bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — Enligt skrivelsen omfattar satsningarna totalt 2016 och 2017–2019. I skrivelsen framhålls också att regeringen även har påbörjat arbetet med ett nationellt skogsprogram för . Detta program är en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra i utvecklingen av en biobaserad ekonomi som tar till vara skogens hela värdekedja. I skrivelsen anförs vidare att utbyggnaden av vindkraft bidrar till att öka andelen förnybar energi. Det framhålls att utöver de ekonomiska förutsättningarna avgörs vindkraftsutbyggnaden av en rad andra förhållanden som bl.a. acceptansfrågor, tillståndsfrågor och tillgång till kompetent personal. Regeringen förlänger därför stödet till samordnings- och informationsinsatser i syfte att främja utbyggnaden av vindkraft. Vidare anförs att smarta elnät bidrar till ett effektivt utnyttjande av förnybar elproduktion, energieffektivisering och minskad total energianvändning. Regeringen inrättar ett forum för smarta elnät, som har till uppgift att i bred samverkan mellan berörda myndigheter, branschaktörer och konsumentföreträdare främja utvecklingen för smarta elnät. Av skrivelsen framgår att regeringen även genomför ett antal åtgärder för att främja en övergång till förnybara energislag och en ökad elektrifiering inom transportsektorn. Flera av dessa beskrivs i skrivelsen, eftersom de även bidrar till att reducera klimatutsläppen. Enligt skrivelsen tillförs resurser för att samordna energiomställningen inom transportsektorn för att intensifiera arbetet med att fasa ut de fossila drivmedlen. På Energimyndigheten inrättas även en samordningsfunktion för utvecklingen av laddinfrastruktur för elfordon. I skrivelsen framhålls också att för att fortsatt utveckla ett strategiskt, samordnat och långsiktigt arbete för energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå genomför regeringen en satsning på kapacitetsutveckling hos offentliga aktörer på lokal och regional nivå. I skrivelsen gör regeringen även bedömningen att målet om att energiintensiteten ska minska 2008–2020 kommer att nås med befintliga styrmedel och åtgärder. Det påpekas dock att måluppfyllelsen är svårbedömd, men effekter av de befintliga styrmedlen och de åtgärder som har beslutats i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen förväntas sammantaget leda till att målet nås. När det gäller torv framhålls det i skrivelsen att användningen av torv gynnas av elcertifikatssystemet, men att torv räknas som ett fossilt bränsle i EU ETS. Det anförs vidare att regeringen anser att förutsättningarna för torvanvändning för elproduktionsändamål inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras. Torvbaserad elproduktion är därmed även i fortsättningen berättigad till tilldelning av elcertifikat. Enligt skrivelsen avser regeringen dock att noga följa utvecklingen och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatssystemet, bl.a. utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och med utgångspunkt i att torvanvändning för elproduktion inom elcertifikatssystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå. I motion 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del anförs att för att nå målet med en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären till 2050 behöver vi fortsätta att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Enligt partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 3 bör regeringen verka för att göra fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och för att ska ha förnybar energi till 2040. I motion 2015/16:1073 av (M) yrkande 1 framhålls att ökad torvanvändning kan reducera växthusgasutsläpp från dikade torvmarker och att åtgärder bör vidtas för att reducera klimatpåverkan från dikade torvmarker (yrkande 2). Enligt kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 29 bör förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark utredas, eftersom växthusgaser från de påverkade torvmarkerna är högre än utsläppen från all inrikestrafik i enligt en rapport från . behandling och kompletterande uppgifter Av näringsutskottets betänkande 2015/16:NU10 framgår att regeringen gav i uppdrag att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan kan minska. Analysen ska omfatta klimat- och miljöpåverkan från såväl pågående som avslutade stor- och småskaliga torvtäkter för bränsleändamål (energitorv), jordförbättring (odlingstorv) och strö (stallströ). Fokus ska ligga på samlad påverkan på klimatet i form av tillförsel av växthusgaser till atmosfären, förändring av markens förmåga att ta upp och lagra växthusgaser samt påverkan på biologisk mångfald och ekosystemtjänster inklusive sociala och kulturella värden. Enligt betänkandet ska särskilt redovisa vilka krav som bör ställas på undersökningar av klimatpåverkan vid torvutvinning samt lämna förslag på hur detta kan regleras i . Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . har yttrat sig över den aktuella skrivelsen och följdmotionerna och anser att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionerna 2015/16:3321 (SD) och 2015/16:3322 (C, M, L, KD) i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde och lägga skrivelsen till handlingarna. Utskottet finner inte anledning att göra en annan bedömning än näringsutskottet. Utskottet delar regeringens bedömning att målet om att andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen 2020 kommer att nås med befintliga styrmedel och åtgärder. Liksom regeringen anser utskottet att för att klara övergången till ett energisystem baserat på förnybar energi krävs smarta tekniker både på produktions-, distributions- och användarsidan. Utskottet noterar att regeringen föreslagit ett antal ytterligare åtgärder för att öka andelen förnybar energi. Exempelvis ökar solinvesteringsstödet kraftigt till 2016 och därefter till 2017–2019, satsningar görs på kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring på totalt 2016 och 2017–2019 för att öka möjligheterna att lagra egenproducerad el, och målet för elcertifikatssystemet höjs till 2020. Utskottet konstaterar även att regeringen också genomför ett antal åtgärder för att främja en övergång till förnybara energislag och en ökad elektrifiering inom transportsektorn. När det gäller torv noterar utskottet att regeringen gav i uppdrag att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan kan minska. Som anförs ovan ska analysen omfatta klimat- och miljöpåverkan från såväl pågående som avslutade stor- och småskaliga torvtäkter för bränsleändamål (energitorv), jordförbättring (odlingstorv) och strö (stallströ). Fokus ska ligga på samlad påverkan på klimatet i form av tillförsel av växthusgaser till atmosfären, förändring av markens förmåga att ta upp och lagra växthusgaser samt påverkan på biologisk mångfald och ekosystemtjänster inklusive sociala och kulturella värden. Utskottet noterar vidare att uppdraget ska redovisas till Miljö- och . Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2015/16:3322 (C, M, L, KD) i denna del, 2015/16:2371 (C) yrkande 3, 2015/16:1073 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2854 (SD) yrkande 29 avslås. Förnybar energi i transportsektorn m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förnybar energi i transportsektorn och om kvotplikt. Jämför reservationerna 31 (M, C, L, KD) och 32 (C). I skrivelsen gör regeringen bedömningen att målet att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 kommer att uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. Vidare anförs att andelen förnybar energi i transportsektorn uppgick till , och att regeringen har presenterat nya åtgärder för att höja den andelen ytterligare till 2020. Enligt skrivelsen avser regeringen att intensifiera insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta. Det anförs vidare att transportsektorns klimatpåverkan behöver fortsätta att minska och att en tillräcklig förändring bara kan åstadkommas genom ett mer transportsnålt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och övergång till förnybara energislag. Det framhålls att regeringen erbjuder statlig medfinansiering för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätorter för att främja hållbara stadsmiljöer. Av skrivelsen framgår att regeringens satsning på stadsmiljöavtal uppgår till 2015–2018 i den beslutade budgeten . Regeringen aviserade i budgetpropositionen investeringar i förbättrad kollektivtrafik också på landsbygden. Enligt skrivelsen kommer att få i uppdrag att samråda med länen om hur avsatta medel, totalt för perioden –2019, bäst används i varje län. Förbättrad kollektivtrafik kan bidra till minskade persontransporter med bil, vilket innebär minskade växthusgasutsläpp. Vidare framhålls att regeringen har slopat den tidigare begränsningen att skattebefrielse endast gällde upp t.o.m. 5 volymprocent biodrivmedel i låginblandad bensin och diesel. önskar regeringen att särskilt satsa på elektrifiering av transportsektorn. Vidare anförs att supermiljöbilspremien ger stöd vid köp av bilar med utsläpp på maximalt koldioxid per kilometer, vilket bidrar till ökad elektrifiering av fordonsflottan. Enligt skrivelsen har försäljningen av bilar med rätt till premien överstigit anslagna medel och regeringen föreslog därför ytterligare medel 2015 och 2016 (132 respektive ). sattes premien ned för laddhybrider för att premiera de rena elbilarnas introduktion på marknaden. har nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängts , men med en lägre högsta nivå. I skrivelsen anförs vidare att eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar samt buller. Elbussar kan också potentiellt frigöra biodrivmedel för tunga fordon som är svårare att elektrifiera enligt skrivelsen. Det påpekas att dessa bussar emellertid är dyra. En elbusspremie infördes därför 2016 för att främja marknadsintroduktionen av dessa fordon. I skrivelsen anförs även att cykling är ett transportsätt som har många fördelar såväl miljömässigt som ur ett folkhälsoperspektiv. Av skrivelsen framgår att regeringen avser att i dialog med berörda aktörer ta fram en nationell cykelstrategi. Som ett led i detta har regeringen föreslagit en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder. Av skrivelsen framgår att satsningen uppgår till 2016 och 2017. Vidare anförs att tågtrafiken är viktig för jobben och konkurrenskraften och kan bidra till att nå mål på klimatområdet. Det framhålls att en fungerande järnväg bidrar till den önskade överflytten av transporter från väg till järnväg, med mindre klimatutsläpp till följd. Enligt skrivelsen har regeringen aviserat satsningar på järnvägsunderhåll som uppgår till –2018. Det framhålls också att ett strategiskt arbete med klimat- och energifrågor pågår på lokal och regional nivå, men att det behövs mer resurser för att genomföra konkreta åtgärder som minskar klimatpåverkan. Regeringen har därför infört det breda investeringsstödet Klimatklivet. Kommuner, företag och organisationer m.fl. kan ansöka om investeringsstöd för åtgärder som minskar klimatpåverkan, såsom satsningar på biogas eller laddningsstationer för elfordon. Enligt skrivelsen avsattes till Klimatklivet för perioden –2018. I skrivelsen anförs också att regeringen genomför satsningar inom områdena hållbar konsumtion, miljöteknik och lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning som också kan ha viss påverkan på växthusgasutsläppen. Det anförs vidare att regeringen har tillsatt flera utredningar som kan resultera i nya åtgärder för minskade utsläpp. Bland annat ska (dir. 2015:47) analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar kan utformas. Genom en sådan skatt kan den tunga trafiken i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin enligt skrivelsen. Det framhålls också att en vägslitageskatt kan bidra till att minska klimatutsläppen. Vidare anförs att det finns ett behov av att flyget i högre utsträckning bär sina egna klimatkostnader. Därför har regeringen tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Slutligen framhålls att Bonus–malus-utredningen (dir. 2015:59) ska föreslå hur ett system kan utformas där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med en högre skatt. Enligt Energimyndighetens scenarier bedöms mängden förnybara drivmedel öka kraftigt till 2020 (beräkningar utgår ifrån skatteregler för biodrivmedel). Av skrivelsen framgår att biodieselanvändningen (främst vätebehandlad vegetabilisk olja eller , HVO) förväntas mer än fördubblas till 2020, medan biogasen beräknas öka med 2011–2020. Bioetanolen bedöms däremot minska med , vilket främst är ett resultat av en minskad bensinanvändning och därmed minskad mängd låginblandad etanol. Vidare förväntas användningen av fordonsgas öka betydligt , vilket enligt skrivelsen främst beror på antaganden om en större andel gasbussar . Fordonsgas består av antingen ren naturgas, ren biogas eller en blandning av dessa. Vidare anförs att elanvändningen inom transportsektorn enligt scenarier beräknas öka till 2020 jämfört med , vilket till övervägande del beror på en ökning av el för bantrafik. Andelen förnybar el inom transportsektorn beräknas öka från till 2020. Av skrivelsen framgår att el- och laddhybrider antas öka på marknaden , dock i begränsad omfattning på grund av det höga priset jämfört med konventionella fordon. Denna beräkning har dock inte tagit hänsyn till aviserade styrmedel (t.ex. ett s.k. bonus–malus-system) som har till syfte att främja bl.a. denna typ av fordon. I skrivelsen framhålls också att de känslighetsanalyser som har genomfört visar att utvecklingen i relation till målet är förhållandevis okänslig för variationer i underliggande parametrar. Det finns dock ett antal osäkerheter i antagandena. Måluppfyllelsen påverkas bl.a. av vilka råvaror som biodrivmedlen produceras av (vissa råvaror får räknas dubbelt), vilka antaganden som görs för tillgången på vissa biodrivmedel (HVO) och vilka skatteregler som antas gälla för biodrivmedel framöver. Det påpekas även att utfallet kan påverkas av att dagens skattenedsättning för biodrivmedel måste anpassas till de nya statsstödsriktlinjer som Europeiska kommissionen beslutade om . Enligt motion 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del är den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen transportsektorn. Motionärerna anför att denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och att det därför krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt effektivare transporter. Enligt motionärerna är det avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem att vi fortsätter främja teknikutveckling, långsiktiga och goda förutsättningar för förnybara drivmedel och att särskilt drivmedel med stor klimatnytta främjas inom detta område. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 23 anförs att förnybara drivmedel och en ökad inblandning av förnybara bränslen bör främjas, liksom ett kvotpliktsystem. behandling och kompletterande uppgifter I den ekonomiska vårpropositionen (2015/16:100) framhålls att en fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga för regeringen. Det anförs vidare att regeringens ambition är ett vägtransportsystem vars fordon drivs med förnybara drivmedel eller elektricitet. Regeringen bedömer också att det finns en betydande potential för ökad användning av biodrivmedel. Enligt propositionen är regeringens målsättning att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Vidare påminns om att Europeiska kommissionen anser att den befrielse från koldioxidskatt som tillämpat för biodrivmedel utgör ett statligt stöd. Därför kunde kommissionen inte godkänna det svenska upplägget att kombinera skattebefrielsen med en s.k. kvotplikt för biodrivmedel. Av propositionen framgår dock att fick fortsatt statsstödsgodkännande för befrielse av koldioxidskatt och en viss andel av energiskatten för hållbara biodrivmedel. För flytande biodrivmedel gäller godkännandet t.o.m. utgången av 2018 och för biogas som används som drivmedel t.o.m. utgången av 2020. I propositionen anförs att hållbara förnybara bränslen ska ges minst lika goda förutsättningar som att konkurrera med fossila bränslen så att en successivt ökande andel förnybara bränslen kan åstadkommas. I propositionen gör regeringen bedömningen att det är möjligt att sänka skatten på vissa biodrivmedel utan att komma i konflikt med . Regeringen föreslår därför i propositionen Vårändringsbudget sänkt skatt på vissa biodrivmedel fr.o.m. . har yttrat sig över den aktuella skrivelsen och över följdmotion 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i de delar dessa berör trafikutskottets beredningsområde. I yttrandet framhåller trafikutskottet att det krävs långsiktiga, förutsägbara och effektiva styrmedel för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt effektivare transporter. Vidare pekar utskottet på vikten av att fortsatt främja teknikutveckling, långsiktiga och goda förutsättningar för de förnybara drivmedlen och att särskilt främja drivmedel med stor klimatnytta inom detta område för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. Utskottet anser därmed att det finns anledning att tillstyrka motionen. Utskottet noterar inledningsvis att målet att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 kommer att uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. Andelen förnybar energi i transportsektorn uppgick till . Utskottet välkomnar att regeringen har presenterat nya åtgärder för att höja den andelen ytterligare till 2020 och att regeringen avser att intensifiera insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta. Utskottet konstaterar även att regeringen framhåller att en fossilfri fordonsflotta är en prioriterad fråga. Såsom anförs i skrivelsen behöver transportsektorns klimatpåverkan fortsätta att minska och en tillräcklig förändring kan bara åstadkommas genom ett mer transportsnålt samhälle i kombination med mer resurseffektiva fordon och en övergång till förnybara energislag. Utskottet delar även trafikutskottets bedömning att det krävs långsiktiga, förutsägbara och effektiva styrmedel för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt för effektivare transporter. En rad satsningar redovisas i skrivelsen, såsom statlig medfinansiering för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätorter, investeringar i förbättrad kollektivtrafik också på landsbygden, ytterligare medel till supermiljöbilspremien, en elbusspremie, en nationell cykelstrategi med en tvåårig satsning på cykelfrämjande, satsningar på järnvägsunderhåll som uppgår till –2018, och det breda investeringsstödet Klimatklivet med möjlighet att bl.a. ansöka om investeringsstöd för biogas eller laddningsstationer för elfordon. Det anförs vidare att regeringen har tillsatt flera utredningar som kan resultera i nya åtgärder för minskade utsläpp, bl.a. om vägslitageskatt för tunga lastbilar, om hur en skatt på flygresor kan utformas och om hur ett system kan utformas där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Mot bakgrund av det arbete som pågår föreslår utskottet att motion 2015/16:3322 (C, M, L, KD) i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet välkomnar regeringens målsättning att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Utskottet noterar att fick fortsatt statsstödsgodkännande för befrielse av koldioxidskatt och en viss andel av energiskatten för hållbara biodrivmedel. Utskottet konstaterar även att regeringen gör bedömningen att det är möjligt att sänka skatten på vissa biodrivmedel utan att komma i konflikt med . Utskottet noterar även att den tidigare begränsningen för hur stor andel biodrivmedel som är skattebefriad i låginblandad bensin och diesel har slopats, vilket möjliggör ytterligare stöd till förnybara drivmedel. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2015/16:2371 (C) yrkande 23 och avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatanpassning. Jämför reservationerna 33 (M, C, L, KD) och 34 (SD). I skrivelsen framhålls att dagens samhälle har byggts upp och anpassats till ett visst klimat. När klimatet förändras får det konsekvenser för fysisk planering, bebyggelse, kommunikationer, försörjningssystem, areella näringar, biologisk mångfald, ekosystemtjänster, hälsa, friluftsliv, kulturmiljö och turism. Regeringen konstaterar att klimatförändringarna därmed har en stor inverkan på centrala funktioner i samhället och gör bedömningen att det är av stor vikt att alla tar ansvar för att vidta anpassningsåtgärder inom sitt verksamhetsområde. Anpassningsåtgärder bör vidtas tidigt för att undvika att kostnaden blir större . Det framhålls vidare att för att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behöver kommuner och andra aktörer säkerställa att förebyggande åtgärder vidtas för att begränsa konsekvenserna av de mer intensiva och frekventa väderhändelser som vi står inför. Det innebär bl.a. att fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av allvarliga störningar bör ses i ett helhetsperspektiv. Regeringen bedömer att kunskapen om klimatförändringarna och deras effekter på samhället och miljön även i fortsättningen måste förstärkas för att möjliggöra beslut som leder till verkningsfulla åtgärder. I skrivelsen påpekas att en viktig del av arbetet med anpassning till ett förändrat klimat är just kunskapshöjande insatser till stöd för myndigheter, kommuner, näringslivet och enskilda. Karteringar och datainsamling möjliggör bättre underlag för planering och beslut. Enligt skrivelsen har den nationella höjdmodell som Lantmäteriet framställer stort värde för samhällsplanering bl.a. för att undvika skador till följd av översvämningar. hade Lantmäteriet skannat av yta. (), geologiska undersökning (SGU) och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) arbetar fortlöpande med ras-, skred- och erosionskartering samt översvämningskartering. I skrivelsen framhålls att sådana kartunderlag är bra hjälpmedel vid samhällsplanering och för dimensionering av klimatanpassningsinsatser på regional och nivå. Enligt skrivelsen pågår utvecklingsarbete just nu vid kartmyndigheterna för att kunna visualisera data i tre dimensioner, en teknik som sannolikt kommer att förenkla kommunernas klimatanpassningsarbete betydligt . ansvarar bl.a. för för klimatanpassning som har till uppgift att samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning till andra myndigheter, kommuner och samhället i stort. Regeringen påminner om att i regleringsbrevet fick i uppdrag att ta fram länsvisa klimatanalyser. Enligt skrivelsen finns nu för samtliga län analyser som visar i vilken grad klimatet förändras, beroende på hur stora utsläppen av växthusgaser kommer att bli. Länsanalyserna bygger på klimatobservationer och beräkningar enligt två utvecklingsvägar med lägre respektive högre utsläpp av växthusgaser. I skrivelsen framhåller regeringen även sin vision för samhällets anpassning till ett förändrat klimat som är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och tillvarata möjligheter.