Handlingsprogrammet ska bl.a. innehålla mål för utbyggnaden av laddstationer. Vidare bör det påminnas om att tar ett samlat grepp på den framtida energianvändningen med särskilt fokus på elsystemet. Transportsektorns elektrifiering torde ingå som en pusselbit i det arbetet. Med hänvisning till att det redan finns medel avsatta för ändamålet och till ett antal pågående processer med koppling till frågorna, anser utskottet att det saknas skäl för att bifalla de motionsyrkanden som gäller satsningar på utbyggnad av laddinfrastruktur för elfordon inom ramen för utgiftsområde 21 Energi. Förslaget i motion 2016/17:1070 (L) med den inriktningen avstyrks således av utskottet. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål, och stöd till forskning och innovation inom energiområdet är därför en viktig och integrerad del av energipolitiken. Tekniska innovationer och produktutveckling – men även innovationskraft när det gäller utvecklingen av tjänster och affärsmodeller – ser utskottet som viktiga nycklar i arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Utöver att forskning och utveckling kan bidra till att lösa klimat- och energipolitiska utmaningar kan innovationer på detta område bidra till att stärka position som framgångsrik exportör av både miljösmart teknik och miljösmarta tjänster. Närmare hälften av anslagen inom utgiftsområdet () föreslås gå till just energiforskning, vilket utskottet anser vara en korrekt prioritering. Däremot ser utskottet inga skäl för att förorda särskilda satsningar på kärnenergiforskning eller på omfattande investeringar i forskningsinfrastruktur på detta område som exempelvis en särskild forskningsreaktor. När det gäller förslaget i motion 2016/17:2898 (SD) om satsningar på en dylik forskningsreaktor hänvisar utskottet också till vad det anförde när motsvarande förslag behandlades . Motionen avstyrktes vid det tillfället, och utskottet gör samma bedömning . Beträffande energiforskningsfrågor vill utskottet även påminna om att regeringen avser att överlämna en proposition om dessa frågor . Det finns således anledning för utskottet att återkomma till frågorna inom en inte alltför avlägsen framtid. saknas det skäl för att uttala sig om energiforskningens inriktning i linje med vad som föreslås i motion 2016/17:2898 (SD). Motionen avstyrks således även i denna del. Sammantaget innebär det anförda att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi och de förslag till bemyndiganden som finns knutna till några av anslagen. Utskottet tillstyrker också de förslag som gäller Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter liksom förslaget om elberedskapsavgiftens storlek. Följaktligen avstyrker utskottet de förslag till alternativa anslagsfördelningar som föreslås i ett antal motioner. Även de övriga motionsyrkandena i avsnittet avstyrks. Svenska kraftnäts ekonomiska mål Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett förändrat avkastningskrav på . Utskottet hänvisar till att det pågår en översyn av affärsverkets ekonomiska mål. Jämför reservation 3 (V). Av budgetpropositionen framgår att det pågår en översyn av svenska kraftnäts ekonomiska mål inom bl.a. mot bakgrund av de krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. För att säkerställa att affärsverket bär sina egna kostnader behöver en kapitalkostnad beräknas, och utifrån denna utformas nya avkastningsmål. Nivåerna och den exakta utformningen bereds inom . Regeringen anger att översynen ska vara klar senast till budgetpropositionen 2018. Tills vidare styrs Svenska kraftnäts verksamhet med befintliga ekonomiska mål. I kommittémotion 2016/17:2473 av m.fl. (V) konstateras det att utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och att stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. Motionärerna anser att det inte är rimligt att som står inför stora investeringar ska ge hundratals miljoner i utdelning till staten. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande från om att regeringen bör återkomma med ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2018 (yrkande 17). Utskottet konstaterar att det pågår en översyn av svenska kraftnäts ekonomiska mål och att den översynen ska vara klar senast till budgetpropositionen 2018. Med hänvisning till detta saknas det skäl för att bifalla förslaget i motion 2016/17:2473 (V) om att regeringen bör återkomma med ett förändrat avkastningskrav på affärsverket. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Målen för utgiftsområde 21, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:1558 av (M) yrkande 1. Utsläppen från transportsektorn är den största klimatutmaningen i . Enbart inrikestransporterna står för en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i vårt land. Fossila bränslen genererar även utsläpp av luftföroreningar som orsakar negativa hälsoeffekter. Jag konstaterar att under alliansregeringens starkt bidrog till att redan har uppnått och passerat målet om förnybar energi i transportsektorn till 2020. Jag och anser emellertid att detta inte får fungera som en ursäkt för att inte redan nu ta nästa steg mot det långsiktiga målet om en fossilbränsleoberoende fordonsflotta till 2030. står bakom den fempartiöverenskommelse på det energipolitiska området som slöts . I överenskommelsen återfinns bl.a. målet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. var även drivande bakom Miljömålsberedningens förslag om minskade utsläpp från inrikes transporter till 2030. Detta är bra mål som också kommer att ha betydelse för utvecklingen inom transportsektorn. Jag och vill nu att regeringen skyndsamt lämnar en proposition med de förslag som Miljömålsberedningen levererade . Ett mål om en fossiloberoende fordonsflotta i likhet med det som anges ovan hade kunnat öka på takten i omställningen av denna sektor ytterligare. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3119 (C) hade det också varit värdefullt med ett delmål med innebörden att höjer ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020. Detta anser jag att bör tillkännage till regeringen, och jag tillstyrker således den nyssnämnda motionen i den aktuella delen. Motion 2016/17:1558 (M) avstyrks i den här aktuella delen. Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 enligt förslaget i bilaga 6. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 37 samt 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 17, 2016/17:3127 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3438 av m.fl. (C) och 2016/17:3459 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i bilaga 7. Därmed bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för d) Finansiella befogenheter för e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställde utgiftsområdenas ramar . Förslaget till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi i motion 2016/17:2898 bygger på en utgiftsram som är lägre än den nu har antagit. Då vi står bakom förslaget i den nyssnämnda motionen använder vi oss av den formella möjligheten att reservera oss mot regeringens motsvarande förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. I stället tillstyrker vi förslaget i den nämnda motionen. Utgångspunkten för vårt ställningstagande är den värdegrund som genomsyrar vår och syn på en önskvärd samhällsutveckling. Det innebär bl.a. att vi eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Då vi och står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier kan vi inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt till många frågor, inklusive till energipolitiska spörsmål. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I budgetmotion 2016/17:2102 tydliggörs våra viktigaste övergripande visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å andra sidan. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. Med detta sagt övergår vi nu till att redovisa huvuddragen i vår och syn på den svenska energipolitiken. Inledningsvis vill vi klargöra att anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner till förnybar energiproduktion eller oöverlagda skattepålagor som belastar kärn- och vattenkraften riskerar att allvarligt begränsa förutsättningarna för att energipolitiken ska bli framgångsrik. Vi anser att den rådande svenska klimat- och energipolitiken ofta kännetecknas av ett alldeles för snävt synsätt på vad som krävs för att kunna bemästra världsomspännande klimat- och energiförsörjningsproblem. Såväl den nuvarande som den förra regeringen tycks vilja vinna kampen på hemmaplan utan insikt om att – eller EU – endast kan påverka de globala koldioxidutsläppen i mycket begränsad utsträckning. Detta förhållningssätt präglar även den energipolitiska uppgörelse som slöts mellan fem partier . Vi beklagar att de berörda parterna så ensidigt har valt att anamma ett snävt nationellt perspektiv på dessa globala utmaningar och ser en uppenbar risk i den svenska ambitionen att agera som föregångsland på klimatområdet. Dyra och i många fall ineffektiva satsningar på förnybar energiproduktion kan hota konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin, vilket kan resultera i att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Vi och strävar efter att behålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Vi ser det som mycket betydelsefullt att en nation har kontroll över sin energiförsörjning och förespråkar därför i första hand en hög grad av självförsörjning som en viktig pusselbit i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Vidare anser vi att energieffektiviseringsinsatser ska prioriteras då sådana insatser ofta är både samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt lönsamma. För den elintensiva basindustrin i har en effektivare energianvändning stor potential att resultera i sådana kostnadsbesparingar som stärker industrins konkurrenskraft. När det gäller förnybar energi är vår och hållning att förnybara energikällor i möjligaste mån ska konkurrera på samma villkor som andra energikällor. anser vi att de problem som inte minst den förnybara elproduktionen kan ge upphov till måste uppmärksammas mer. Begreppet förnybar energi har en positivt laddad innebörd för många, vilket tenderar att skymma sikten för denna produktions tillkortakommanden. Subventionsdriven utbyggnad av vind- och solkraft ökar kraven på reglerkraft, och väderberoende kraftkällor av detta slag innebär exempelvis betydande utmaningar för elnätet och för möjligheterna att kontrollera den så viktiga effektbalansen. Utmaningarna när det gäller tillhandahållandet av effekt förstärks dessutom av den högst beklagliga förtida avvecklingen av flera välfungerade svenska kärnkraftverk som står för dörren. Till detta kommer att kärnkraften svarar för den baskraft som utgör bottenplattan på vilken hela det svenska kraftsystemet vilar och som inte minst är betydelsefull för den elintensiva basindustrin. Tillåts detta fundament erodera som en följd av politiska missgrepp hotas inte bara den svenska industrins konkurrenskraft utan även välfärdsstaten. Dessutom är risken påtaglig att det bara är fossilbränslebaserad kraftproduktion som kan erbjuda rimliga alternativ, vilket självfallet inte gagnar ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser. I motsats till regeringspartierna ser vi kärnkraften som ett centralt inslag i den svenska energimixen under överskådlig framtid. Såväl eventuellt ny kärnkraft som den fortsatta driften – och på avveckling och nedmontering – av de befintliga verken kräver emellertid att kunskaperna kring dessa frågor utvecklas. Eftersom staten inte satsar några medel alls på kärnenergiforskning inom ramen för det betydande energiforskningsanslaget som avsätts kan det starkt ifrågasättas om de nödvändiga kunskaperna på kärnkraftsområdet kan vidmakthållas . Vi inom anser att ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Det är, enligt vår uppfattning, således av stor vikt att kärnteknisk forskning och utveckling behålls inom landet och att forskningen dessutom ges möjlighet att flytta fram sina positioner. För att kunna etablera ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens, och detta kräver i sin tur ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framgångsrik kärnteknisk forskning är dock ofta beroende av tillgången till en funktionell forskningsinfrastruktur. Därför föreslår ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi som ska finansiera det inledande arbetet med att etablera en kärnreaktor för forskningsändamål. I motion 2016/17:1772 återfinns ett stort antal konkreta förslag på åtgärder med energipolitisk anknytning. En del av dessa förslag faller dock inte inom näringsutskottets beredningsområde och behandlas därför av andra utskott. Det gäller exempelvis förslag på skatteområdet. Andra förslag har ingen direkt påverkan på anslagen inom utgiftsområdet och kommer därför att behandlas av utskottet senare under detta . Vi ser fram emot att vid flera kommande tillfällen få möjlighet att föra fram vår syn på den svenska energipolitiken. Med detta sagt vill vi nu framhålla att vi står bakom förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi och det förslag till anslagsfördelning som finns i motion 2016/17:2898 (SD). Förslaget till anslagsfördelning i motion 2016/17:2898 (SD), som vi alltså står bakom, präglas av en återhållsam inställning när det gäller olika satsningar på sådana förnybara energikällor som har visat tveksam effektivitet och där kostsamma statliga subventioner mest fungerar som ett slags omotiverad bonus åt redan lönsamma verksamheter eller som konstgjord andning åt kommersiellt tveksamma tekniker. Vi avvecklar därför anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (–) och anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft (–). Avvecklingen av dessa båda anslag ingår i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag. Fortsatta insatser för ökad energieffektivisering är vi positiva till och sluter därför upp bakom den nivå på anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering som regeringen har föreslagit (). Då vi i vårt budgetförslag inte har de satsningar som motiverar den nivå som föreslås för förvaltningsanslag minskas anslaget 1:1 på ett sätt som motsvarar den tidigare ökningen (–). Vi och anser att forskning med inriktning på nya energilösningar har stor potential att lösa många av de utmaningar som väntar. menar vi att de statliga forskningsmedlen delvis bör riktas om mot att finansiera uppbyggnaden av den vetenskapliga och tekniska kunskap och kompetens som saknas inom kärnteknikområdet. Som redan har nämnts ovan ser vi även ett behov av kärnteknisk forskningsinfrastruktur. Vi föreslår därför att anslaget 1:8 Energiteknik avvecklas (–), och satsas i stället på ett nytt anslag som ska finansiera uppförandet av en kärnforskningsreaktor. Med en sådan reaktor kan forskningen kring fjärde generationens kärnkraft flyttas fram ytterligare ett steg. Detta borde vara eftersträvansvärt då fjärde generationens kärnreaktorer kan återanvända kärnbränsle och därmed även bidra till att lösa problemet med utbränt kärnavfall. I likhet med vad vi anförde i förra årets budgetbetänkande är vi skeptiska till de medel regeringen föreslår till anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Vi anser att de som regeringen vill satsa på denna ideologiskt färgade och diffust beskrivna åtgärd kan göra större energipolitisk nytta på något annat sätt. Anslaget finns därför inte med i det budgetförslag vi står bakom. Utöver de beskrivna justeringarna av de befintliga anslagen inom utgiftsområdet och förslaget om ett nytt anslag för etableringen av en kärnforskningsreaktor föreslår vi ytterligare två nya anslag som ska inriktas på att främja produktion av förnybar gas. För det första anser vi att det finns en outnyttjad potential för framställning av metangas från olika avfallsprodukter. Sådan förnybar klimatvänlig biogas har många användningsområden och därför skapar vi ett nytt anslag (+100 miljoner kronor ) som ska användas för att finansiera investeringsstöd och marknadsintroduktion av ny teknik på biogasområdet. För det andra vill vi och stimulera utvecklingen av den mycket intressanta vätgasen och dess användning i bränsleceller. I har bränslecellstekniken fört en rätt blygsam tillvaro till skillnad från utvecklingen på många andra håll i världen. För att inte ska halka efter på detta område föreslår vi och att det inrättas ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 som ska användas för att stimulera framväxten av pilotanläggningar och nödvändig infrastruktur till gagn för vätgas- och bränslecellsteknikens utveckling i vårt land. Anslaget ska även kunna finansiera arbetet med att ta fram en vätgasstrategi för . avsätter vi till det nya anslaget. Sammanfattningsvis innebär detta att vi tillstyrker motionerna 2016/17:2898 (SD) och 2016/17:1772 (SD) i de aktuella delarna. Regeringens och de andra partiernas förslag till anslagsfördelning avstyrks i de fall då de inte överensstämmer med förslagen i de nyssnämnda motionerna. Vi avstyrker även övriga motioner i de delar som är aktuella i detta betänkande. Däremot tillstyrker vi regeringens förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för liksom även förslaget om nivån på elberedskapsavgiften. När det gäller regeringens förslag till olika bemyndiganden som är kopplade till några av anslagen, avstyrker vi de förslag som gäller de anslag som vi avvecklar helt i vårt förslag (se bilaga 7). Det innebär således att vi avstyrker regeringens förslag om bemyndiganden om anslagen 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft, 1:6 Planeringsstöd för vindkraft, 1:8 Energiteknik och 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning har vi föreslagit en sänkning med . Vi har däremot inte föreslagit någon annan nivå än regeringen när det gäller bemyndigandet för detta anslag eller de övriga bemyndigandena som regeringen föreslår. Svenska kraftnäts ekonomiska mål, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 17. Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt, och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. Jag står bakom regeringens förslag till investeringsplan för men vill här ifrågasätta hur de omfattande investeringar som måste göras på ska finansieras. I ett läge med stora investeringsbehov är det enligt min uppfattning inte rimligt att ska ge i utdelning till staten. Jag instämmer alltså i det som framförs i motion 2016/17:2473 (V) om att affärsverkets avkastningskrav måste ses över. vill se sänkta avkastningskrav som möjliggör för att hålla en hög investeringstakt, utan att det drabbar nätkunderna. Jag anser att genom ett tillkännagivande tydligt bör signalera till regeringen att ett sänkt avkastningskrav bör ingå i den pågående översynen av affärsverkets ekonomiska mål. Motionen tillstyrks därmed i den aktuella delen. Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I budgetmotion 2016/17:3350 presenteras partiets riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vi står bakom det som anförs i motionen som helhet, men vill här inledningsvis framhålla nödvändigheten i att fortsätter att utvecklas i hög takt. I budgetpropositionen visar regeringen dessvärre en anmärkningsvärd handfallenhet inför de utmaningar som människor ser omkring sig. Det alternativ vi och erbjuder är en plan för ett starkare med målet att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i vårt land. De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Att få fler i arbete är avgörande för att öka kunskapen i skolan, höja kvaliteten i välfärden och bygga ett starkare . beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. har därmed ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Genom beslutet fastställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 2 . I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom genom det nyssnämnda rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag väljer vi att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 21 Energi. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande vår syn på energipolitiken i allmänhet och på regeringens förslag. Vi refererar också den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3127. Vi vill inledningsvis framhålla att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av att vi har en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. ska ha ett robust energisystem som står på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi.