bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att påskynda pendeltågstrafikutbyggnaden och fler spår i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3373 av (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om planering av infrastruktur och tillgång till mark och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3374 av (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vägar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansiering av infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur till andra länder och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa teknikutvecklingen och väga in framtidens tekniska möjligheter i beslut och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur till andra länder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3378 av m.fl. (M): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att stärka kopplingen mellan infrastruktur och bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3391 av m.fl. (KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetet med Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva förutsättningarna för en finansieringslösning av en östlig förbindelse som knyter samman trafikledsförbindelsen kring och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till förbättrade förbindelser över och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna för tyngre och längre godståg och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringsformen för icke-statliga flygplatser behöver ses över och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3399 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att basindustrins rälskapacitet bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 17 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) i m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda FP) och (båda M) och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) och (båda FP) m.fl. (FP) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (FP) m.fl. (S) och i (båda S) och (båda M) m.fl. (M) m.fl. (S) och (båda S) Boriana och (båda M) och (båda M) och (båda M) m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (S) och (båda S) och (båda MP) och (båda MP) m.fl. (M, C, KD) och (båda M) och (båda M) och (båda M) m.fl. (S) och (båda M) och (båda SD) m.fl. (M) m.fl. (S) i (M) och (båda S) och (båda C) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) Boriana m.fl. (M) m.fl. (S) och (båda SD) m.fl. (M, C, KD) m.fl. (M) m.fl. (SD) och (båda M) och (båda M) och (båda M) Per Åsling (C) och (båda C) och (båda C) m.fl. (M) m.fl. (KD) och (båda L) och (båda M) och (båda M) m.fl. (M) m.fl. (M) och (båda M) m.fl. (S) och i (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda MP) m.fl. (M) och (båda C) och (båda M) m.fl. (M) m.fl. (MP) i m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) i m.fl. (S) och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) och (båda L) m.fl. (SD) och (båda M) och (båda MP) m.fl. (M) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (M) och (båda SD) m.fl. (M) och (båda SD) och (båda C) m.fl. (S) och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) och (båda S) och (båda C) och (båda C) Per Åsling (C) Per Åsling m.fl. (C) Boriana m.fl. (M) m.fl. (KD) Per Klarberg m.fl. (SD) m.fl. (KD) m.fl. (L) Jag yrkar bifall till reservation 6 i utskottets betänkande. Vi ska tala om framtidens infrastruktur, och förmodligen är det här den viktigaste debatten vi har under hela mandatperioden. Det känns väldigt angenämt att stå här, för det här handlar om grundläggande vardagsvillkor för väldigt många människor. När jag förberedde mig för denna debatt satt jag och bläddrade i rätt många järnvägsböcker som finns i min bokhylla och fastnade för en som heter Spår i landskapet. Hur järnvägen format land och stad. Om man ser på olika sorters infrastruktur är järnvägen unik. Det finns ingen annan infrastruktur som så mycket har påverkat geografi - hur städer och landsbygd, bebyggelsemönster och natur har utvecklats efter vad våra förfäder gjorde . Jag är både historie- och geografilärare och vill erinra om . var då ett av de fattigaste länderna i hela . Vi kunde inte försörja vår egen befolkning, och miljoner utvandrade och fick söka sin näring i andra världsdelar och andra länder. Ett antal framsynta personer, Gripenstedt och andra, menade att vi måste satsa på framtidens infrastruktur. De hade modet att tillsammans med finansministrar och andra låna upp motsvarande dåvarande statens budget för att bygga ny järnväg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Mot fonden av detta växte industrier fram, till exempel verkstäder som inte bara tillverkade själva järnvägen utan som tillverkade lok, vagnar och allt som hör till järnvägsinfrastrukturen. Dessa knoppade av sig och blev i sin tur andra företag, och i hägnet av dessa investeringar växte många av de industrier fram som inte bara anställde väldigt många människor utan även blev exportindustrier, gav skatteintäkter och var en väldigt viktig faktor i exempellösa tillväxt . Tack vare dessa stora ekonomiska effekter av järnvägsbyggnaden kunde man både bygga ett välfärdsland och se till att vardagen blev bättre för de flesta av oss. De som kommer efter oss får döma, men har vi möjlighet att göra en kanske lika stor investering när vi tar nästa steg i infrastrukturen och går från mer långsamma tåg till höghastighetståg. Den utmaning vi politiker har att ta itu med är faktiskt lika stor som den man hade . Det är inte den omedelbara fattigdomen som är det akuta hotet; det är klimathotet som bankar på dörren. Vi måste akut ta itu med hur man skapar ett transportsystem som inte är beroende av importerad olja. Jag vill återigen notera att av oljeimport går till transportsystemet. Det finns också, märkligt nog, de som är motståndare till den här reformen som samarbetsregeringen har som sitt största nummer i infrastrukturpropositionen. De säger att det är effektivare att satsa på ekonomiska styrmedel. Det finns en skola av transportekonomer som säger att i princip inga järnvägsinvesteringar är samhällsekonomiskt lönsamma. I stället finns det andra klimatåtgärder som är mer effektiva utifrån en samhällsekonomisk synvinkel. Ställer man då följdfrågan vad det är för styrmedel som de förordar säger de att höjd koldioxidskatt och skatter på oljedrivna transporter är mer effektivt än att bygga ut järnvägen. Vi diskuterade detta under den förra debatten här i kammaren. Det är inte så att på något sätt räds de ekonomiska styrmedel som kan få såväl flyg som gods- och persontransporter att möta klimatmålen. Men ska det här fungera måste vi ge alternativ till människor. Vi kan inte bara säga att det ska bli dyrare att förflytta sig med bil och flyg och sedan inte göra alternativen bättre. Ska man sammanfatta den här propositionen, som handlar om 622 ½ miljard den kommande planeringsperioden, 2018-2029, är det detta det handlar om: att ge alternativ till klimatdåliga transporter. måste byggas ut, och den måste byggas ut för att klara det som vi tillkännagav till regeringen , det vill säga att vi ska fördubbla kollektivtrafiken. Det finns inget egenvärde i det, utan det är ett medel för att nå målet om en långsiktigt hållbar infrastruktur. Då måste vi kunna möta det behov som finns av att vidga arbetsmarknadsregionerna och ge den tillförlitlighet som behövs för att de som vill investera i nya bostäder ska känna att här kommer samhället att växa. Vi måste ge möjlighet för alternativ till flyget. är ett stort och avlångt land, och det är svårt att förflytta sig snabbt utan att ha tillgång till alternativ. Därför behöver vi ha höghastighetståg som går . I trafikutskottet har vi haft möjlighet att studera hur detta fungerar i andra världsdelar och i andra delar av . Jag har mottagit en delegation från våra franska motsvarigheter, där man framgångsrikt har satsat på det här för många årtionden sedan. Vi kan konstatera att vi behöver rycka upp oss , precis som man behövde rycka upp sig när var ett mycket fattigt lantbruksland. Om japanerna hade varit på motsvarande vår nivå när det gäller järnvägen hade det fortfarande varit svartvit tv som gällt: Vi ligger långt, långt efter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Samarbetsregeringen har en ekonomisk ram som gör det möjligt att satsa på nya stambanor. Det gör man inte på något sätt ansvarslöst. Man kan ha synpunkter på olika partier, men det som kännetecknar den andra parten i samarbetsregeringen, alltså Socialdemokraterna, är knappast ansvarslöshet. Man har under större delen av axlat regeringsmakten och tagit ansvar för utvecklingen. Av detta har mycket mindre erfarenhet. Å andra sidan är det vår uppgift att trycka på och sätta klimatfrågan högre på dagordningen. I den här propositionen tycker jag att man förenar det bästa av våra båda partier. har vi glädjande nog inte bara våra egna partier bakom oss. Många olyckskorpar trodde att vi inte skulle kunna få gehör för våra förslag, men såväl som inser vilken utvecklingskraft detta är för . Vilka motiv de har kommer de att utveckla i talarstolen efter mig. har jag talat mycket om de nya stambanorna, och de är tänkta som någon sorts ryggrad i järnvägskroppen. Men ska kroppen fungera räcker det inte med en ryggrad. Den behöver också revben. Det har påtalats för oss i trafikutskottet med väldigt stort eftertryck, särskilt från , att den järnväg som finns och som människor använder för att pendla till och från sina arbetsplatser och studier måste regeringen ta ett större ansvar för. Det har de alldeles rätt i. Det är inte en bra idé att man klassificerar järnvägen och sedan säger att vi bara klarar av att underhålla och sköta den järnväg som är yngst och där det förflyttar sig väldigt många människor. Ska man klara ett fördubblingsmål behöver vi sköta all järnväg som innehåller regional tågpendling och förmodligen ännu fler sträckor, detta också för att godset ska ha de alternativ som behövs för att målsättningen i ska bli verklighet, det vill säga att långväga godstransporter på väg måste flytta över till järnväg och sjöfart om vi ska klara klimatmålen. Detta leder mig över till sjöfarten, som det inte står så mycket om den i den här propositionen. En av anledningarna till det är att den infrastrukturen till stor del redan är på plats. är mycket billig både i investering och i underhåll. har en lång kust och 52 hamnar. Men de används för lite. Den ekonomiska fördelningen, priset på transporten, mellan väg, järnväg och sjöfart är så att man inte utnyttjar den infrastruktur som finns för att frakta varor längs med långa kust. Många länder i EU skulle vara avundsjuka på geografi och de möjligheter vi har att på ett energieffektivt sätt få fram våra varor. Det finns dock ambitioner att utnyttja sjöfarten på ett bättre sätt. Men det är inte investeringar som behövs i första hand utan regelförändringar och andra förändringar som jag kan återkomma till. Jag vet att de bereds på , inom ramen för en godsstrategi. I väntan på den får vi värna det vi har. Och jag är ganska nöjd med att trafikutskottet påpekar att det finns en sårbarhet i transportsystemet som vi måste se upp med. Jag erfar också att regeringen i godsstrategin ska återkomma om hur vi ska slå vakt om de gränsöverskridande järnvägstransporterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Vi har, särskilt med anledning av en kommun i min valkrets, , blivit uppmärksammade på att färre tåg med gods passerar via hamn. Trots att tidigare rödgröna regeringar har satsat på att bygga ut bangården så att man ska klara av heltåg kommer det in färre godståg. Tyvärr har det också beställts nya båtar utan räls. Det är ytterligt alarmerande. kan inte ha ambitionen att bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna och stänga infarten för tåg via hamn. Det hotar, förutom godset, även nattågen till . Det vore mycket sorgligt om vi inte skulle kunna fortsätta förflytta oss till den vägen. Vi har många saker i den här propositionen att diskutera. Jag gissar att en och annan kanske kommer att vilja resonera med mig när jag har talat färdigt. Då tänker jag återkomma till exempelvis flyget. Den reservation som vi har föreslagit talar nämligen för att regeringen vill göra sitt yttersta för globala lösningar för flyget. Men när de lösningarna inte är tillräckliga vill vi ta ansvar för transporterna i vårt eget land också. Regeringens offensiva satsningar fortsätter. Man lägger 100 miljarder mer till vår gemensamma infrastruktur jämfört med Alliansens anslag - 100 miljarder mer - för att bygga starkt och hållbart . Totalt satsar regeringen 622,5 miljarder och framåt på att få tågen att gå , på att bygga nya väg- och järnvägssträckor, på att vår sjöfart ska kunna hantera mer gods och på att kraftigt minska utsläppen i transportsektorn. För er som sitter och lyssnar på vår debatt ska jag redogöra lite kort för vad vi debatterar . Regeringen har lagt fram ett förslag, en proposition, om en historiskt stor satsning på vår gemensamma infrastruktur, utifrån transportmål. I propositionen lyfter regeringen fram prioriterade områden, hur mycket pengar som kommer att läggas på att bygga nya vägar och järnvägar och hur mycket pengar som kommer att satsas på att underhålla det vi redan har. I den här debatten kommer vi inte att tala om vilka specifika vägar eller järnvägar som ska byggas. Det kommer regeringen att fatta beslut om , i det som kallas åtgärdsplanen. Tågen ska gå . Det sa vi socialdemokrater i valrörelsen , och tar vi ett nytt stort steg i den riktningen. En av de viktigaste satsningarna i propositionen är att regeringen ökar järnvägsunderhållet och anslår 125 miljarder . Det är en historisk och helt nödvändig satsning. har nämligen en sliten järnvägsanläggning som är i behov av dagligt underhåll. Genom att vi nu höjer anslagen väsentligt kommer att kunna jobba mer förebyggande, så att fler tåg avgår och ankommer . Oavsett om man arbetspendlar, hälsar på släkt och vänner eller köper en godstransport ska man kunna lita på att tåget kommer fram . Där är vi inte . Tilliten till tågtransporter ska öka, och regeringen riktar ett särskilt fokus mot näringslivets godstransporter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Vi kan tala både länge och väl om hur viktigt det är att få bort stora delar av den tunga trafiken från våra vägar. Men så länge det inte finns trovärdiga alternativ kommer vi att fortsätta se gods transporteras runt på våra Europavägar. Det är gods som mycket väl hade kunnat färdas på järnväg. Ur denna aspekt är regeringens satsning på järnvägsunderhållet nog så viktig. Det är inte bara järnvägssystemet som behöver förstärkas. Även vägnätet behöver utvecklas och underhållas för att klara både den större trafikmängden i storstäderna och behoven på landsbygden, där vägen är ofta det enda alternativet. Därför höjer regeringen anslaget till vägunderhållet och fortsätter ge stöd till enskilda vägar. Av de satsade 622,5 miljarderna kommer drygt hälften att investeras i bland annat nya vägar och järnvägar. Om vi kan samordna investeringarna i infrastruktur med investeringar i bostäder förbättrar vi möjligheterna för människor att bo och leva i hela landet och att pendla och flytta dit jobben finns. har EU:s högsta sysselsättningsgrad. har 120 000 nya jobb skapats, och arbetslösheten har sjunkit. Ändå väntar över 100 000 lediga jobb på att bli tillsatta. Tillgången till rätt utbildad arbetskraft är avgörande för svensk tillväxt, för jobben och för välfärden. Då behövs robust och pålitlig infrastruktur. Problemet med järnvägen är att den har nått sitt kapacitetstak på många sträckor. Det går inte att tränga in fler tåg på , hur mycket vi än underhåller den. Vi behöver bygga nya stambanor för att möta de ökade behoven av arbetspendling och bostäder. När vi bygger dessa nya stambanor ska vi se till att de går att trafikera med höghastighetståg. Debatten om stambanorna präglas dock alltför mycket av ett fokus på trafik mellan våra storstäder. Den regionala trafiken kommer att spela en minst lika viktig roll som ändpunktstrafiken. Den regionala trafiken i kombination med ökad kapacitet för regionaltåg och godstrafik på de nuvarande stambanorna är viktig för utveckling. De nya stambanorna kommer att byggas i den takt ekonomin tillåter. Utbyggnaden kommer att ta tid och sträcka sig över flera mandatperioder. Regeringen har inte för avsikt att bygga banorna med lånade pengar, vilket Sverigeförhandlingen föreslog. har vi nåtts av nya larmrapporter om att isarna kring och minskar i rekordfart. Siffror pekar på att det har varit varmare i än normalt. En starkt bidragande faktor är den klimatuppvärmning vi själva åstadkommit genom våra utsläpp av växthusgaser. Det här håller inte. Klimatläget måste förbättras. enades världens länder om ett nytt klimatavtal, det så kallade . Den globala temperaturökningen ska hållas långt under två grader, och vi ska jobba för att den ska stanna vid en och en halv grad. Regeringens offensiva arbete med att genomföra avtalet fortgår med full kraft. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Då krävs det minskade utsläpp från transportsektorn, som står för en tredjedel av våra totala utsläpp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Sex av partier har enats om att minska transportsektorns utsläpp . Det är ett mål som förpliktar. Jag tror att alla partier i denna kammare, möjligen med undantag av , är medvetna om att måste ställa om till ett fossilfritt samhälle. Men det krävs mer än vackra ord och undertecknande av överenskommelser. Det krävs handling. Vi kommer att behöva att ställa om våra transportsystem. Vi kommer att behöva satsa på andra transportlösningar än de vi använder oss av . Och det kommer att krävas politiskt mod för att nå resultat. Regeringen för en offensiv politik även här. Ett exempel är stadsmiljöavtalen, där staten medfinansierar klimatsmarta satsningar i kommuner och landsting för att öka kollektivtrafiken och cyklingen - satsningar som medborgarna efterfrågar. Ett annat exempel är Klimatklivet, där staten bidrar till att stärka lokalt och regionalt arbete för att nå en fossilfri fordonsflotta. Satsningen har bidragit till över 5 000 nya laddpunkter för elbilar runt om i landet. har Klimatklivets åtgärder lett till en koldioxidminskning motsvarande utsläppen från över 52 000 bensindrivna bilar som åker ett varv runt jorden. Ett tredje exempel är att vi nu tillåter längre och tyngre godståg. har en regering som går på offensiven för att se till att vi blir det ledande landet i den gröna omställningen, att vi ligger i framkant och utvecklar den nya tekniken. En socialdemokratiskt ledd regering kommer aldrig att vara en regering som motvilligt backar in . Vi räds inte ny teknik. Vi fruktar den gamla. Vi måste bli mer transportsmarta och se möjligheterna med ny teknik, med elektrifieringen och inte minst med digitaliseringen som gör att vi kan planera våra resor på ett mer klimatsmart sätt. Det är många spännande projekt och testbäddar som pågår . Infrastrukturpropositionen sträcker sig fram . När vi är framme vid det året kommer vi antagligen att ha mer eller mindre självkörande bilar som en del i vår vardag. Det är mer verklighet än science fiction. Sjöfarten är det trafikslag som har den största utvecklingspotentialen. Vi fraktar alltför lite gods både längs med våra kuster och på våra inre vattenvägar. Vi har i vårt land många duktiga rederier som trafikerar både svenska och utländska hamnar. De utför en betydande del av våra transporter, men det finns en outnyttjad potential som regeringen vill använda. För att öka överflyttning av gods från väg till sjöfart har regeringen bland annat arbetat fram en maritim strategi som ska vara grunden i arbetet för att skapa konkurrenskraftiga och innovativa maritima näringar i . Just nu utreder denna utvecklingspotential för våra inre vattenvägar och vår kustsjöfart. Man försöker identifiera eventuella hinder som kan motverka överföringen av gods från väg till sjöfart. Men infrastruktur, herr talman, handlar givetvis om mer än bara fysiska järnvägsspår och asfaltvägar. Det handlar också om hur det går att skapa ett jämlikt och jämställt transportsystem. Det finns skillnader mellan kvinnor och män när det gäller pendlingsmönster. Det hänger samman med hur arbetsmarknaden ser ut. Det hänger samman med ansvaret för barn. Det hänger inte minst samman med inkomstskillnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Det här håller dock inte med om. De hävdar att det är den biologiska skillnaden mellan män och kvinnor som avgör hur man väljer att transportera sig. I det här arbetet vill jag rikta ett tack till för ett gott samarbete. Centerpartisterna visar att de precis som vi vill ta ansvar för jämställdhetsfrågorna och att de precis som vi inser vikten av att vi får en infrastrukturpolitik som tar hänsyn till och kan tillgodose behoven hos hela befolkningen. Regeringen har valt bort skattesänkningar och investerar i stället i vårt gemensamma samhällsbygge, där offensiva investeringar i en robust och hållbar infrastruktur har sin givna plats - 622,5 miljarder för klimatet, för jobben och för ett som håller ihop. I detta anförande instämde , , , , och (alla S). Jag står förstås bakom samtliga reservationer där ingår men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservationerna 1 och 14. behöver en regering som ser vikten av alla trafikslag - hur de tillsammans och vart och ett för sig bidrar till jobb och tillväxt. konkurrenskraft är beroende av ett transportsystem som människor och företag kan lita på. I stället för att bygga samhällsekonomiskt olönsamma höghastighetståg för pengar som inte finns vill satsa på att ta hand om och bygga ut den järnväg och det vägnät vi redan har. Innan vi binder oss vid nya stora investeringar som vi inte har sett slutnotan för måste vi först och främst vårda dagens system, som alltför ofta lämnar människor frysande på perronger eller företag utan möjlighet att exportera. I infrastrukturmotion har vi en ekonomisk ram som uppgår till 628,5 miljarder för den kommande nationella transportplanen, vilket är 6 miljarder mer än regeringen. Av dessa går 333,5 miljarder till utveckling, 125 miljarder till järnvägsunderhåll och 170 miljarder till vägunderhåll. Vi satsar lika mycket som regeringen på järnvägsunderhåll och en halv miljard mer än regeringen på vägunderhåll . Våra extra satsningar på vägsidan kommer att behövas eftersom bland annat varnar för att regeringens politik riskerar att försämra vägstandarden på sina håll i landet. Regeringen har presenterat en infrastrukturproposition som är ovanligt tom på konkret innehåll. Dess dryga 70 sidor kan ställas mot de över 200 sidor som alliansregeringens infrastrukturpropositioner uppgick till. Framför allt är det en pappersprodukt där svar på viktiga frågor saknas. Hur ska vägstandarden bibehållas? Vad händer med flygets framtid när en flygskatt införs? Särskilt allvarligt, herr talman, är det att man saknar en seriös tidsplan och finansiering för de höghastighetståg man säger sig vilja bygga.