bet · H401NU3 · 2016-11-28 00:00:00 — Här noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen har lagt till ett stycke i resultatredovisningsavsnittet med en samlad bedömning av måluppfyllelsen i linje med vad utskottet anförde . Detta ser utskottet positivt på. Om liknande bedömningar fortsättningsvis även görs i respektive analys- och resultatavsnitt skulle det höja resultatredovisningens kvalitet ytterligare. Avslutningsvis vill utskottet även detta år understryka värdet av att regeringen kopplar sina bedömningar av måluppfyllelsen till det anslagsförslag inom utgiftsområdet som är kärnan i regeringens budgetförslag. underströk utskottet att tydlighet i detta avseende underlättar beredning av budgetförslagen. Kopplingen mellan mål, anslag och resultat och vice versa kan utvecklas ytterligare. Här kan exempelvis nämnas att ordet mål överhuvudtaget inte förekommer i avsnittet där anslagsförslagen presenteras och att specifika anslag omnämns i mycket begränsad utsträckning i resultatredovisningen. Enligt utskottets bedömning skulle det vara en relativt okomplicerad operation att göra fler referenser mellan avsnitten och på så sätt tydliggöra sambandet mellan dessa i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 21 Energi. Målen för utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt gäller målen för utgiftsområde 21 Energi. Utskottet hänvisar bl.a. till att det finns en bred samling bakom värdet av energipolitiska målsättningar och spelregler som är stabila och att det om möjligt tas samlade politiska grepp om dessa frågor. Jämför reservation 1 (C). I motion 2016/17:1558 av (M) slår motionären fast att kärnkraft är basen i den svenska elproduktionen. Hon betonar vidare vikten av att det satsas på en ren energiproduktion som baseras på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. Enligt motionären bör genom ett tillkännagivande framföra till regeringen att målet för den svenska energiproduktionen bör vara att uppnå klimatneutralitet, dvs. att inte bidra till växthuseffekten (yrkande 1). I kommittémotion 2016/17:3119 av m.fl. (C) begärs ett tillkännagivande om att bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020 (yrkande 2). Motionärerna påpekar att utsläppen från transportsektorn är den största klimatutmaningen i och framhåller att vill se än mer förnybart i transportsektorn för att kunna nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Energifrågor har stor betydelse för såväl samhällsutvecklingen i allmänhet som enskilda individer. Dessutom kan flera internationella och globala spörsmål kopplas till hur energifrågor hanteras både i och i andra länder. Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga energitillgången på konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat. Utskottet noterar att det också finns andra mål angivna i den energiöverenskommelse som har träffats mellan fem partier. I vissa avseenden finns det dock delade meningar om energipolitiken och de mål som bör vara vägledande för politikområdet. Det kan ändå anses finnas en bred samling bakom värdet av energipolitiska målsättningar och spelregler som är stabila och att det om möjligt tas samlade politiska grepp om dessa frågor. Motionerna 2016/17:1558 (M) och 2016/17:3119 (C) avstyrks i de aktuella delarna. Anslag inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 4. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen. godkänner regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2020 för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen har föreslagit . Slutligen avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i avsnittet. Jämför reservation 2 (SD) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (V), 4 (L) och 5 (KD). Med bifall till regeringens förslag har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 2 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2016/17:NU2y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet. I yttrandet har , i avvikande meningar förordat sina respektive partiers förslag till ram för utgiftsområdet. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ramar samt beräkningar för perioden –2020 framgår av tabell 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2017 (föreslagen ram) 2018 (utgiftsberäkning) 2019 (utgiftsberäkning) 2020 (utgiftsberäkning) *= Ingen uppgift angiven I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i oppositionspartiernas utgiftsområdesmotioner: motionerna 2016/17:3127 (M), 2016/17:2898 (SD), 2016/17:3438 (C), 2016/17:3459 (L) och 2016/17:3393 (KD). Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på elva anslag. Åtta av dessa anslag kompletteras med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Vidare refereras det som regeringen anför i budgetpropositionen under . Därefter redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de elva anslagen. Sedan redovisas regeringens förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter för affärsverket. Även regeringens förslag om nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften finns med i redovisningen. Slutligen refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen. Utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU, dvs. att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och (). Enligt regeringens uppfattning kräver framtidens energiförsörjning lösningar som ger en trygg, konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar tillgång på el. Elkunder ska också kunna förvänta sig att det finns el tillgängligt . Mot den bakgrunden tillsatte regeringen en parlamentarisk kommission – – som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. uppdrag ska slutredovisas till regeringen . Därefter bör det enligt regeringens uppfattning inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som står bakom energiöverenskommelsen. Genomförandegruppen ska kontinuerligt följa upp överenskommelsen. presenterades en bred blocköverskridande ramöverenskommelse mellan , , , och . Överenskommelsen slår fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare slås det fast att målet 2040 är förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum, som förbjuder kärnkraft, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion, och det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Elcertifikatssystemet förlängs och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, och dessa fastslås i överenskommelsen. Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är i överenskommelsen förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. Detta överensstämmer med vad som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis. Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen säkerställs även att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. På en annan plats i budgetpropositionen aviserar regeringen förslag för hur de skatteförändringar som överenskommelsen innebär kommer att genomföras. Enligt den nyssnämnda energiöverenskommelsen ska ett mål för energieffektivisering tas fram för . Regeringen påpekar att en effektiv energianvändning också behövs för att nå målsättningen om förnybar elproduktion 2040. Ur ett resurshushållningsperspektiv anser regeringen att det även är viktigt att hushålla med förnybar energi. I den energiöverenskommelse som har slutits framhålls att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin bör införas, motsvarande det som tidigare fanns och som betecknades Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE), givet att det går att hitta en ansvarsfull finansiering. Överenskommelsen slår även fast att en utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och energieffektivisering. Enligt överenskommelsen bör utredningen undersöka vilka styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Regeringen genomför även en satsning på att främja klimatvänlig belysning i – Belysningsutmaningen. Målet för satsningen är att förverkliga den besparingspotential som finns och att halvera behovet av belysningsel i . För att bidra till en ökad energieffektivisering i det befintliga beståndet och uppfyllandet av direktivet om byggnaders energiprestanda och energieffektiviseringsdirektivet föreslår regeringen att ett informationscenter för hållbart byggande inrättas. Medel för detta ändamål återfinns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringen avser att även fortsättningsvis främja att offentliga aktörer samverkar, utvecklar metoder och sprider erfarenheter kring lokal och regional energi- och klimatomställning. Länsstyrelserna sägs ha en viktig roll i att samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga regeringens politik när det gäller energiomställning och minskad klimatpåverkan. Regeringen redovisar vidare avsikten att fortsätta utveckla energi- och klimatrådgivningen i kommuner. Genom beslut om förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning har regeringen bl.a. möjliggjort stödgivning till regionala energikontor, som kan få i uppdrag att samordna och leda utvecklingen av kommunernas arbete. Regeringen har också gett i uppdrag att stödja aktörerna i arbetet med den kommunala energi- och klimatrådgivningen med särskilt fokus på glesbygdskommunernas möjlighet att tillhandahålla energi- och klimatrådgivning. Regeringen framhåller att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Genom att satsa på förnybar energi, som ersätter fossila bränslen, anser regeringen att det skapas förutsättningar för ett hållbart energi- och transportsystem och minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringen konstaterar att elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att få till stånd en ökad andel förnybar energi. har fått i uppdrag att ta fram underlag inför kommande kontrollstation för elcertifikat som har aviserats till 2017. I uppdraget ingår bl.a. att analysera frågor kopplade till elcertifikatssystemets utveckling . I den energiöverenskommelse som har slutits slås det fast att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras , utöver de beslut som redan har fattat. har fått i uppdrag att ta fram förslag på utformning av kvotkurvan för elcertifikaten efter 2020 och ska optimera systemet för att få fram den mest kostnadseffektiva elproduktionen. Bioenergi utgör det största förnybara energislaget med närmare en tredjedel av den svenska energianvändningen och är en central del i regeringens ambitioner om förnybar energi. Regeringen konstaterar att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskild produktionskraft, men också som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar starkt till ett konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av energi och är avgörande för omställningen till ett helt förnybart energisystem. I den energiöverenskommelse som har slutits fastslås det att vattenkraftens utbyggnad främst ska ske genom effekthöjningar i de befintliga verken med moderna miljötillstånd. ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Nationalälvarna, och övriga älvsträckor som anges i lagen ska även i fortsättningen skyddas från utbyggnad. Utbyggnaden av förnybar energi ställer krav på elnätet och på de myndigheter som hanterar frågan. Regeringen avser att stärka förvaltningsanslag med –2020, bl.a. för myndighetens arbete med nätkoncessioner. Regeringen har gett i uppdrag att analysera potentialen för teknikutveckling och reduktion av produktionskostnader för havsbaserad vindkraft . Uppdraget ska redovisas . I den energiöverenskommelse som har slutits anförs att avgifterna för anslutning av havsbaserad vindkraft till stamnätet bör slopas. Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv, och regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller. Regeringen ser också skyndsamt över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. Det ska även bli enklare att vara en småskalig producent av el. Möjligheterna till energilagring ska tas till vara och utvecklas. Regeringen avser att fortsätta utveckla stödet för energilagring. Energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisystemet och till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el för att utnyttja den , vilket skulle öka möjligheterna för konsumenterna att beakta prisvariationer på elen. ska ha en fossilfri fordonsflotta. En omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet är nödvändig och förutsätter, utöver en effektivisering och elektrifiering av transportarbetet, även en ökad andel hållbara biodrivmedel. har tilldelats särskilda medel för att samordna omställningen i transportsektorn. Regeringen avser även att lämna ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Energiforskning, innovation och tillväxt Regeringen framhåller att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Som har redovisats ovan är målet förnybar elproduktion . För att åstadkomma detta behövs det enligt regeringen en kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet. Insatserna ska fokusera på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och ha en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. Regeringen anser att en satsning på energiforskning kan bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Svenskt näringsliv har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla varor och tjänster på en global marknad för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Inom EU är forskning, innovation och konkurrenskraft en av de delar av Energiunionen som ska kunna bidra till bättre energitrygghet, hållbarhet och konkurrenskraft. Regeringen anser att bör bidra till, och dra nytta av, de samlade insatserna för forskning och innovation inom EU för att kunna få draghjälp av den motor för tillväxt, arbete och konkurrenskraft som Energiunionen syftar till att vara. På det globala planet har ambitionerna för samarbete kring forskning och innovation inom energiområdet också ökat. Budgetpropositionen innehåller förslag till förstärkning av resurserna för energiforskning och innovation med sammanlagt –2020. Vidare avser regeringen att presentera riktlinjer och initiativ för tydligare prioriterade och mera kraftfullt inriktade insatser på området i en energiforskningsproposition . För att stärka svensk export på energiområdet genomför regeringen satsningen Team Energy. Insatserna är en del av exportstrategi och utvecklas inledningsvis kring smarta elnät, hållbar värme och kyla samt energieffektivisering. Utgångspunkten för arbetet är företagens intressen och behov, där utrikes delegationsresor och besök till blir viktiga för att skapa affärsmöjligheter för svenska företag. Regeringen betonar att en viktig del av utvecklingen av energipolitiken är att den enskilda individens makt över sin energianvändning stärks. I den energiöverenskommelse som har slutits fastslås det att de åtgärder som krävs för att få till en fungerande efterfrågeflexibilitet ska genomföras. Regeringen anser att det är angeläget att kunderna på ett enkelt sätt får sådan information på sin faktura som kan vara viktig för att de ska kunna vara aktiva på elmarknaden. I propositionen Anvisade elavtal (prop. 2016/17:13) har regeringen presenterat förslag som syftar till att säkerställa att kunder med s.k. anvisade avtal har skäliga villkor, att minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och att öka kundaktiviteten på elmarknaden. Regeringen konstaterar att samhällets beroende av el ökar alltmer. påverkas elsystemet genom att produktionsmixen förändras med en ökande andel förnybar energi. Kunder ges även bättre möjligheter att styra sin elanvändning. Det integrerade nordiska elnätet knyts allt mer samman med kontinenten och utvecklingen går mot en alltmer integrerad europeisk energimarknad. Sammantaget medför detta ändrade överföringsmönster och stamnätet behöver därför anpassas till framtidens behov. står det svenska stamnätet inför ett stort reinvesteringsbehov. Elmarknaderna blir alltmer sammanlänkade genom gemensamma regelverk och elnät. arbetar därför med att utveckla det nordiska och regionala samarbetet, vilket även är en viktig del inom det europeiska arbetet. I den tidigare omnämnda energiöverenskommelsen slås det fast att överföringskapaciteten inom , samt mellan och grannländerna, ska öka och att ska driva på i EU för en ökad sammankoppling mellan och inom länder. Forum för smarta elnät inrättade regeringen för smarta elnät. Forumets huvuduppgifter är att bidra till att samordna, främja och följa upp utvecklingen mot smartare elnät i , samt att främja svenska företags export av produkter och tjänster på området. Det smarta elnätet gör det lättare för kunderna att styra sin elförbrukning mot en mer energi- och kostnadseffektiv användning, vilket även kan bidra till att minska belastningstopparna. För att kunna ta till vara fördelarna med ett smart elnät krävs det dock att tekniken och användargränssnittet anpassas utifrån ett konsumentperspektiv. Smarta elnät handlar också om hur den befintliga infrastrukturen bör utvecklas för att möta nuvarande och framtida behov och garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och med hög kvalitet. Regeringen anser att smarta elnät har en central betydelse när globala energiutmaningar ska lösas. Forumet ska därför vara en del av regeringens exportstrategi och har i uppgift att utarbeta en nationell strategi i syfte att främja smarta elnät som en svensk tillväxtbransch på en global marknad. EU och internationellt samarbete pågår ett intensivt arbete med en fortsatt utveckling av förslag om en europeisk energiunion. Kommissionen väntas presentera ett stort antal konkreta lagförslag för förhandling . Enligt regeringen rör det sig om en revidering av i princip all gällande energilagstiftning på EU-nivå. I diskussionerna om prioriteringarna inom Energiunionen argumenterar regeringen för att förslagen ska bidra till uppfyllelsen av EU:s mål för klimat, energieffektivisering och förnybar energi. Regeringen understryker även vikten av en väl fungerande inre marknad då detta är en förutsättning för att EU ska kunna nå sina klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. Vidare stödjer regeringen betoningen av regionalt samarbete. och har lång erfarenhet av att samarbeta på energiområdet och det nordiska samarbetet lyfts i många sammanhang fram som en modell för resten av EU. kommer regeringen att prioritera ett svenskt deltagande i den internationella energibyrån (, IEA), Clean Energy Ministerial, Mission Innovation och i nordiska samarbetsorgan. Därtill prioriteras utbytet med ett antal strategiskt viktiga länder, exempelvis , och . För att få en större spridning av svenska erfarenheter ska engagemang i utvecklas. Regeringen konstaterar att frågor som rör energi, klimat och miljö har stor inverkan på samhället i stort och kan även påverka den enskilda individens liv. Studier visar att attityden till olika energislag skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Det finns också undersökningar som pekar på att kvinnor är mer oroade än män över klimatförändringen och andra miljöproblem. Ur detta perspektiv är det enligt regeringen viktigt med en jämställd representation på alla områden och på alla nivåer i de delar av samhället som berör energi. Energibranschen är dock inte jämställd , vilket enligt regeringens bedömning är problematiskt. För att kunna möta de utmaningar branschen står inför måste den lyckas attrahera och behålla de bästa talangerna, oavsett om de är män eller kvinnor. För att synliggöra denna problematik även fortsättningsvis har regeringen gett i uppdrag att fortsätta uppdatera de jämställdhetsindikatorer som har tagits fram för att mer kontinuerligt kunna bedöma hur jämställdheten utvecklas inom energisektorn. Regeringen betonar också vikten av att driva frågan om en jämställd energisektor på internationell nivå. Regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi uppgår alltså till 2 , fördelad på elva anslag. För åtta av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att kunna ingå ekonomiska förpliktelser, vilka leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redovisas regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de elva anslagen. Anslaget 1:1 får användas för förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning.