bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — Detta är ett problem som måste lösas eftersom det är först när man har ett bindande avtal på global nivå som alla länder av större vikt anslutit sig till, som man kan uppnå en rättvisare bördefördelning som inte snedvrider konkurrensen på världsmarknaden. I detta läge är det viktigare att verka för att man kan få ett bindande avtal för utsläppsminskningar på plats snarare än att lyckas överföra de mål som EU och satt upp på en global nivå. menar att om vi ska kunna klara vår industri och handel och därmed i förlängningen jobben och välfärden, måste vi ta med i beräkningen vad vi faktiskt släpper ut i förhållande till andra när vi beslutar om utsläppsminskningar. I fasade vi ut stora delar av vår användning av fossilt bränsle bl.a. genom en omställning inom uppvärmning. Detta har tillsammans med en nästan koldioxidfri elproduktion resulterat i att vi i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, detta trots vårt kalla klimat. Med anledning av att vi i endast står för av värdens totala utsläpp av växthusgaser, är det inte rimligt att vi i ska krävas på större utsläppsminskningar än andra länder. Regeringens linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också ska ta de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. EU kan mycket väl ta en ledande roll i internationellt samarbete gällande utsläpp av växthusgaser, men att EU ska gå före och ställa markant hårdare krav på medlemsstaternas industri i förhållande till den globala marknaden ser vi som långsiktigt ohållbart. vänder sig således emot att och EU ensidigt beslutar om väsentligt större utsläppsminskningar av klimatgaser än vad som nås i internationella avtal. är i det stora hela inte någon signifikant aktör, och även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten av de globala utsläppen högst begränsad. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5 och 9, 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1 och 5, 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 13, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 32. I likhet med andra industrialiserade länder har ett stort historiskt ansvar för sina utsläpp som starkt bidragit till klimatkrisen. I-länderna har fyllt en mycket stor del av det totala utsläppsutrymmet och därmed begränsat andra länders utveckling. Man kan därför på goda grunder hävda att har en klimatskuld. I en strävan efter att utsläppen per capita ska jämnas ut mellan länder är det därför rimligt att även hänsyn tas till det historiska ansvaret. I metoden Greenhouse Development Rights (GDR) etableras en global utsläppsbudget och krav på att utsläppsminskning och finansiering fördelas mellan länder efter historiskt ansvar och ekonomisk förmåga. bör i det internationella arbetet verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 33. Med hjälp av EU kan vi hantera många av våra framtidsutmaningar. Europasamarbetet ska vara ett gemensamt värderingsbygge mot protektionism och nationalism. Samarbetet inom Europeiska unionen är också avgörande för att möta många av de miljö- och klimatutmaningar vi står inför i , i , men också i världen. EU är vår viktigaste miljöorganisation som ger kraft att påverka också på den internationella arenan. anser att EU även i fortsättningen ska vara en pådrivande aktör inom de internationella klimatförhandlingarna. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 33. Att förhandla om klimatavtal är en komplex process där länders samarbetsvilja och förhandlingsförmåga sätts på prov. vet att möjligheten att nå överenskommelser ligger i förmågan att knyta samman minskad miljöpåverkan med ekonomisk utveckling i alla världens länder och att arbeta med investeringsstrategier i framför allt låg- och medelinkomstländer. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 4. Den globala uppslutningen bakom Kyotoprotokollet är mycket bristfällig. bör inom EU driva på i det internationella arbetet för att få ett nytt ramverk på plats . Det är vidare viktigt att åstadkomma mer långtgående utfästelser, som kan göra verklig skillnad för klimatet. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Flexibla mekanismer, punkt 4 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 2 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 2. Att bidra till klimatanpassning och utsläppsminskningar i utvecklingsländerna ger positiva effekter för en hållbar utveckling, inte minst genom tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, och ökar också möjligheterna att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Enligt Finanspolitiska rådets rapport bör den svenska klimatpolitiken utformas så att den bidrar till att minska de globala utsläppen av växthusgaser till en så låg samhällsekonomisk kostnad som möjligt. Att trappa ned insatser utanför landets gränser, så som regeringen föreslår, och i stället öka insatserna i för att minska utsläppen av växthusgaser innebär ökade kostnader för att minska utsläppen, eftersom det är avsevärt dyrare att nå samma utsläppsminskningsmål genom åtgärder endast på svenskt territorium. Mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) och gemensamt genomförande (Joint Implementation, JI) ger de länder som under Kyotoprotokollet har åtagit sig vissa utsläppsbegränsningar möjlighet att komplettera sina nationella utsläppsminskningar genom att förvärva utsläppsminskningar från projekt i andra länder, detta för att möjliggöra för internationella klimatinvesteringar som kan bidra till kostnadseffektiva utsläppsminskningar och till tekniköverföring. Vi anser därför att regeringen ska verka för att kostnadseffektiva flexibla mekanismer, likt dagens CDM, kommer att vara en del av det framtida klimatarbetet och att man i utformande av dessa nya mekanismer tar stor lärdom av hur CDM är utformat och dess gedigna kontrollsystem. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjandet av klimatinvesteringar i andra länder, punkt 5 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4. och EU har en skyldighet mot utvecklingsländerna att bidra till deras klimatanpassning och utsläppsminskningar. Det ger positiva effekter för hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, och ökar möjligheterna att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andra globala initiativ för att minska klimatpåverkan, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Vi har stora förhoppningar för men är väl medvetna om att detta avtal inte ensamt kommer att lösa alla klimatproblem. Fler samarbeten, likt CCAC, som kompletterar arbetet inom ramen för är viktiga, och vi tror att de kan bana väg för kommande klimatförhandlingar. Vi ser därför stor nytta i att utveckla fler och befintliga globala initiativ, såsom CCAC, och att även i fortsättningen är pådrivande i denna typ av processer. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. till 2030, punkt 7 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 6. Alliansen vill att EU ska enas om ett klimatmål där utsläppen ska minska med sammantaget till 2030 i stället för den ambitionsnivå på som den nuvarande regeringen har. Vi vill att ska uppnås internt inom EU, under förutsättning att det sker genom en kostnadseffektiv fördelning mellan EU:s medlemsländer. De resterande 10 procentenheterna ska uppnås via internationella mekanismer såsom CDM (Clean Development Mechanism) och JI (Joint Implementation) i samband med att andra utvecklade länder tar sin andel av utsläppsminskningarna. och EU har en skyldighet mot utvecklingsländerna att bidra till deras klimatanpassning och utsläppsminskningar. Det ger positiva effekter för hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, och ökar möjligheterna att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Vi vill också utveckla en global utsläppsmarknad och ett globalt pris på koldioxidutsläpp. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. till 2030, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 5. bör verka för att EU antar följande klimat- och energimål . Till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera sin verksamhet . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. EU:s långsiktiga klimatpolitik, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 14 samt 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 1. tycker att det är viktigt att man inom ramen för arbetet i EU är öppna för att justera EU-ländernas åtaganden baserat på hur ett kommande globalt avtal formuleras. För att inte försämra svensk och europeisk konkurrenskraft bör verka för att justera ambitionerna i förhållande till ett nytt globalt utsläppsminskningsavtal. EU står trots allt bara för av världens utsläpp medan resten av världen ökar utsläppen med motsvarande ett helt EU på mindre än . tycker därmed att regeringen i förhandlingarna för den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att åtagandena för medlemsstaterna ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare såsom , , , och . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. EU:s långsiktiga klimatpolitik, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 14. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Det europeiska beroendet av rysk gas bidrar till utsläpp av koldioxid och instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende medan andra har ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. Under alliansregeringen hade en hög ambitionsnivå i de klimatpolitiska förhandlingarna i EU. ska fortsätta driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 6–9 och 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 8. EU:s handel med utsläppsrätter är ett av de mest effektiva marknadsbaserade verktygen som klimatpolitiken har att tillgå, men det är inte tillräckligt. Syftet är att sätta ett pris på varje ton koldioxid som släpps ut genom att sätta ett tak för utsläppen med krav på att vissa sektorer köper de utsläppsrätter man behöver för att bedriva verksamheten. är det alldeles för billigt att orsaka klimatpåverkande utsläpp, vilket beror på att det finns för många utsläppsrätter. För att få en tydligare koppling mellan tillgång och efterfrågan bör processen med att minska inslaget av gratis tilldelning påskyndas. vill att alla utsläppsrätter ska auktioneras fr.o.m. att den fjärde handelsperioden inleds 2021. En marknadsstabilitetsreserv har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter. Det är ett viktigt steg i rätt riktning. Dock behöver fler utsläppsrätter försvinna permanent, både från marknaden och från reserven. vill därför annullera överskottet på utsläppsrätter med syftet att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp. minskas den totala mängden utsläppsrätter genom en procentuell reduktion av antalet. Reduktionen föreslås nu öka till , vilket är positivt, men tror att en ännu kraftigare reduktion behövs för att anpassa systemet till EU:s långsiktiga klimatåtaganden. Med färre utsläppsrätter höjs priset, därmed blir det dyrare att släppa ut och utsläppen minskar. Det är en viktig del i den gröna skatteväxlingen. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 6–9. Handelssystemet är EU:s viktigaste styrmedel för att minska utsläppen och för att det ska skapas ett högt pris för förorenaren. Med den nuvarande låga prisnivån fungerar inte systemet. Vi välkomnar därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet med en brantare utsläppskurva, undanhållande av 900 miljoner utsläppsrätter och en s.k. reserv för marknadsstabilitet för utsläppsrätterna, men de är inte tillräckliga. vill ha ett lägre utsläppstak (dvs. en brantare linjär utsläppskurva) som korresponderar med kravet om totala minskningar till 2030. Vi vill också ha ytterligare åtgärder i närtid (dvs. ) för att komma till rätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det alltför låga priset på utsläppsrätter, t.ex. genom att fler utsläppsrätter tas bort från marknaden. Alla utsläppsrätter måste auktioneras ut. Vi vill att en funktion om annullering av utsläppsrätter ska läggas in i handelssystemet. En väg skulle vara att använda den reserv för marknadsstabilitet som har införts och tillåta den att ta emot utsläppsrätter som permanent tas bort från systemet, dvs. Ett annat alternativ för att stärka reformeringen inom handelssystemet är att, i likhet med vad redan infört, sätta ett golv för lägsta pris för utsläppsrätter. bör driva dessa krav på reformering av EU ETS. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Länkning med andra utsläppshandelssystem, punkt 10 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del. EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, är ett gemensamt styrmedel för att uppnå EU:s klimatmål. Systemet bidrar till att skapa konkurrensneutralitet mellan EU:s länder och till att minska utsläppen på ett kostnadseffektivt sätt. Utsläppshandeln omfattar ungefär hälften av EU:s utsläpp och en stor del av utsläppen från energiproduktion och energiintensiv industri. Ett pris på utsläpp av koldioxid behövs i alla EU:s medlemsstater och legitimiteten för marknadsbaserade styrmedel bygger på att de anses relevanta samt att de bidrar till de långsiktiga målen till 2030 och 2050. Det är viktigt med ett stabilt, långsiktigt, förutsägbart och välfungerande EU ETS med stärkt prissignal för att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. För att åstadkomma ännu fler kostnadseffektiva utsläppsminskningar bör EU:s handelssystem länkas samman med system för utsläppshandel i andra delar av världen såsom i , och . Att knyta ihop olika system med varandra innebär att vi globalt kan åstadkomma en mer effektiv styrning för att minska utsläppen av växthusgaser. Visar vi på stabilitet i systemet finns det goda möjligheter att länka samma EU ETS med andra handelssystem i andra länder och regioner. En länkning med andra handelssystem skulle vara mycket fördelaktigt för EU. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvidgning till andra sektorer m.m., punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del och 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 12 samt 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31. EU ETS är ett bra styrmedel och förändringar i systemet bör göras återhållsamt där förändringar aviseras . Vi ser stora utvecklingsmöjligheter för systemet och anser att fler sektorer ska omfattas av handelssystemet. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvidgning till andra sektorer m.m., punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 12 samt 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31 samt 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel för minskade utsläpp och ett bättre klimat. EU:s mål för minskade utsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (EU ETS) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Vi anser att handelssystemet med utsläppsrätter bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. De växthusgaser som omfattas av EU ETS är koldioxid (CO2), lustgas (N2O) samt perfluorkolväten (PFC). I EU täcker EU ETS av de totala växthusgasutsläppen. För är motsvarande siffra . anser att alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. framtida klimatmål m.m., punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:852 av (S), 2015/16:1585 av m.fl. (MP), 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 3. Regeringens linje förefaller vara att inga uppfyllda mål räcker, ribban ska ständigt höjas ytterligare. ska gå före och visa ”ledarskap” oavsett kostnad och oavsett om andra länder följer efter eller ej. Tanken bakom denna ambitionsnivå är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att strategin fungerar. Det finns ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det till och med vara så att denna politik genom s.k. koldioxidläckage bidrar till att öka utsläppen i andra länder. Om det blir dyrare att tillverka varor i och är risken stor att företag i stället flyttar till andra länder med lägre energipriser. framhåller i sin rapport klimat för pengarna att det saknas underlag för att bedöma risken för s.k. koldioxidläckage, det vill säga att produktion flyttas från till länder med lägre eller inga utgifter för koldioxidutsläpp. Vi anser det vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i den utsträckningen att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Mot bakgrund av att koldioxidutsläppen ökar markant på andra håll i vår omvärld anser vi att det bör göras djupare konsekvensanalyser av att en ambitiös klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen. I detta bör ingå att skyndsamt göra en genomgripande analys av risken för koldioxidläckage, så att inte värdefull svensk industri försvinner utomlands till ingen nytta för miljömålen men till en stor samhällskostnad. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. framtida klimatmål m.m., punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:852 av (S), 2015/16:1585 av m.fl. (MP),