bet · H301CU17 · 2016-02-26 00:00:00 — om samhällets stöd till överskuldsatta Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser. Regeringen avser bl.a. att föreslå ändrade skuldsaneringsregler, vidta åtgärder för att förtydliga vad budget- och skuldrådgivningen innebär samt ge ett uppdrag till m.fl. myndigheter att ta fram rekommendationer när det gäller budget- och skuldrådgivning med syftet att bidra till utveckling och uppföljning av budget- och skuldrådgivningsverksamheten i kommunerna. Regeringens skrivelse 2015/16:66 om samhällets stöd till överskuldsatta. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Samhällets stöd till överskuldsatta Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samhällets stöd till överskuldsatta lägger skrivelse 2015/16:66 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), Nooshi Dadgostar (V), (S), Shadiye Heydari (S), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2015/16:66 om samhällets stöd till överskuldsatta. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning när det gäller åtgärder med anledning av . Vid utskottets besök på lämnades information om den ovan nämnda granskningsrapporten. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I enlighet med 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. överlämnade granskningsrapporten – hur fungerar samhällets stöd och insatser? (RiR 2015:14) till . Syftet med granskningsrapporten har varit att granska effektiviteten i skuldsaneringssystemet. överlämnade till regeringen och överlämnade regeringen skrivelsen om samhällets stöd till överskuldsatta (skr. 2015/16:66) till . Samhällets stöd till överskuldsatta Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om samhällets stöd till överskuldsatta till handlingarna. har granskat skuldsaneringssystemets effektivitet. konstaterar i sin granskning att det i skuldsaneringslagen (2006:548) regleras tre verksamheter som tillsammans syftar till att ha förebyggande och rehabiliterande effekt på överskuldsättning, nämligen skuldsaneringsverksamhet, den kommunala budget- och skuldrådgivningen samt stöd till den kommunala verksamheten. Dessa tre verksamheter utgör tillsammans den verksamhet som kallar skuldsaneringssystemet. I sin rapport granskar de statliga åtagandena inom detta system. Den ursprungliga skuldsaneringslagen infördes . Den har utvärderats och ändringar har genomförts. Den nu gällande skuldsaneringslagen infördes och vissa ändringar gjordes . konstaterar dock i sin förstudie att trots de ändringar som gjorts finns många av de problem inom skuldsaneringssystemet som varit kända fortfarande kvar som skuldsättningen ökar. I rapporten behandlas följande revisionsfrågor: • Hur mycket kostar överskuldsättningen i form av ohälsa och frånvaro från arbetsmarknaden? • Har regeringens åtgärder inom skuldsanering varit effektiva i bemärkelsen att antalet beviljade ansökningar utvecklats tillfredställande i förhållande till syftet med skuldsaneringslagen? • Har regeringen skapat förutsättningar för en ändamålsenlig budget- och skuldrådgivningsverksamhet? anför att det råder brist på underlag som kan användas för att beräkna överskuldsättningens samhällsekonomiska kostnader. har därför beställt en konsultrapport i syfte att få fram ett underlag för överskuldsättningens kostnader i form av produktionsbortfall samt kostnader inom socialförsäkringssystemet och sjukvården. Utifrån detta underlag har en uppskattning gjorts av problemets storlek varvid antalet överskuldsatta, utifrån en snäv definition, beräknas uppgå till 28 000 individer och kostnaden för sjukvård och produktionsbortfall till ca . Till detta kommer kostnader inom socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen om . har även undersökt kostnaderna för samhällets insatser inom skuldsaneringssystemet. uppgick dessa till . konstaterar att de samhällsekonomiska och statsfinansiella kostnaderna för överskuldsättning sannolikt vida överstiger kostnaderna för samhällets insatser för att hantera problemet. konstaterar att antalet skuldsaneringsansökningar har ökat kraftigt () och att lämnades 10 083 ansökningar in, vilket är det högsta antalet ansökningar sedan skuldsaneringslagen infördes. konstaterar vidare att kostnaderna för verksamheten har ökat som produktiviteten och kvaliteten i verksamhet har kunnat bibehållas. Dock har väntetiderna och antalet gamla ärenden ökat . Parallellt med denna utveckling har antalet svårt skuldsatta ökat. konstaterar även att omfattningen av den kommunala budget- och skuldrådgivningen varierar stort mellan landets kommuner och att väntetiderna är fortsatt långa på flera håll. Vidare konstateras att det förebyggande arbetet inom budget- och skuldrådgivningen är begränsat. Vad gäller det stöd lämnar till budget- och skuldrådgivningen konstaterar att det generellt sett är uppskattat, men att det finns synpunkter på bl.a. kursutbudet och it-stödet. noterar vidare att någon tillsyn inte utförs över verksamheten, vilket bl.a. tillskrivs avsaknaden av tydliga bedömningskriterier för verksamheten. Enligt bedömning beror bristerna inom den kommunala budget- och skuldrådgivningen på att verksamheten inte inkluderar myndighetsutövning, att kommunens incitament att satsa på verksamheten i många fall är svag, att det saknas tydliga mål eller krav för verksamhetens omfattning eller kvalitet och att det inte utövas någon tillsyn. Den sammantagna slutsatsen är att myndigheternas stöd till budget- och skuldrådgivningen i huvudsak är behovsanpassat. Det är bedömning att dagens reglering har allvarliga brister när det gäller förutsättningarna att genom tillsyn säkerställa att kommuninvånarna får tillgång till en likvärdig tjänst. Granskningens resultat har föranlett att lämna följande rekommendationer: • Regeringen bör vidta åtgärder för att höja kvaliteten på statistik rörande förekomsten av överskuldsättning i samhället och de kostnader som detta medför i form av minskat arbetskraftsdeltagande och ohälsa, för att bättre kunna utforma förebyggande och rehabiliterande insatser. • Regeringen bör säkerställa att skuldsaneringsverksamheten hos har kapacitet att klara av det ökande ärendeinflödet utan att väntetiderna blir för långa. Lång tid i skuldsättning är starkt förknippat med ohälsa. Att bibehålla eller öka kapacitet blir särskilt viktigt i ljuset av att regeringen planerar att vidta åtgärder som syftar till att fler ska ansöka om skuldsanering. De kostnader som uppstår skulle sannolikt kunna täckas av exempelvis minskade utgifter inom sjukvården till följd av minskad ohälsa bland överskuldsatta. • Regeringen bör stödja i det fortsatta arbetet med att identifiera presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i syfte att informera dem om möjligheterna till skuldsanering. • bör fortsätta att utveckla arbetet med att identifiera presumtiva skuldsaneringsgäldenärer i syfte att informera om möjligheterna till skuldsanering. Inom ramarna för detta är det viktigt att fortsätta undersöka orsakerna till att antalet presumtiva skuldsaneringsgäldenärer ökar. • Regeringen bör tydliggöra det regelverk som styr den statliga tillsynen över den kommunala budget- och skuldrådgivningen, för att på så sätt säkerställa att Inspektionen för vård och omsorg har förutsättningar att utföra tillsyn över verksamheten inom samtliga kommuner samt granska verksamhetens kvalitet. • Regeringen bör ta fram tydliga grundkrav och mål för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Dels för att möjliggöra ändamålsenlig tillsyn, dels för att stärka verksamhetens roll. • Regeringen bör förstärka resurser för stöd till den kommunala budget- och skuldrådgivningen i syfte att bättre matcha de kommunala rådgivarnas behov inom t.ex. utbildning. • Regeringen bör ta initiativ till att bilda ett nätverk mellan berörda myndigheter och aktörer vars syfte ska vara att samverka kring frågor som rör överskuldsatta och budget- och skuldrådgivning. Nätverket bör bestå av aktörer som på olika sätt kommer i kontakt med, och hänvisar till den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Utöver dessa rekommendationer uppmanar regeringen att närmare undersöka alternativa sätt att finansiera budget- och skuldrådgivningen. I skrivelsen välkomnar regeringen granskning av effektiviteten i skuldsaneringssystemet. En väl fungerande och effektiv skuldsaneringsverksamhet är enligt regeringen viktig för att förebygga och motverka en överskuldsättning som medför stort personligt lidande för den drabbade och anhöriga liksom betydande kostnader för samhället. Som också framhålls i granskningsrapporten pågår på regeringens initiativ ett antal utvecklingsarbeten inom området. Regeringen konstaterar att den granskning som nu har genomfört bidrar till att ytterligare sätta ljuset på frågan och möjliga åtgärder. I regeringens strategi mot överskuldsättning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18) har regeringen presenterat ett flertal åtgärder som tar sikte på att motverka att enskilda får ekonomiska problem och att hjälpa dem som fått problem med skulder att på ett rimligt sätt ta sig ur en sådan situation. I detta arbete har regeringen bl.a. tagit hänsyn till iakttagelser och föreslår följande åtgärder med anledning av dessa: Rekommendation om överskuldsättningens kostnader Regeringen konstaterar att statistik kring skuldsättning på såväl individ- som samhällelig nivå finns att tillgå, men delar bedömning att statistiken inte ger en heltäckande bild av problemets omfattning. Det är därför angeläget att berörda aktörer fortsätter att utveckla och använda olika former av statistik och beslutsunderlag avseende överskuldsättning i sitt fortsatta arbete, t.ex. inom ramen för de uppdrag som ges att dels ta fram rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen, dels medverka till att ett strukturellt samarbete kommer till stånd mellan aktörer som möter skuldsatta personer. Rekommendation om skuldsaneringsverksamhetens utveckling Regeringens bedömning är, i likhet med , att skuldsaneringssystemets effektivitet behöver förbättras. Det är angeläget att fler svårt skuldsatta ansöker om och genomgår skuldsanering. Regeringen anser, i likhet med , att det är av stor vikt att väntetiderna i handläggning inte blir för långa. Regeringen avser därför att föreslå ändrade skuldsaneringsregler som syftar till att fler svårt skuldsatta ska ansöka om och genomgå skuldsanering. För att detta inte ska leda till längre väntetider i handläggningen har regeringen också aviserat att ytterligare medel kommer att tillskjutas . Rekommendation om budget- och skuldrådgivningens förutsättningar Regeringen anser, i likhet med , att en budget- och skuldrådgivning anpassad efter de behov som finns i respektive kommun är en viktig verksamhet för att förebygga och motverka överskuldsättning. I den kommande propositionen om ändrade skuldsaneringsregler avser regeringen att lämna förslag som syftar bl.a. till att tydliggöra vad budget- och skuldrådgivningen innebär och underlätta tillsynsinsatser. Regeringen har även aviserat ett uppdrag till m.fl. myndigheter att ta fram rekommendationer när det gäller budget- och skuldrådgivning med syftet att bidra till utveckling och uppföljning av budget- och skuldrådgivningsverksamheten i kommunerna. Regeringen konstaterar att har uppmanat regeringen att närmare undersöka alternativa sätt att finansiera budget- och skuldrådgivningen, dock utan att lämna någon rekommendation. Regeringen har studerat den finansieringsmodell som används i och som hänvisar till. En väsentlig skillnad mellan och är dock att i är budget- och skuldrådgivning en angelägenhet, medan den i bedrivs av privata aktörer som upphandlas via en statlig aktör. Frågan om skuldsaneringssystemets finansiering behandlades även i betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78). Utredningen föreslog en modell där kreditmarknadens aktörer i högre utsträckning står för finansieringen genom en höjning av den avgift som tas ut av de aktörer som finansierar tillsynsverksamhet. Det är inte aktuellt att ändra principerna för finansieringen av de insatser som görs inom systemet, dvs. finansiering av budget- och skuldrådgivning (och andra insatser på nivå med relevans för hushållens ekonomiska situation) och statlig finansiering av (förstärkt) och verksamheter. Det är viktigt att även beakta de insatser med betydelse för kreditmarknaden som görs av bl.a. och Datainspektionen samt de omfattande insatser som sker inom det civila samhället. Utskottet anser att en väl fungerande och effektiv skuldsaneringsverksamhet är viktig för att förebygga och motverka en överskuldsättning som medför stort personligt lidande för den drabbade och anhöriga liksom betydande kostnader för samhället. Utskottet välkomnar därför granskning av effektiviteten i skuldsaneringssystemet. Den granskning som har genomfört bidrar till att ytterligare sätta ljuset på frågan och möjliga åtgärder. presenterade regeringen en strategi mot överskuldsättning som syftar till att motverka att enskilda får ekonomiska problem och att hjälpa dem som fått problem med skulder att på ett rimligt sätt ta sig ur en sådan situation. I strategin har regeringen bl.a. tagit hänsyn till iakttagelser (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.5). Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta med anledning av iakttagelser, bl.a. att föreslå ändrade skuldsaneringsregler som syftar till att fler svårt skuldsatta ska kunna ansöka om och genomgå skuldsanering, utan att detta ska leda till längre väntetider i handläggning. En proposition är aviserad till . Vidare har tillskjutits ytterligare medel eftersom ändrade skuldsaneringsregler kommer att innebära utökade arbetsuppgifter och krav på myndigheten. Förstärkningen sker med 2016, 2017, 2018 och varaktigt . Därutöver avser regeringen att vidta åtgärder för att förtydliga vad budget- och skuldrådgivningen innebär samt ge ett uppdrag till m.fl. myndigheter att ta fram rekommendationer när det gäller budget- och skuldrådgivning med syftet att bidra till utveckling och uppföljning av budget- och skuldrådgivningsverksamheten i kommunerna. Med detta föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:66 om samhällets stöd till överskuldsatta