bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2015/16:3397 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2015/16:100 punkt 1 och motionerna 2015/16:1432 av m.fl. (S), 2015/16:1672 av Finn (M), 2015/16:2218 av och (båda MP), 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2342 av och (båda S), 2015/16:2407 av och (båda C), 2015/16:2439 av (C), 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M), 2015/16:3398 av m.fl. (KD), 2015/16:3403 av m.fl. (L) yrkande 1, 2015/16:3404 av m.fl. (C) och 2015/16:3406 av och (båda M). Med basen i socialkonservatism och nationalism bör politiken inriktas på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. De sammanhållande banden mellan medborgarna behöver värdesättas. För att alla medborgare ska känna sig delaktiga i samhället krävs det att låsningar och begränsningar motarbetas och att den enskilde tar till vara de möjligheter som finns. Medborgarskapet hör samman med såväl rättigheter som plikter, och varje svensk medborgare ska känna sig säker på att få hjälp i nöd men också vara redo att själv hjälpa i kris. är på många sätt ett splittrat land. Den omfattande invandringen har förstört de reella möjligheterna för invandrare att möta det svenska samhället. För att bryta segregationen och skapa ett integrerat gemensamt samhälle krävs en invandring i tillräckligt liten skala för att de som kommer hit ska kunna växa in i samhället. För att man ska komma till rätta med de integrationsproblem och utmaningar ställts inför krävs det att man först åtgärdar deras orsaker. I ett första steg bör kraftfulla åtgärder sättas in för att åtgärda storleken på invandring. Det handlar om såväl att gränserna behöver stärkas genom skärpta regler och kontroller som insatser för att minska incitament till asylmigration genom effektivt bistånd och välfungerande system för reglerad migration. Dragkraften som finns för att söka sig till måste brytas. Biståndspolitiken bör utformas så att den skapar förutsättningar för att människor i fattigdom och förtryck ska kunna förbättra sina levnadsvillkor utifrån sina grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Det enda hållbara sättet att bistå flyktingar är ett humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingsarbete i krisens närområde. Det måste också bli ett slut på avräkningarna från biståndet för migranter som tagit sig till . Det finns skäl att se över och verka för att genom ett FN-sanktionerat kvotflyktingsystem prioriterar kvinnor och små barn framför män. FN:s deklaration om mänskliga rättigheter är central, och rätten att söka asyl bör värnas. Principen om första säkra land bör värnas, och den som passerat ett säkert land på vägen till ska inte tillåtas söka asyl här. Dessutom bör en person med uppehållstillstånd eller medborgarskap i som önskar ta hit en anhörig själv stå för den anhöriges kostnader . Arbetslösheten i ligger på oroväckande höga nivåer, vilket delvis förklaras av en brist på arbetsplatser för lågkvalificerad arbetskraft. Eftersom den svenska staten först och främst har ansvar för den befintliga arbetskraften i landet bör fokus för arbetskraftsinvandringen vara på högkvalitativ arbetskraft. Utöver detta ska det inte förekomma någon generell arbetskraftsinvandring från tredjeländer. I ett andra steg måste de rättsvårdande myndigheterna i ha de resurser som krävs för att avvisa alla illegala immigranter som vistas i landet. För att lösa problemen med EU-migranter bör ett visumtvång införas för de länder som EU-migranter primärt kommer ifrån. Kommuner som har problem med EU-migranter ska kunna använda ordningsvakter i högre utsträckning, och reglerna för avhysning bör förenklas. Kommuner som låter skattepengar gå till satsningar på EU-migranter ska få motsvarande minskning i statsbidrag, och det ska vara förbjudet för kommuner att ge bidrag till illegala invandrare. Vidare behöver arbetet med att lagföra och utvisa illegala invandrare förstärkas och huvudregeln ska vara att utvisade tas i förvar till dess att verkställighet kan ske eller till dess att invandraren självmant lämnar landet. Nya tredjelandsavtal behöver upprättas för att göra det möjligt med en ekonomiskt hållbar, mer effektiv, rättssäker och rättvis hantering av flyktingsituationen. De människor som vill återvända till sitt hemland ska uppmuntras bl.a. genom att återvändarbidraget höjs. I stället för permanenta uppehållstillstånd ska uppehållstillstånden vara temporära och situationsanpassade. Uppehållstillstånd ska dras in om en person som vistas i av skyddsskäl åker till sitt hemland eller om personen valt att bosätta sig i ett annat land av andra skäl än för studier på akademisk nivå. Permanenta uppehållstillstånd ska kunna omprövas med anledning av missförhållanden och falska uppgifter. Det är inte rimligt att en utländsk medborgare som begått brott ska belönas med uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. För att verka för en sund utveckling för kommande generationer och motverka ytterligare segregation bör samtliga som fått uppehållstillstånd förhålla sig till vad det svenska mottagandet klarar. Därför måste personer med uppehållstillstånd bosätta sig på platser som bestämt. Samtliga bör genomgå utbildning i svenska språket och samhällsorientering för att enklare kunna ta till sig normer och vårt sätt att leva. I ett tredje steg bör en politik föras som bygger ett präglat av gemenskap, tillit och lojalitet. Allas möjligheter till utbildning, företagande och arbete behöver stärkas. Särlösningar och specialvägar för särskilda grupper bör inte finnas då det bidrar till splittring. Det är viktigt att upprätthålla en stark koppling mellan medborgarskap och nationell identitet, varför tydliga riktlinjer och minimikrav ska uppfyllas innan man kan få medborgarskap. välfärd ska finnas till för svenska medborgare, och den gemensamma välfärd vi byggt upp ska inte vara tillgänglig för någon som just kommit till landet. Medborgarplikt är en viktig nyckel i arbetet med att höja medborgarskapets status, och det ska baseras på förståelse för den kulturella kontexten. Kunskap i svenska språket är en förutsättning för att kunna kommunicera, och därför bör språktester vara centralt för att få medborgarskap. Hur skolan fungerar har betydelse för hur samhället kommer att lyckas med att hantera den tilltagande segregationen. Det bör i statlig regi inrättas en förberedelseskola som ansvarar för nyanlända skolungdomar. Dessa klasser ska ligga i egna lokaler, avskilt från skolans ordinarie verksamhet. En viktig aspekt för att känna sig inkluderad i samhället är att ha ett arbete. De problem som finns på den svenska arbetsmarknaden kan åtgärdas genom att inkomstskatten för låginkomsttagare sänks. Dessutom behöver industrins behov av kompetens stärkas genom bl.a. lärlingsplatser och yrkeshögskola. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2015/16:3397 av m.fl. med riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2015/16:3404 av m.fl. (C), 2015/16:3398 av m.fl. (KD), 2015/16:3403 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2015/16:3406 av och (båda M) samt avslår proposition 2015/16:100 punkt 1 och motionerna 2015/16:1432 av m.fl. (S), 2015/16:1672 av Finn (M), 2015/16:2218 av och (båda MP), 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2342 av och (båda S), 2015/16:2407 av och (båda C), 2015/16:2439 av (C), 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M) och 2015/16:3397 av m.fl. (SD). har tillsammans med , en samsyn kring den ekonomiska politiken som lägger en grund för oss fyra allianspartier att regera tillsammans. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska syfta till att bygga ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara, där alla får förutsättningar att växa och skapa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. när bedöms vara på väg in i en högkonjunktur finns det inte längre stabiliseringspolitiska skäl att avvakta med budgetförstärkningar. En stramare finanspolitik bör därför föras genom att nya reformer och framåt finansieras fullt ut som diskretionära budgetförstärkningar på genomförs. bör ytterligare i budgetförstärkningar genomföras. Förutsatt att ekonomin är i balans kan därmed den offentliga sektorns finansiella sparande nå 1 procents överskott 2020. Budgetförstärkningar bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Förstärkningarna ska inte ske genom att skatten på jobb och företagande höjs eller påverka välfärdens kärnverksamheter. Statens utgifter måste hållas på en mer ansvarsfull nivå, varför utgiftstaken bör sänkas med mellan 21–för åren 2017–2020. Migrationspolitiken ska bedrivas långsiktigt och hållbart, och den ska inom den reglerade invandringen värna asylrätten, underlätta rörligheten över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Det förutsätter genomgripande reformer. Integrationen måste förbättras, och trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Vi i vill att den ekonomiska politiken inriktas på att ta ansvar för framtiden. Svensk ekonomi har ett stort förnyelsebehov. Genom ansvarsfulla reformer säkerställs att framöver kommer att vara ett av världens rikaste, mest innovativa och trygga länder. Det kräver förnyelse. Svensk ekonomi står inför framför allt två utmaningar. Jobben måste växa snabbare, och det onödigt dyra mottagandet av asylsökande kräver åtgärder. För att öka jobbtillväxten måste arbetsmarknaden fungera bättre. Taket i arbetslöshetsförsäkringen bör sänkas och ersättningen trappas av snabbare – detta för en tryggare och mer jobbfokuserad försäkring som garanterar att det lönar sig att arbeta. Fler enkla jobb måste tillåtas växa fram, varför arbetsmarknadens parter måste skapa fler ingångsjobb för nyanlända genom en lägre ingångslön i utbyte mot lägre skatter. På detta sätt bekämpas den tudelade arbetsmarknaden och utanförskapet som riskerar att fördjupas. Jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Småskaligt företagande är en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden, men för att fler ska starta företag behövs det reformer som minskar den administrativa bördan. En ny företagsform bör därför införas som riktar sig till riktigt små företag, s.k. ingångsföretag. Företagsformen ska erbjuda ordentliga regelförenklingar och en schablonmässigt beräknad skatt i stället för inkomstskatt, egenavgift och moms. RUT-avdraget skapar arbetstillfällen, frigör tid för köparen och minskar svartarbetet, varför avdraget bör byggas ut genom såväl höjt tak som en utökning av de tjänster som omfattas. Vidare måste arbetsmarknadspolitiken bli effektivare bl.a. genom att dagens anställningsstöd minskar i antal och görs enklare. Subventionstaken för alla arbetsmarknadspolitiska program bör göras enhetliga. För en bättre fungerande matchning mellan arbetssökande och företag bör det införas en försöksverksamhet med matchningsanställningar. är ett globalt föredöme som visat att den ekonomiska tillväxten kan öka som klimatutsläppen minskar. Svensk ekonomi tillhör de absolut mest klimateffektiva i världen. Mycket har gjorts, men mer behöver göras. För att ytterligare minska utsläppen bör ett brett reformprogram införas som ställer om fordonsflottan, minskar utgifterna i vår vardag, ökar den förnybara energiproduktionen och stärker havs- och vattenmiljön. Detta innefattar bl.a. förslag om att införa system för kvotplikt och bonus-malus, förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi, samt ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring. Ekonomiska styrmedel är ett av de viktigaste instrumenten i miljöpolitiken, varför en grön skatteväxling bör genomföras. Det ska göras genom att skatten på utsläpp och nedsmutsning höjs medan skatten på jobb och företagande sänks. Målet bör vara att energisystem ska vara helt förnybart 2040. För att vi ska uppnå det krävs att den förnybara energiproduktionen fortsätter att byggas ut. Ett sätt är att öka incitamenten att producera egen el. För att få fler människor att bidra till produktion av förnybar el bör bl.a. regelverket förenklas och ett visst skatteavdrag tillåtas. Oavsett var i landet man bor ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar som behov av flera jobb och en välfungerande klimatsmart infrastruktur. Eftersom samma utmaningar kan lösas på olika sätt behövs en närodlad politik, där besluten fattas så nära människorna som möjligt. ska ha världens modernaste landsbygd och grönaste städer, varför politiken bör inriktas på att prioritera ett ökat underhåll av järnvägen, ökade investeringar i infrastruktur med hjälp av alternativa investeringslösningar. Finansiering av viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan borde utnyttjas mer. Ytterligare investeringar i it och bredbandsutbyggnad måste till för att nå de långsiktiga målet att alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Det är av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Enskilda vägars kvalitet måste upprätthållas eftersom dessa gör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin dagliga resa. Livskraftiga samhällen och attraktiva livsmiljöer förutsätter tillgång till kommersiell service, nära och kostnadseffektiva myndigheter. De gröna näringarna är viktiga för hela växtkraft. En tydlig målsättning om långsiktigt stärkt konkurrenskraft behövs. Det måste vara självklart med målsättningen att kostnaderna för bönder ska sänkas, särskilt kostnaden för att anställa. Behovet av en reformerad bostadsmarknad är stort i hela landet. Därför bör bostadspolitiken inriktas på reformer som innebär omfattande regelförenklingar, förbättrad marktillgång, ett frigörande av hyressättningen, och ett mer energieffektivt byggande. Statliga bostadssubventioner är fel väg att gå, varför de bör avskaffas. Migrationspolitiken måste grunda sig på övertygelsen att möjligheten att söka asyl är en förutsättning för att kunna erbjuda människor skydd för sina grundläggande fri- och rättigheter. Därför ska rätten att söka asyl värnas. Det historiskt höga antalet asylsökande i har inneburit stora påfrestningar för det svenska asylsystemet. Det bristfälliga mottagandet har utvecklats till en av de stora samhällsutmaningar som står inför. Integrationspolitiken måste därför förnyas med reformer som effektiviserar och minskar kostnaderna för mottagandet och som väsentligt förbättrar jobbintegrationen. En obligatorisk samhällsorientering ska därför införas som i ett tidigt skede bl.a. förmedlar bilden av det svenska samhället som nyanlända får stöd med att validera och komplettera sin kompetens. Nyanlända bör också erbjudas ett s.k. etableringslån för att skapa bättre förutsättningar att försörja sig i . För att minska kostnaderna för mottagandet bör fler välfärdsförmåner göras arbetsbaserade för nyanlända. Kommunerna är nyckelaktörer i den svenska integrationspolitiken, därför behövs reformer som ger kommunerna rätt verktyg för att klara integrationen. Etableringsansvar till kommuner och civilsamhälle bör införas liksom ett större statligt ansvar för kommunernas kostnader. Alla människor ska kunna känna sig trygga oavsett var i landet de bor. Polisen ska därför vara närvarande i alla delar av . För att åstadkomma det bör polisen ges ökade resurser. Civilsamhället har också en viktig roll att spela i brottsbekämpningen. Samarbetet mellan t.ex. föreningar, skolor och myndigheter med fokus på brottsförebyggande och brottsutredande arbete bör därför underlättas. Ett av det offentligas viktigaste åtaganden är att säkerställa att alla barn ges rätt till en högkvalitativ utbildning. Politiken ska inriktas på att eleverna i skolor har rätt till utbildning som leder till jobb. För att uppnå det måste bl.a. utbildningsväsendet i större utsträckning än samverka med samhälle och näringsliv. På det sättet blir utbildningarna mer verklighetsnära och relevanta på arbetsmarknaden. Läraren är det viktigaste verktyget för eleverna. Läraryrkets status behöver därför höjas. Valfriheten att välja förskola och skola är viktig och måste vidareutvecklas för elever, föräldrar och lärare. Valfriheten måste också allmän värnas inom välfärden. Huvudsyftet med välfärden menar vi är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla människor i hela landet. Det bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut, varför rätten att själv välja vård från en mångfald av utövare är viktig. Brister i kvalitet inom svensk vård bör motverkas med ett tydligt kvalitetsfokus och inte på enskilda driftsformer. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2015/16:3404 av m.fl. med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Jag tillstyrker också delvis , och respektive förslag till riktlinjer. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Liberalerna föreslår i reservationen. 2015/16:3403 av m.fl. (L) yrkande 1, 2015/16:3398 av m.fl. (KD), 2015/16:3404 av m.fl. (C) och 2015/16:3406 av och (båda M) samt avslår proposition 2015/16:100 punkt 1 och motionerna 2015/16:1432 av m.fl. (S), 2015/16:1672 av Finn (M), 2015/16:2218 av och (båda MP), 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2342 av och (båda S), 2015/16:2407 av och (båda C), 2015/16:2439 av (C), 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M) och 2015/16:3397 av m.fl. (SD). Liberalerna har tillsammans med , och en samsyn kring den ekonomiska politiken som lägger en grund för oss fyra allianspartier att regera tillsammans. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska syfta till att bygga ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara, där alla får förutsättningar att växa och skapa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. när bedöms vara på väg in i en högkonjunktur finns det inte längre stabiliseringspolitiska skäl att avvakta med budgetförstärkningar. En stramare finanspolitik bör därför föras genom att nya reformer och framåt finansieras fullt ut som diskretionära budgetförstärkningar på genomförs. bör ytterligare i budgetförstärkningar genomföras. Förutsatt att ekonomin är i balans kan därmed den offentliga sektorns finansiella sparande nå 1 procents överskott 2020. Budgetförstärkningar bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Förstärkningarna ska inte ske genom att skatten på jobb och företagande höjs eller påverka välfärdens kärnverksamheter. Statens utgifter måste hållas på en mer ansvarsfull nivå, varför utgiftstaken bör sänkas med mellan 21–för åren 2017–2020. Migrationspolitiken ska bedrivas långsiktigt och hållbart, och den ska inom den reglerade invandringen värna asylrätten, underlätta rörligheten över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Det förutsätter genomgripande reformer. Integrationen måste förbättras, och trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Det behövs en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser och bidrar med jobbskapande reformer som inte bygger på lånefinansiering. Grunden för en sådan politik bör därför vara ett välordnat finanspolitiskt ramverk som för politiken i en stram och ansvarsfull riktning med finansiell stabilitet och beredskap för att klara framtida kriser. Frågan om nivån för det framtida finansiella sparandet bör öppet prövas inom ramen för den pågående parlamentariska utredningen om överskottsmålet. behöver en ny skattereform som både finansierar de offentliga åtagandena och gynnar välståndsbyggande faktorer som flit, ambition och risktagande. Exempel på reformer och budgetförstärkningar som bör genomföras är att öka mervärdesskatten, höja den kommunala fastighetsavgiften eller successivt fasa ut ränteavdraget. Vidare bör miljö- och klimatskatter öka för fordon och kemikalier, men det behövs också kostnadsbesparande reformer inom bl.a. migrations- och transfereringssystemen. Skattereformen ska också tydligt sänka de skatter som håller tillbaka jobben och sysselsättningen, bl.a. genom att värnskatten avskaffas och genom att gränsen för statlig skatt höjs för att minska marginalskatterna och öka antalet arbetade timmar. Också unga lågutbildade, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning måste få bättre tillgång till arbetsmarknaden. Det behövs därför fler lågtröskeljobb, dvs. lägre skatter för de lägsta inkomsterna, men också lägre bolagsskatt för att stimulera sysselsättningen, öka tillgången till kapital och främja utländska investeringar. Vidare har bostadsmarknaden flera brister. För att t.ex. stimulera rörligheten bör flyttskatterna sänkas genom att man tar bort uppskovstaket för reavinster och även avskaffar räntan på uppskovsbeloppet. Den ekonomiska politiken måste styra mot att så många som möjligt kommer i arbete. Därför bör regeringens arbetslöshetsmål ersättas med ett sysselsättningsmål. behöver 350 000 jobb skapas för att drygt 5 miljoner personer ska vara sysselsatta. Regeringens insatser för att hjälpa unga och utrikes födda in på arbetsmarknaden är otillräckliga och krångliga att förstå för många arbetsgivare. I stället behövs det startjobb med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter, vilket kan innebära en halvering av arbetsgivarens kostnad jämfört med en reguljär anställning. Startjobben riktar sig till personer upp till eller efter beslutat uppehållstillstånd, och jobben bör rimligen kunna etableras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Säkerheten i vårt närområde har kraftigt försämrats då den ryska militära aktiviteten i ökar. Det innebär att vår försvarsförmåga måste stärkas, vilket kan göras genom både en allmän värnplikt och ett yrkesförsvar. Det ska vara möjligt att snabbt mobilisera ett försvar, men också att anställa soldater för att hålla en hög beredskap så att kan delta i internationella insatser. Försvaret behöver också stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap eftersom den nödvändiga försvarsförmågan bäst kan säkras genom ett etablerat samarbete. En ökande befolkning, en kraftig migration och ökade terrorhot har bidragit till att det svenska polisväsendet har blivit underdimensionerat . Alliansen påbörjade arbetet med att bygga ut polisväsendet, men det behövs ytterligare reformer och resurser, t.ex. 2 500 fler poliser till 2020, men också fler civilanställda för att bidra med expertkunskaper inom olika områden. Beredskapspolisen bör återinföras för att kunna kallas in vid kriser och samhällsstörningar, och successivt byggas upp till en styrka på 5 000 personer. Skolan har stora utmaningar framför sig. Det gäller de generellt låga skolresultaten, och då särskilt för skolor i utsatta områden där många nyanlända elever går. Särskilda karriärtjänster för lärare bör inrättas. Det finns också behov av en ny yrkeskategori – lärarassistenter och även fler speciallärare och specialpedagoger i lågstadiet. Många skolor i utsatta områden har dessutom stora ordningsproblem som både drabbar lärare i en redan svår arbetssituation och elever som behöver stöd. En kommission för ordning och reda i skolan bör inrättas och ha i uppgift att fördela bidrag till skolorna och aktivt arbeta för en bättre ordning. Nyanlända elever ska tidigt kunna få hjälp med och tid att lära sig svenska för att kunna uppnå kunskapsmålen.