bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — kommer det att handla om någonting helt annat för men något som återigen har att göra med personer som ser ut som jag. Jag kan upplysa om att faktiskt har fler personer som ser ut som du - som jag väljer att kalla för utrikes födda - som representanter i kommunfullmäktige än , , och Liberalerna. Om du ska rikta denna kritik mot något parti kan du börja med att sikta åt något annat håll. Jag vill därefter gratulera dig, , till att du precis förstörde julen för 500 000 barn. Jag tror på många saker. Jag tror framför allt på , och jag tror på att vi i har en god ton mot varandra. När det gäller de middagar och resor som vi tydligen har gjort är det nog någonting som vet mer om än vad jag gör. Jag har aldrig varit med på sådana middagar eller gjort några sådana resor. Jag vet inte om partiledningen heller har gjort det. Men det är möjligt att sitter i partiledningen i hemlighet. Jag har ingen aning. Varför, , gör vi denna neddragning? Jag ska förklara för svenska folket som tittar på detta. Vi gör det mycket enkelt. Det är nämligen så att vi sänker denna nivå till exakt samma nivå som alla fattigpensionärer lever på. Den nivån drar vi ned till. Det ska inte vara luxuöst och kastas ut pengar till olika enheter som ska ta hand om nyanlända. Man vräker in pengar i hål där de bara försvinner. Vi vill att alla som kommer till och vistas i ska ha samma nivå som fattigpensionärer - någonting uppenbarligen inte bryr sig speciellt mycket om. Det fanns i världshistorien då fartygskaptener slog ned och kidnappade människor för att få med sig dem som besättning på handelsrutterna. Fartygen var ofta på väg till , och det är på grund av de händelserna vi har fått uttrycket "sjanghajad", det vill säga kidnappad. Jag tror att man ska vara lite försiktig när man i politik låter sig bli sjanghajad av kinesisk politik och kinesiska lösningar. Det är nämligen inte så att en modell som funkar i ett land - i en diktatur - med självklarhet kan flyttas till ett annat land och bli en lösning för alla. Det var dessutom ganska obehagliga förhållanden för de besättningsmän som blivit sjanghajade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Detta väcker också frågor om ärligheten i och påstående att man vill samarbeta. Om man vill sätta sig ned och samarbeta och kommer med en färdig modell, hämtad från , som ska genomföras till punkt och pricka blir det nämligen konstigt att fundera på hur man kan samarbeta. Jag tror att samarbete kan vara bra, men det förutsätter att samarbete sker kring rätt saker. Om alla är överens om dålig politik blir det dåligt för . Det är dock inte detta som är min huvudsakliga fråga i det här replikskiftet. Jag håller med om att den stora utmaningen vi har framför oss är hur vi ska hantera att det kommer många nya till svensk skola. Den stora skillnaden mellan Liberalerna och är att vi ägnar mycket tid åt att utveckla politik för att dessa unga människor ska lyckas i svensk skola. Vi funderar på om man kan prioritera timplanen mer, och vi funderar på om man kan förlänga tiden även på andra sätt - till exempel genom att korta ned sommarlovet. Vi funderar på om man kan förlänga skolplikten. Det gör vi just för att dessa människor måste få en riktigt bra chans att lyckas i svensk skola, för lyckas de inte med den får de det svårt i samhället . Varför lägger inte fram några förslag för att lyfta resultaten för de elever som kommer nya till ? Jag tackar för en frisk debatt. Jag har väntat på att den här frågan skulle komma. Jag kan väl säga så här: Vi använder i den positiva modellen. Jag ska faktiskt ge att Liberalerna, dåvarande , har lyft fram skolfrågan och varit den drivande enheten för den, fru talman. Jag avser alltså helt enkelt att som sverigedemokrat kidnappa frågan från Liberalerna. Ungefär så kan vi väl se Shanghaimodellen. Vi valde att kalla den Shanghaimodellen, men vi hade lika gärna kunnat kalla den Singaporemodellen. låg dock bäst till i undersökningar . I både och - som visserligen också är kinesiskt, medan inte är det - har man exakt samma modeller. Man har samma system för hur man bygger upp det: Man satsar på lärarna. Genom att man satsar på lärarna blir det en långsiktig effekt hos eleverna. Detta är ingen quickfix. Vi har i varit världsmästare på att kasta fram lösningar. Jag vet att Liberalerna har varit med och tagit fram en hel del lösningar som sedan tyvärr, när vi har lyft över dem till kommunerna för att de skulle rulla vidare, inte har fortsatt. Därför tror jag att vi är överens också om att ett förstatligande av svenska skolan, det vill säga att vi ser till att staten tar ansvaret på många områden, skulle kunna vara nyttigt. Jo, vi har faktiskt föreslagit någonting väldigt kreativt, och det är förberedelseskolan. Jag hade en hel presskonferens om just förberedelseskolan. Där ser vi till att de nyanlända som kommer får befintlig kunskap - och befintlig social kunskap - för att kunna kliva in i det svenska skolsystemet. Det handlar om att dessa elever inte ska misslyckas och att lärarna, som får nya elever, inte ska känna sig misslyckade. De befintliga eleverna i det vanliga klassrummet ska också känna att de får den undervisning de förtjänar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Att fortsätta föreslå samma saker om och om igen är ungefär som att fortsätta tvätta bilen med samma smutsiga vatten, fru talman. Jag tror inte att bilen blir renare då, utan jag tror att vi måste vara lite fräscha och våga tänka utanför ramarna. Jag är dock den första att sätta mig vid samma bord som du, , och diskutera vår framtida skolpolitik. Om vi kallar det Shanghaimodellen eller inte får vi se. Jag tror ju inte på detta med att sjanghaja. Det man gjorde i den historiska kontexten var att överfalla, kidnappa, binda fast och slå ned människor för att sedan låta dem jobba under slavliknande förhållanden. Jag tror på demokrati och samtal i stället för den typ av politik pläderar för. Vi är helt överens om att det nog vore bättre om staten tog över huvudmannaskapet. Anledningen till att vi tycker det är att vi vill lyfta resultatet för dem som har det allra svårast. Vi tror också att likvärdigheten skulle öka på det sättet, och det är särskilt viktigt i den här kontexten då vi tar emot många nyanlända. Jag konstaterar att det föreslår är två saker: Man ska inte redovisa betygen på samma sätt för dessa elever, och man ska sätta dem i en lång förberedelseskola i stället för i dagens förberedelseklasser där man testar om de kan gå in och lära sig på andra lektioner i den ordinarie . Det viktiga är nämligen att dessa elever inte bara får en bra start utan också kommer in i det ordinarie skolsystemet. Jag tror att svensk skola har förmåga att lyckas med detta. Jag tror att de nya som kommer till har stor förmåga att lyckas i svensk skola. Med en bra politik tror jag att det kan bli en stor framgång för att vi nu får nya människor till det här landet. Jag tror att faktiskt kan lyfta sig generellt, men det kräver att man har en politik för att se till att både de som går i den ordinarie och de som kommer till får en riktigt bra chans. Jag ser att egentligen inte har så stort intresse av detta. Ni väljer att inte redovisa betygen och att sätta dessa elever i en särskild skolform. Jag, Liberalerna och allianspartierna lägger väldigt mycket kraft på att fundera över hur dessa elever får bättre förutsättningar, mer tid och skickliga lärare för att lyckas bättre i skolan. Det är skillnaden mellan Alliansen och . Jag tror att skillnaden är väldigt liten, och jag tror att även när han står i talarstolen kommer att upptäcka att är väldigt . Vi har sprutat ur oss förslag - vi har ungefär 50 nya förslag - och jag presenterade några av dem. Jag vet att gärna vill missförstå detta, fru talman, för det är lite jobbigt när ett annat parti kommer in och försöker ta över en fråga man länge har fått ansvara för - och gjort ett ganska bra jobb med. Vi kan nu se att effekten börjar synas och att det sakta men säkert börjar gå uppåt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning När det gäller slavliknande förhållanden tror jag tyvärr att en del av personalen i skolan känner att de är i det läget. Men i stället för att kasta olika liknelser fram och tillbaka ska jag ta upp någonting konkret. Jag tror att och jag är helt överens om något, fru talman. Det gäller det faktum att 5 000 skolor i inte har en läroplan för förberedelseklasserna. Hur kan vi ha det på det sättet för så många elever? Vi har 500 samiska elever som har en egen läroplan, men alla nyanlända i som går i förberedelseklass har ingen egen läroplan. De har ett förslag från och en uppmuntran till hur det ska göras, men de har ingen läroplan. Låt oss börja i rätt ände och se till att vi strukturerar upp grunden för alla som kommer, så att alla får en likvärdig utbildning! finns det nämligen 5 000 olika nivåer av likvärdighet i för dem som går i förberedelseklass. Ja, blir det ett axplock av frågor man får möjlighet att nämna. För del är det otroligt viktigt med de satsningar alliansregeringen gjorde på skolan. En del av dem väljer den socialdemokratiskt ledda regeringen att fortsätta med. Vi brinner alla för alla barns möjlighet att använda sin potential och för alla elevers möjlighet att, oavsett bakgrund, lyckas på olika sätt. Att det då finns kompetenta lärare som möter våra barn och elever på absolut bästa sätt, oavsett om det är i förskolan, eller gymnasieskolan, blir otroligt viktigt. Precis som sa tidigare var det med glädje vi noterade PISA-undersökningens resultat. Där fick vi möjlighet att se att en del av de reformer alliansregeringen genomförde har bidragit till att vända utvecklingen. Inte minst lyfte man fram Mattelyftet som en viktig ingrediens, och vi ser också att kompetensutvecklingsinsatser av olika slag ger utdelning. Det hade varit spännande att få ta debatten med tidigare ledamot i utbildningsutskottet, som ständigt och med emfas hävdade att vi i varje förslag från alliansregeringen sprang åt helt fel håll. Jag väntar mig en lite annan ton från den nuvarande ledamoten , men det var intressant att kunna se vilka delar som har varit viktiga för att bygga kvalitet i den svenska skolan. I fokuserar vi egentligen på tre saker. Det handlar till att börja med om lärarens avgörande roll för elevens framgång. Jag nämnde just Matematiklyftet. har också lyft fram professionsutvecklingsprogram, som jag tror är en viktig del. Det ska bli spännande att få ta del av hur det kan utvecklas. Karriärlärarsystemet, som alliansregeringen lyfte fram och byggde upp - med vissa svagheter, kan man väl säga - förtjänar också att byggas vidare på. Vi ser ju behovet av att stärka lärares kompetens på olika sätt. Redan vid förra PISA-utvärderingen uttrycktes förvåning över att de mest kompetenta eller duktigaste lärarna, i ett land som , också hade de delvis lättaste eleverna. Man funderade då på hur man skulle kunna ta sig an den utmaningen. Ett svar från allianspartierna var just karriärlärarreformen, med ett tydligt sikte på skolor i olika utanförskapsområden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Fler vägar till läraryrket har redan lyfts fram i debatten, bland annat Teach for . Det finns intressanta förslag om fristående lärarutbildning. Man kan tycka att det krockar med rekommendationer om att inte ha alltför många utbildningar av olika slag. Men jag är beredd att tänka framåt och titta på hur vi, på ganska kort sikt, kan ge den svenska skolan möjlighet att med hjälp av ett antal åtgärder fungera på ett bra sätt. En viktig sak att sprida blir inte minst de modeller som växer fram för hur lärarassistenter ska användas. Den andra saken vi fokuserar på handlar om valfrihet för elever, föräldrar och lärare. pekar man på valfriheten på en massa olika sätt och pekar på negativa konsekvenser. är valfriheten en viktig del i det svenska samhällsbygget. Den gäller i princip alla barn i vårt land. De har möjlighet att välja. Det styrs inte av plånboken. Det kan göra det i viss utsträckning . Men skolan är avgiftsfri. Det är viktigt att slå vakt om detta och att den kan fortsätta att utvecklas. Då är det skrämmande att det finns partier som tycker att den politiska ledningen vet vad som är bäst och att man därför ska begränsa individens valfrihet på ett sätt som är allt annat än framåtsyftande. Den tredje saken vi fokuserar på handlar om att utbildning ska kunna leda till jobb. Det fanns ett stort engagemang från regeringens sida för Euroskills, . Det var fantastiskt att se så många unga, duktiga yrkesmänniskor tävla mot andra unga, duktiga yrkesmänniskor från andra länder - att se stoltheten över den kompetens som man utvecklat på olika sätt. Det är uppenbart att det behövs satsningar på studie- och yrkesvägledning, för att verkligen lyfta fram möjligheten att göra välinformerade val. Nuvarande näringsministern basunerade ut i en av de största morgontidningarna att elever som valde bort yrkesprogrammen var smartare än dåvarande utbildningsministern. Det bidrog inte till att skapa en bild av kvaliteten på yrkesprogrammen. Det gav en allt annat än rättvisande bild. De programmen har nämligen kunnat erbjuda högskolebehörighet för alla som har gjort sådana val. Det vill jag befästa än en gång. Yrkesutbildningens år ska tydligen fortsätta. Det blir ett långt år, eller kanske . Det är bra om de långsiktiga förslagen från visar hur yrkesprogrammens kvalitet kan stärkas och inte slätas ut alltför mycket. Det ska bli spännande att ta del av remissvaren. Jag vill nämna industritekniska programmet i , som i går fick ta emot kommuns jämställdhetspris. Det handlar just om arbetet med att skapa möjligheter på de olika yrkesprogrammen, att jobba med jämställdhet, insikter, arbetssätt och handlingskraft så att det ska bli en inkluderande lärmiljö. Det gäller inte bara för tjejer och killar utan också för personer med många olika bakgrunder. En av de viktigaste utmaningarna som jag ser framöver handlar om att många av våra skolor har fått ta emot många elever som har varit på flykt, under . Det görs ett fantastiskt stort arbete med det . Det finns stora utmaningar framöver. Jag hinner inte gå in på våra förslag . Men vi vill såklart vara med och lyfta fram möjligheter för att många av de nya svenskarna ska kunna få en bra utbildning i vårt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi deltar inte i dagens anslagsbeslut. Men vi har lämnat ett särskilt yttrande. Jag vill passa på och skicka en tidig julhälsning till alla som sitter här i kammaren men framför allt till alla lärare och elever i den svenska skolan. Tack, , för ditt anförande! Du pekade mycket förtjänstfullt på hur viktiga våra yrkesutbildningar vid yrkesprogrammen är i vår gymnasieskola. Jag måste bara ställa en kontrollfråga. Jag tror inte att jag förstod riktigt. Som jag ser det har det kommit ganska många signaler om att yrkesprogrammen har haft svårt att rekrytera elever. Vi ser ett sjunkande söktryck. Vi ser att många platser står tomma. Vi ser också att många yrkesprogram får lägga ned, på grund av för få sökande. Det leder i sin tur till mycket stora problem för kompetensförsörjningen, inte minst lokalt och regionalt. När jag är ute och träffar företagare är just oron för kompetensförsörjningen den vanligaste oron jag hör talas om. Att yrkesprogrammen får lägga ned leder också till stora problem för de ungdomar som går miste om en högkvalitativ utbildning, som kan leda till att man kan ta bra jobb i och utomlands, men också till egenföretagande. Men sa verkligen att det är nuvarande näringsministerns fel att det är så få som söker till yrkesprogrammen? Jag vill bara kolla det. Jag gav det som ett exempel på information som fördes fram av dåvarande oppositionen, i ett antal olika sammanhang, om att de nya yrkesprogrammen som infördes stängde dörrar mot framtiden. De skulle inte ge den kompetens som skulle behövas, och man var en loser om man valde ett yrkesprogram. Det var olyckligt. Och det är en diskussion vi behöver ta. Jag ser inte att enbart obligatorisk högskolebehörighet skulle vara vägen att gå för att stärka kvaliteten. Man bör snarare satsa på studie- och yrkesvägledning och på det som har kommit fram i utredningar om till exempel prao, som regeringen har sagt att man ska titta på framöver. har föreslagit att motsvarande UF ska få ett större genomslag också i där man jobbar med företagsamhet och entreprenörskap - att man på olika sätt får prova på. Vi vet också, utifrån utredningen som jag hänvisat till, att elever känner till väldigt få yrken. Det gör det svårt att göra ett välinformerat val. Därför bör man verkligen tänka på hur det i ska skapas största möjliga förståelse för de olika yrken som finns. Vad innebär de? Och vilka framtidsmöjligheter finns genom att välja olika former av yrkesprogram? Jag tog näringsministerns kommentar som ett exempel på hur man har varit med om att inte sprida en rättvisande bild av yrkesprogrammens utformning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag och är fullkomligt överens om hur viktigt det är att våra yrkesprogram inte bara är utan också uppfattas som attraktiva. Det är en mycket stor uppgift för landets studie- och yrkesvägledare att säkerställa att unga människor får rik och bra information. Men det är också en viktig uppgift för våra huvudmän att säkerställa att det finns tillgång till studie- och yrkesvägledning. Regeringen har höga ambitioner när det gäller studie- och yrkesvägledningen, som är väldigt viktig. Vi kommer säkert att återkomma till det i andra sammanhang. Jag vill inte stå här och slåss om vems fel det är att yrkesprogrammen minskar i popularitet. Men om vi ska vara riktigt noga tycker jag att man ska redogöra för historien på rätt sätt. , vem var det som marknadsförde yrkesprogrammen som program och inriktningar för studietrötta? Vem var det som gjorde en poäng av att yrkesprogrammen inte skulle leda till högskolebehörighet, om inte eleverna gjorde extra stora ansträngningar? Jag tror att signaler spelar roll. Det är viktigt att alla vi som har det stora ansvaret att arbeta med utbildningspolitik - det kanske viktigaste politikområdet - vinnlägger oss om att använda orden på rätt sätt. Det gäller inte minst yrkesprogrammen, som åtminstone jag kommer att göra mitt allra bästa för att beskriva på ett så rättvisande sätt som möjligt. Det är förstås också min och vår gemensamma uppgift att säkerställa att det verkligen är hög kvalitet på yrkesprogrammen. Den tid då dåvarande alliansregeringen marknadsförde yrkesprogrammen som program för skoltrötta är förbi. Yrkesprogrammen är framtidsprogram för de elever som vill skapa sig en god framtid på arbetsmarknaden och som egenföretagare. Vi från har framhållit vikten av valfrihet och möjligheten till olika vägar framåt. Därför var det väldigt viktigt för oss att yrkesprogrammen i gymnasiet 2011 också kunde leda till olika val för eleverna. De kunde välja en allmän högskolebehörighet och i vissa fall en särskild högskolebehörighet. Eller också kunde de välja att fördjupa sig inom yrkesprogrammen. För har det varit jätteviktigt att kunna lyfta detta på olika sätt. När det gäller studie- och yrkesvägledning måste man lyfta studie- och yrkesvägledarens roll. Man måste också se på hur hela - åtminstone under de senaste fyra fem åren - på olika sätt kan förbereda inför de val som eleverna senare måste göra. Där behöver man göra fler satsningar än enbart på studie- och yrkesvägledare. Man måste införa fler moment i olika kursplaner som handlar om arbetsmarknadskunskap. Jag instämmer i bilden av gymnasieskolans kvalitet, att ett alltför lågt söktryck och alltför få elever i olika klasser kan leda till en sämre kvalitet. Där är det viktigt att se på hur olika regionala samarbeten runt om i kan utvecklas, så att man verkligen stärker kompetensen på yrkesprogrammen, så att man fortsätter att utveckla teknikcollege, vårdcollege och så att lärlingsutbildningen får en möjlighet att få ett rejält fotfäste. Inte minst för de många nyanlända som kommer till vårt land kan lärlingsutbildningen vara en väldigt viktig form för att lära sig ett yrke, lära sig språket och lära sig hur samhället i stort fungerar genom learning by doing. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag tackar för frågorna, och jag tror att det finns alla möjligheter att på olika sätt stärka kvaliteten på yrkesutbildningarna framöver, även om man givetvis ska ha kvalitet på alla utbildningar i den svenska skolan. En av mina favoritförfattare heter . Hon påminde i en artikel om att varje individ inte bara är det enhetliga yttre vi ser, utan att individen också har ett mångfacetterat inre. Hon beskrev det som att varje människa inom sig har en fullständig palett av möjliga beteendemönster, en palett som består av komplexa symfonier som i sin tur består av olika melodier. Och vilka melodier som kommer ut avgörs förstås både av individen själv och av den omvärld och de dirigenter som man möter i livet. Jag tycker att det är en vacker bild, och jag tror att det är en ganska sann bild av verkligheten. Det är också en bild som man har nytta av när man funderar över skolpolitik. Den säger något om varje människas potential att utvecklas och vikten av att man möts av förväntningar och möjligheter. Bilden säger någonting om vikten av att eleven vill och själv är beredd att anstränga sig för utvecklas och nå sin potential. Jag tror att det är centralt och någonting som vi ofta glömmer i skoldebatten. Det är faktiskt i grunden viktigt att eleven också vill och anstränger sig. Bilden säger något om vikten av skolsystemet och miljön som individen möter, och den säger också hur viktigt det är man möter skickliga lärare. Det är en central komponent i varje människas liv att hitta en lärare som har förmåga att hjälpa till att fullborda de symfonier som människan har inom sig. Det är så som man måste se det. Det är samverkande faktorer och ett samspel mellan olika nivåer som avgör om det går bra för en elev eller inte. Det är också samverkan mellan olika faktorer och olika nivåer som avgör om det går bra för ett skolsystem eller inte. När något inte fungerar - oavsett om det är systemet, läraren eller eleven - når man inte alls så långt som man annars skulle kunna göra. Ska vi fortsätta att lyfta svensk skola, och det ska vi, måste vi se till att fler lär sig mer. Då måste man jobba med alla dessa delar. Eleven måste vilja, läraren måste vara skicklig och miljön för lärande måste vara den allra bästa. När nu lyfter i internationella kunskapstester - även om man ska vara reserverad inför de som har kommit hitintills, för det kan ju komma andra som visar annorlunda resultat - är det bra för den enskilde och väldigt bra för . Det är otroligt glädjande att kunskapsresultaten nu höjs. Det är bra för på lång sikt, och det är det som avgör vårt välstånd. Men framför allt är det viktigt för individen. Det som ligger bakom är hårt slit från enskilda individer, från enskilda elever och från lärare. Sannolikt handlar det också en del om de politiska reformer som har genomförts. Vi fick rätt mycket kritik när Alliansen genomförde ett stort reformpaket . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag tycker att det är bra att utbildningsminister nu tackar elever och lärare för att de har lyft resultaten. Det är väldigt viktigt att göra det. Men jag tycker faktiskt att han borde ha kommit hit och tackat dem som står bakom reformerna och som har bidragit till detta. Få har som raljerat över företrädaren reformer och reformtakt. Han borde därför orka komma hit och säga tack till dem i denna kammare som orkade hålla emot när det blåste som mest. Det var de rödgröna som kritiserade att det hände för mycket, det var de rödgröna som hävdade att det hände för lite.