bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortfarande brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom får kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har tillstyrkt att ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken, och därmed avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte finansutskottets förslag till beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 1. I det följande redovisas det sammanfattade innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 1. När det gäller övriga delar står jag bakom utskottets förslag. Anslagen 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag och 4.1 m.m. bör vara , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att en justering av anslagen bör göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver bör anslaget 2:4 ombudsmän () vara högre än regeringens förslag. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att myndigheten bör ges ökade resurser för att kunna hantera den stora mängden ärenden. Dessutom bör anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. vara lägre än regeringens förslag. För att finansiera andra prioriterade satsningar bör länsstyrelsernas anslag för miljöarbete återställas till den anslagsnivå som gällde , och detta innebär en minskning av anslaget med . Vidare bör en justering av anslaget göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Vidare bör anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati vara högre än regeringens förslag. Statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhället och kommuner mot våldsbejakande extremism bör öka. Förutom en ökning med bör det göras en överflyttning av resurser från till lokal nivå. Anslaget 6:3 Datainspektionen bör vara högre än regeringens förslag. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att myndigheten bör ges ökade resurser för att förbättra sina förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. Därutöver bör anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter vara högre än regeringens förslag. Fler kommuner bör tillåtas bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Slutligen bör anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer vara högre än regeringens förslag. Det behövs ett fortsatt och långsiktigt arbete för romsk inkludering. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. har tillstyrkt att ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med beslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte bör brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom finansutskottet i steg ett, rambeslutet, har föreslagit att ska ställa sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktningen på budgetpolitiken, deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 1. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2016/17:2848. När det gäller övriga delar står jag bakom utskottets förslag. Anslaget 4:1 m.m. bör minskas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Arbetet i bör effektiviseras. Dessutom bör en justering av anslaget göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver bör anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med jämfört med regeringens förslag. I denna del står jag inte bakom den satsning på som regeringen föreslår inom miljöområdet. De satsningar som föreslås av regeringen inom migrationsområdet bör flyttas tillbaka till utgiftsområde 8 och en justering av anslaget bör göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Dessutom bör anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati vara högre än regeringens förslag och hänvisas till arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Anslaget 6:3 Datainspektionen bör vara högre än regeringens förslag. Myndighetens arbete med att bl.a. förebygga och motverka integritetskränkningar inklusive näthat behöver förstärkas. Även i denna del bör en justering av anslaget göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Dessutom bör anslaget 7.2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer vara högre än regeringens förslag. Slutligen bör anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag, 2:4 ombudsmän (), 3:1 , 6:2 Justitiekanslern, 6:5 och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv vara , , , , , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att en justering av anslagen bör göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. organisation , punkt 4 (V) (V) anför: menar att det finns ett stort behov och ett stort utrymme för att vara en stark röst i världen när det gäller frågor kring fred, demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, nedrustning och solidaritet. I en föränderlig värld är det självklart att den svenska representationen i olika delar av världen kan behöva omprioriteras. Den borgerliga regeringen beslutade att stänga en rad svenska ambassader, vilket har skadat bilden av och försämrat regeringens möjligheter att föra en självständig och tydlig utrikespolitik. kritiserade den förra regeringens beslut att stänga ambassaderna i , och . motsatte sig den svenska representationen i . Vår förhoppning är att en ny regering och en delvis ny inriktning på utrikespolitik också ska märkas i utlandsrepresentation. Bland annat behöver representation i och förstärkas. blev den 135:e staten i världen att erkänna som stat. Erkännandet skickar en tydlig signal till om att inte accepterar ockupationen av . I och med att har erkänt som stat vore det på sin plats att uppgradera det svenska generalkonsulatet i till ambassad. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 1: 1.Riksdagen godkänner de höjda stödnivåerna för endagstidningar (avsnitt 11.3). 2.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt uppställning. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges enligt uppställning. 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (avsnitt 2.1 och 5.4.1). 5.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 5.4.2). 6.Riksdagen beslutar att får finansiera förvärvet av andel i fastigheten 1 i dess helhet med anslag (avsnitt 5.4.3). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020 (avsnitt 5.4.3). 8.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 5.4.3). 9.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som står till disposition, enligt uppställning. 10.Riksdagen beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet (avsnitt 5.4.4). 11.Riksdagen anvisar för ett ramanslag under utgiftsområde 1 , som står till ombudsmäns (JO) disposition, enligt uppställning. Redogörelse /16:RS1 årsredovisning för . Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:63 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till apanage till att gälla statschefen och tronarvingen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska apanagets storlek och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och vad det får användas till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:205 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet för statsråd att vara föräldralediga och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:693 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa presstödet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till krav på insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1835 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att avskaffa presstödet och förenkla möjligheten att driva medieföretag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2223 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2533 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett svenskt konsulat i staden i irakiska och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2574 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och med avseende på ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2580 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna regeringsföreträdare ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2581 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa regeringsföreträdarnas arvodesnivåer till dess att den reella skillnaden blir densamma som 1998 och därefter låsa framtida ökningar av arvodena till hur reallöneökningen för gruppen arbetare utvecklar sig, och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att landsbygdsfrågorna bör ha ett eget departement och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2848 av Skånberg m.fl. (KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2853 av Skånberg (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör omlokalisera från till västra och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3083 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra Sieps uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3285 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabellen i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta genomföra en fortsatt studie över företagsklimatet i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare åtgärder i arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning om politisk extremism och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för politiken om mänskliga rättigheter motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt verka för ökat stöd för demokratiska värderingar och värderingar om mänskliga rättigheter i alla delar av , och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat, och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter genom att ansluta fler kommuner till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska, och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda arbetet med att inrätta ett romskt språkcentrum och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter för Justitiekanslern att företräda staten i rättsliga tvister, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3411 av och (båda C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3429 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt förslaget i tabellen i motionen. Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och oppositionspartiernas anslagsförslag Avvikelse från budgetprop. Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information På grund av avrundningar vid angivande av enskilda anslag överensstämmer M:s och L:s totalsumma för utgiftsområdet inte till fullo med summeringen av anslagen. Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden och oppositionspartiernas inställning till bemyndigandena Stöd till politiska partier Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 1 Avvikelse från budgetprop. Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för press, radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier yttrande 2016/17:UU2y [1] Internationella arbetsorganisationen () är ett av s.k. fackorgan med uppgift att bevaka frågor om arbetsvillkor, diskriminering m.m. Inom ramen för denna uppgift bevakar ursprungsfolkens arbets- och livsvillkor. utarbetar bl.a. konventioner, och 1989 tillkom konvention nr 169. Konventionen innehåller ett antal bestämmelser och åtaganden till skydd för ursprungsfolken. [2] Utredningen (vallagsutredning) redovisade sitt uppdrag (SOU 2016:71). [3] Skrivelsen har behandlats av i ett separat betänkande (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137). [4] Regeringen beslutade att överlämna skrivelsen Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29) till . Skrivelsen bereds av i ett separat betänkande (bet. 2016/17:KU6). [5] Justitieombudsmännens ämbetsberättelse bereds av i ett separat betänkande (bet. 2016/17:KU11). [6] beslutade regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att analysera vissa frågor om insyn i partiers och valkandidaters finansiering i syfte att åstadkomma ett sammanhållet och väl avvägt regelverk i fråga om insyn i partifinansiering (dir. 2014:90 och 2016:30). Kommittén har överlämnat betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74) till ansvarigt statsråd. [7] . Vi ska nu debattera del av statsbudgeten som utgörs av utgiftsområde 1 . Området rör finansieringen av den centrala statsledningen, flera viktiga myndigheter, statsbidrag och uppdrag. Inom ramen för utgiftsområdet gör vi moderater andra prioriteringar än regeringen. Jag vill lyfta fram några av dem. Vi vill utöka anslaget för med . För dem som lyssnar och tittar kan jag säga att består av mycket kompetenta tjänstemän inom förvaltningen som ger oss riksdagsledamöter möjlighet att göra oberoende granskningar av olika samhällsföreteelser men kanske främst av regeringens olika förslag. Eftersom den här regeringen inte längre på ett sätt som skulle vara önskvärt redovisar effekterna av sin politik, vilket även och kritiserat, har detta instrument blivit än viktigare. Vidare vill vi moderater öka anslaget till Justitiekanslern för att stärka rollen som statens företrädare i olika rättsliga tvister. Vi vill också prioritera Datainspektionens uppdrag att motverka integritetskränkningar, främst när det gäller näthat, varför myndigheten tillförs 2 miljoner. vill också utöka anslaget inom området som rör åtgärder för nationella minoriteter för att göra det möjligt för fler kommuner att ansluta sig till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Vikten av att kunna tala sitt språk i kontakter med myndigheter, i förskolan och inom äldrevården har mycket tydligt framkommit i de möten vi har haft med företrädare för våra minoriteter. Det fungerar mer eller mindre bra i de kommuner som har tagit på sig detta ansvar och som får ta del av statsbidrag. Men det ska i sig inte hindra att fler kommuner kan ansluta sig, utan det är en vilja som ska bejakas. På det temat framför vi moderater i vårt alternativ även att en del av det höjda anslaget om 30 miljoner till åtgärder för den nationella minoriteten romer ska tillfalla inrättandet av ett romskt språkcentrum. I den plan vi moderater har uttryckt för ett starkare ingår arbetet med att skapa ett tryggare samhälle. I det sammanhanget vill jag lyfta fram det vi kanske lägger mest kraft bakom i vårt alternativ. Den oro som många känner och uttrycker över de hot vi ser mot det fria, öppna och demokratiska samhälle som utgör kan väl inte undgå någon. Grundläggande värden som demokrati, rättsstat, individens frihet, ömsesidig respekt och tolerans gentemot personer med andra uppfattningar och övertygelser utmanas av våldsbejakande och extremistiska rörelser. Hot mot tjänstemän, hot mot journalister, hot mot folkföreträdare och hot mot enskilda medborgare utmanar denna öppenhet och trotsar demokratins spelregler. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Dessa krafter får inte stå oemotsagda. Då sviktar stödet för de demokratiska värderingarna och vår samhällsstruktur, och då ökar skepticismen och otryggheten. Tryggheten måste vara säkrad över hela vårt land. Våra demokratiska fri- och rättigheter borde vara självklara om man så bor på landsbygden, i förorten eller i innerstaden. Detta råder inte fullt ut. Vi vill med hjälp av förebyggande arbete värna demokratin i arbetet mot våldsbejakande extremism, och vi föreslår därför ökade resurser. Vi satsar 30 miljoner mer än regeringen på anslaget Allmänna val och demokrati, och jag vill peka ut några särskilda åtgärder. Framför allt gäller det att utöka arbetet mot våldsbejakande extremism. Vi vill som en del av politiken för att främja mänskliga rättigheter öka stödet för demokratiska värderingar och värderingar om mänskliga rättigheter. Bland annat handlar detta om det så viktiga att motarbeta hedersrelaterat våld och förtryck. föreslår också en avhopparverksamhet för dem som vill lämna extremistiska grupper. Det är ingen hemlighet att många av dem som kommer tillbaka från till exempel kriget i framstår som ideal eller upphöjs som ett slags förebilder av främst unga. Det är därför viktigt att sprida kunskaper om dem som hoppat av just för att de har tagit avstånd från våldsbejakande extremism och sett vad den i verkligheten innebär i form av brutala övergrepp. Det behövs en nationell kommunikationsstrategi. Det finns goda exempel på detta runt om i världen, bland annat i - #notinmyname, som har byggts upp av muslimer som har tagit avstånd från Isil/Daish. Vi föreslår också inom ramen för politiken som rör mänskliga rättigheter ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck. Vi driver regeringen framför oss i detta arbete. Vi har tidigare lagt fram förslag om 15 tillkännagivanden, där vi tillsammans med regeringen är överens om 7. Ett enigt utskott konstaterar att 3 av dem är tillgodosedda men att 4 återstår. Utskottet riktar därför ett enigt tillkännagivande i detta. Vi förutsätter att regeringen kommer att ta initiativ i detta arbete. Det är ofta så att man berättar om vad det är man vill. Vi har hört förtjänstfullt berättas om vilka satsningar som kan komma. Men jag är också lite nyfiken på neddragningarna som föreslår. Framför allt har jag inte riktigt förstått neddragningen på länsstyrelserna som ni föreslår. Regeringen gör i budgetpropositionen en satsning på 30 miljoner för att snabba på bygglovshanteringen och kunna komma igång med en betydligt snabbare byggprocess. Det har också synts ute att vi har gjort det här .