bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — I denna del föreslår motionärerna ökningar av anslaget om dels för förstärkning av utskottspersonal i beredningen av ärenden som rör uppföljning av JO och , dels för förstärkning av . Motionärerna föreslår vidare att anslaget 2:4 ombudsmän () ska ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. I denna del anför motionärerna att myndighetens arbete med inspektioner behöver förstärkas. Därutöver föreslås att anslaget 3:1 ska ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. I denna del föreslår motionärerna en ökning av anslaget för arbete med delaktighet och självbestämmande. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 4:1 m.m. ska minskas med jämfört med regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att regeringen med bör föregå med gott exempel i egenskap av styrande organ och klara sig med färre medel. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska ökas med jämfört med regeringens förslag. Enligt motionärerna bör länsstyrelserna få ett ökat stöd i sitt arbete med djurskyddskontroller. Därutöver bör enligt motionärerna de som regeringen föreslår ska tillföras anslaget för länsstyrelsernas arbete med mottagande och bosättning av nyanlända omlokaliseras och i stället användas för länsstyrelsernas brottsförebyggande arbete och identifierade behov inom krisberedskap och civilt försvar. Dessutom föreslår motionärerna att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska minskas med jämfört med regeringens förslag. Enligt motionärerna bör anslaget hanteras mer långsiktigt och kontinuerligt, och en större ökning av anslaget ske framöver. Motionärerna föreslår även att anslaget 6:3 Datainspektionen ska ökas med jämfört med regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att myndigheten är i behov av resursförstärkning. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska minskas med jämfört med regeringens förslag. I denna del anförs att de politiska partierna i större grad bör finansiera sin egen verksamhet. Dessutom föreslår motionärerna att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska minskas med jämfört med regeringens förslag. Enligt motionärerna är det olyckligt att en enskild satsning bär en sådan tydligt etnisk prägel. Den särskilda satsningen på den nationella minoriteten romer bör därför skrotas. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 8:1 Presstöd ska minskas med jämfört med regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att presstödet behöver reformeras. För att underlätta en sänkning av presstödet föreslås dock förbättringar inom andra områden. Bland annat att reklamskatten för dagspressen och periodiska publikationer avskaffas. Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska minskas med jämfört med regeringens förslag. och (båda C) föreslår i kommittémotion 2016/17:3411 att anslagen 4:1 m.m. och 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska minskas med respektive jämfört med regeringens förslag i propositionen. När det gäller anslaget 4:1 m.m. anser motionärerna att arbetet i säkerhetsråd bör kunna ske inom ramen för tidigare anvisade anslag eller genom omprioriteringar. Regeringens förslag om förstärkningar av anslaget för att stärka arbetet med migration, svensk export och medling och konfliktförebyggande bör avvisas. När det gäller anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. avvisar motionärerna regeringens förslag om tillskott i syfte att korta handläggningstiderna för byggande. Handläggningstiderna bör i stället förkortas genom regelförenklingar. Vidare anser motionärerna att god miljötillsyn kan hanteras inom tidigare ram. Därutöver anser motionärerna att justeringar av båda anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår vidare att anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag, 2:4 ombudsmän (), 3:1 , 6:2 Justitiekanslern, 6:3 Datainspektionen, 6:5 , 8:2 Myndigheten för press, radio och tv och 9.1 för europapolitiska studier samt EU-information ska vara , , , , , , , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. I kommittémotion 2016/17:3429 föreslår m.fl. (L) att anslagen 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag och 4.1 m.m. ska vara , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 2:4 ombudsmän () ska vara högre än regeringens förslag. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att myndigheten bör ges ökade resurser för att kunna hantera den stora mängden ärenden. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska vara lägre än regeringens förslag. För att finansiera andra prioriterade satsningar vill motionärerna återställa länsstyrelsernas anslag för miljöarbete till den anslagsnivå som gällde , och detta innebär en minskning av anslaget med . Vidare anser motionärerna att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Dessutom föreslår motionärerna att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara högre än regeringens förslag. Enligt motionärerna bör statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhället och kommuner mot våldsbejakande extremism öka. Förutom en ökning med föreslår motionärerna en överflyttning av resurser från till lokal nivå. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 6:3 Datainspektionen ska vara högre än regeringens förslag. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att myndigheten bör ges ökade resurser för att förbättra sina förutsättningar att bedriva en aktiv tillsyn. Motionärerna föreslår även att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att fler kommuner bör tillåtas bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att det behövs ett fortsatt och långsiktigt arbete för romsk inkludering. Skånberg m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2016/17:2848 att anslaget 4:1 m.m. ska minskas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. I denna del anför motionärerna bl.a. att arbetet i bör effektiviseras. Motionärerna anser även att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska minskas med jämfört med regeringens förslag. I denna del anför motionärerna bl.a. att de inte står bakom den satsning på som regeringen föreslår inom miljöområdet och att de föreslagna satsningarna inom migrationsområdet ska flyttas tillbaka till utgiftsområde 8. Vidare anser motionärerna att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår även att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara högre än regeringens förslag och hänvisar till arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Därutöver föreslås att anslaget 6:3 Datainspektionen ska vara högre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna att myndighetens arbete med att bl.a. förebygga och motverka integritetskränkningar inklusive näthat behöver förstärkas. Även i denna del anser motionärerna att en justering av anslaget ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Dessutom anser motionärerna att anslaget 7.2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska vara högre än regeringens förslag. Slutligen föreslår motionärerna att anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag, 2:4 ombudsmän (), 3:1 , 6:2 Justitiekanslern, 6:5 och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv ska vara , , , , , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. har i ett yttrande, som finns i bilaga 7, lämnat synpunkter på bl.a. anslaget 4:1 m.m. i den del som avser utrikesförvaltningen. Utskottet framhåller att representation utomlands är en viktig fråga för landets utrikes-, säkerhets-, bistånds- och näringspolitik. Enligt utskottet är en väl utrikesförvaltning, både på i och på plats ute i världen, en förutsättning för att kunna vidmakthålla relationer som ligger till grund för samarbete på viktiga områden och för att kunna förstå politiska, ekonomiska och kulturella trender i världen. För att uppnå effektivitet och kontinuitet i en modern utrikesförvaltning är det också enligt utskottet viktigt att slå vakt om möjligheter att såväl behålla som rekrytera personal med olika kompetenser. Av yttrandet framgår att utskottet har informerats av kabinettssekreterare om departementets ekonomi och utrikesförvaltningens utveckling. Enligt uppgift kan den ekonomiska situationen betraktas som stabil. På grund av vissa besparings- och produktivitetskrav kan det dock bli aktuellt med nedläggningar av utlandsmyndigheter. Vidare framhålls att inom ramen för anslaget 4:1 m.m. föreslås i budgetpropositionen bl.a. att medel tillförs för insatser relaterade till det svenska medlemskapet i säkerhetsråd, för att stärka svensk kapacitet för medling, dialog och konfliktförebyggande, för en ambassadörstjänst mot människohandel, för främjandeinsatser vid nya utlandsmyndigheter och för migrationsarbete. Enligt kabinettssekreteraren ingår de föreslagna anslagsförändringarna i utrikesförvaltningens del av anslaget 4:1 m.m. Därutöver noterar utskottet i sitt yttrande att motionsförslagen om en minskning av anslaget 4:1 m.m. i flertalet fall inte har specificerats med avseende på utrikesförvaltningens del av anslaget. Vidare konstaterar utskottet att andel av anslaget uppgår till , att var av antalet medarbetare inom anställda inom utrikesförvaltningen och att merparten av kostnader hänförs till verksamhet utomlands. Sammantaget har utrikesutskottet inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4.1 m.m. och anser därmed att bör avstyrka motionerna 2016/17:2223, 2016/17:2848, 2016/17:3285 yrkande 1, 2016/17:3411 och 2016/17:3429 i de delar de berör anslaget 4:1 m.m. I denna del finns en avvikande mening (C) och fyra särskilda yttranden (M, SD, L, KD). behandlade utskottet regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (bet. 2014/15:KU12). I propositionen lämnade regeringen förslag till ändringar av några bestämmelser i presstödsförordningen som reglerar driftsstödet till dagstidningar i syfte att anpassa regelverket till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspressen står inför. Därutöver angavs att regeringen avsåg att återkomma med förslag om stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. föreslog att skulle godkänna regeringens förslag. Därutöver föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde bl.a. om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:195). I budgetpropositionen föreslog regeringen höjda stödnivåer för dagstidningar som kommer ut och en jämnare stödtrappa för dagstidningar som kommer ut en eller . välkomnade regeringens förslag i denna del (bet. 2015/16:KU1 s. 51 och 60). Utskottet konstaterar dock att tillkännagivande om ett ökat driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar rörde både endags- och tvådagarstidningar, att regeringens förslag om en jämnare stödtrappa för endagstidningar i sig inte innebar ett ökat driftsstöd för dessa tidningar och att tillkännagivandet därmed inte var tillgodosett fullt ut. Sammantaget var utskottet dock inte berett att förorda ytterligare tillkännagivanden till regeringen och avstyrkte därför ett motionsyrkande. behandlade utskottet regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75). I betänkandet behandlades bl.a. tillkännagivande om ett ökat driftsstöd för lågfrekventa dagstidningar (bet. 2015/16:KU21 s. 31 f.). Utskottet ansåg alltjämt att tillkännagivande inte var tillgodosett fullt ut och delade därför inte regeringens bedömning som redovisades i skrivelse 2015/16:75 att tillkännagivandet var slutbehandlat. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma i frågan, t.ex. i budgetpropositionen. En ny lag om stöd till partigrupperna Som har redovisats tidigare föreslår riksdagsstyrelsen i budgetpropositionen att 10 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöters och partigruppers arbete i (lag) ska ändras på så sätt att schablonbeloppet för stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter ska höjas från per politisk sekreterare och månad till per politisk sekreterare och månad. Lagändringen föreslås träda i kraft . I denna del noterar utskottet att riksdagsstyrelsen har överlämnat framställningen Ny ersättningslag och lag om stöd till partigrupperna (framst. 2015/16:RS7) till och att framställningen har behandlats av (bet. 2016/17:KU3). I framställningen föreslås bl.a. att lag ska upphävas och ersättas med en ny lag, lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i och att den nya lagen ska träda i kraft . Den föreslagna lagen innehåller bl.a. bestämmelser om stöd till partigrupperna för politiska sekreterare till riksdagsledamöterna. Enligt lagförslaget ska lämna stöd till kostnader för politiska sekreterare och stödet ska lämnas till partigrupperna med ett belopp som förvaltningen bestämmer (3 kap. 2 §). Av den föreslagna bestämmelsen framgår vidare att stödet ska motsvara kostnaden för en sekreterare per riksdagsledamot. Enligt föreslagen ikraftträdande- och övergångsbestämmelse ska vid bestämmande av storleken på stödet till partigrupperna för kostnaden för de politiska sekreterarna per person och månad för det belopp som anges i 10 § andra stycket lag i bestämmelsens senaste lydelse tillämpas (punkten 3). I sitt ställningstagande anförde att med hänsyn till att genom den nya lagen bemyndigas att meddela föreskrifter om stödet till de politiska sekreterarna saknas det behov av den föreslagna övergångsbestämmelsen i punkt 3. Bestämmelsen borde därför utgå. Sammantaget föreslog utskottet att , med undantag för punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen och en smärre korrigering i lagtexten, skulle anta riksdagsstyrelsens förslag till lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i och avslå ett motionsyrkande som gällde den föreslagna ordningen med en delegation till att bestämma bl.a. storleken på stödet till partigrupperna för kostnaden för politiska sekreterare (bet. 2016/17:KU3 s. 11 f.). I denna del finns i betänkandet en reservation (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:35–37). I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som tas upp i förslagspunkten Anslag m.m. inom utgiftsområde 1. har tagit ställning till bl.a. utgiftsramen för utgiftsområde 1 för , dvs. till det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. I ett yttrande till finansutskottet från (yttr. 2016/17:KU1y) föreslog utskottet att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens förslag om ram och avstyrka de motstående förslagen som lagts fram i fem partimotioner (M, SD, C, L, KD). Förslagen i motionerna innebar att ramen för utgiftsområdet skulle minskas i förhållande till regeringens förslag. beslutade att tillstyrka regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1, enligt vilket ramen för utgifterna för utgiftsområdet ska uppgå till sammantaget 13 . kommer att behandla finansutskottets betänkande. Utskottets ställningstagande till anslagsfördelning för bygger på förutsättningen att fastställer ramen för utgiftsområde 1 i enlighet med finansutskottets förslag. Som framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som finansutskottet föreslår att ska fastställa inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. , utgår från en lägre ram än den som föreslås av finansutskottet. När det gäller arbetet inom konstaterar utskottet att regeringen tillfört en ökning av anslaget med anledning av bl.a. plats i säkerhetsråd och arbetet med migrationsfrågor. Utskottet välkomnar de föreslagna årliga tillskotten för dels länsstyrelsernas arbete med mottagande och bosättning av nyanlända, djurskyddskontrollverksamheten och handläggningstiderna för överklagade plan- och bygglovsärenden, dels arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Vidare noterar utskottet föreslagna tillskott för verksamheterna vid , Justitiekanslern och Datainspektionen. Sammantaget delar utskottet de bedömningar som görs i budgetpropositionen när det gäller anslagsfördelningen och satsningarna inom utgiftsområdet. Det innebär att utskottet tillstyrker regeringens, riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns (JO) förslag om anslag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 punkterna 2, 9 och 11) och avstyrker motionerna 2016/17:2223, 2016/17:2848, 2016/17:3285 yrkandena 1–11, 2016/17:3411 och 2016/17:3429. Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 5. Höjda stödnivåer för endagstidningar Utskottet välkomnar förslaget om höjda stödnivåer för endagstidningar och delar de bedömningar som regeringen gör i budgetpropositionen i denna del. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag i redovisad del (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 punkt 1). Som redovisats har antagit riksdagsstyrelsens förslag till lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i , och den nya lagen ska träda i kraft . Lagförslaget innebär bl.a. att beslutanderätten i fråga om storleken på stödet till partigrupperna för kostnaderna för politiska sekreterare delegerats till . Storleken på stödet ska således inte längre anges i lag utan i tillämpningsföreskrift beslutad av riksdagsstyrelsen. Det kan vidare konstateras att den årliga nivån på stödet framgår av riksdagsstyrelsens överväganden och förslag i budgetpropositionen när det gäller anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. Med hänsyn till att bemyndigats att meddela föreskrifter om stödet till de politiska sekreterarna saknas det behov av den föreslagna ändringen i lagen om stöd till riksdagsledamöters och partigruppers arbete i . Lagförslaget bör därför utgå. Detta innebär att utskottet inte ställer sig bakom riksdagsstyrelsens lagförslag. Utskottet anser således att ska avslå riksdagsstyrelsens lagförslag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 punkt 4). I budgetpropositionen föreslås vidare att beslutar att får finansiera förvärvet av andel i fastigheten 1 i dess helhet med anslag. Utskottet delar de bedömningar som riksdagsstyrelsen gör i budgetpropositionen i denna del. När det gäller utformningen av själva beslutet bör det enligt utskottet justeras något så att det framgår att det är som får finansiera aktuellt fastighetsförvärv. Därmed tillstyrker utskottet delvis riksdagsstyrelsens förslag i denna del (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 punkt 6). I övrigt tillstyrker utskottet de förslag som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () har lagt fram (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 punkterna 3, 5, 7, 8 och 10). Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden finns i bilaga 6. Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstaten Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om begränsningar i apanaget och ett motionsyrkande om ökad insyn i kungliga hov- och slottsstaten. Jämför reservation 1 (V). (L) yrkar i motion 2016/17:63 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa apanaget till att gälla statschefen och tronarvingen (yrkande 1), att minska apanagets storlek (yrkande 2) och att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och vad det får användas till (yrkande 3), och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför bl.a. att får samtliga kungligheter som ingår i tronföljden ta del av apanaget och att kungen bestämmer hur apanaget ska fördelas. Enligt motionären bör endast statschefen och tronarvingen få stöd av staten genom apanage. Nuvarande system behöver därför ses över och tydliga regler tas fram som utvisar vem som ska ha rätt till apanage och apanagets användningsområde. I flerpartimotion 2016/17:1051 yrkande 6 begär m.fl. (MP, V, L, C, S) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till krav på insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Som har redovisats tidigare är kungliga hovstaterna den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. I budgetsammanhang delas hovet in i kungliga hovstaten (hovstaten) och kungliga slottsstaten (slottsstaten). Anslaget fördelas på hovstaten () och slottsstaten (). Till hovstaten hör med kansli, en ekonomi- och personalavdelning, och en informationsavdelning. De anslagsmedel som avser hovstaten uppgick till . Från denna del av anslaget finansieras kostnader för bl.a. representation, statsbesök, resor, transporter och personal. Anslaget täcker även sådana levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefsfunktionen. Slottsstaten omfattar Husgerådskammaren, inklusive , och . Husgerådskammaren svarar för förvaltningen, underhållet och vården av de kungliga slottens konstverk, möbler och andra inventarier. svarar för tillsynen och förvaltningen av de kungliga slotten med tillhörande byggnader och parkanläggningar. Därutöver ansvarar ämbetet för visningsverksamheten vid de kungliga slotten. De anslagsmedel som avser slottsstaten uppgick till . Anslagsmedel som avser hovstaten disponeras av Kammarkollegiet och betalas ut engångsvis efter rekvisition till H.M. Konungens hovförvaltning. Anslagsmedel som avser slottsstaten får användas efter beslut av . Regeringsformen innehåller inga bestämmelser om hovet. I förarbetena framhöll departementschefen, i likhet med Grundlagberedningen, att hovet bör stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den senaste övergripande översynen av regeringsformen gjordes av den parlamentariskt sammansatta kommittén (SOU 2008:125). Grunderna för statsskick och att är en monarki ingick dock inte i kommitténs uppdrag. Lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt 3 § första stycket 4 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska i enlighet med vad som närmare föreskrivs i 5 § samma lag granska årsredovisningen för bl.a. slottsstaten. Av 5 § första stycket framgår att granskningen ska ske i enlighet med god revisionssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitliga och räkenskaperna rättvisande samt – med undantag för granskningen av redovisningen för bl.a. slottsstaten – om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut (årlig revision).