bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — Exempelvis kan nämnas att närings- och innovationsminister besvarade en skriftliga fråga från (M) om tvätteribranschens utveckling och osund statlig konkurrens (fr. 2015/16:397). Frågan rörde vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att privata företag inte ska utsättas för osund statlig konkurrens på tvätterimarknaden. Närings- och innovationsministern angav bl.a. i sitt svar att regeringen noga följer utvecklingen av praxis men inte ser någon anledning till en ny översyn av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. är ett av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga länder men har har tappat i konkurrenskraft inom vissa områden. ekonomiska styrka kommer av att företagen förmår att vara innovativa och säljer framstående, effektiva och kunskapsintensiva varor och tjänster på globala marknader. Grundläggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett bra innovationsklimat som stärker företagens internationella konkurrenskraft. Utskottet anser att näringspolitiken ska stödja företagen genom att utveckla företagsklimatet och stärka förutsättningarna för att fler ska vilja starta företag, få företagen att växa och exportera. Små och medelstora företag är de viktigaste jobbskaparna, och behöver fler högpresterande, innovativa och snabbväxande företag i alla delar av landet. Stora företag är också viktiga för sysselsättningen och för ett fortsatt konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. För att företagen ska kunna utvecklas krävs förutom en aktiv näringspolitik även offentliga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Med anledning av motionerna 2015/16:231 (M), 2015/16:630 (S), 2015/16:1771 (M), 2015/16:2347 (S), 2015/16:2368 (C), 2015/16:2441 (C), 2015/16:2452 (M), 2015/16:2833 (SD), 2015/16:3092 (SD) och 2015/16:3207 (KD) om åtgärder för att främja företagsklimatet vill utskottet anföra följande. Det är utskottets uppfattning att om ska kunna stå starkt i den internationella konkurrensen krävs en aktiv näringspolitik med ett väl utvecklat samarbete mellan politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, myndigheter, fackliga organisationer, intresseorganisationer och industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Samverkan mellan det privata och det offentliga har historiskt varit viktigt för att driva på utvecklingen i . Det är angeläget att det offentliga stöder samverkansformer som främjar innovation, export samt framväxten av fler och växande företag. En långsiktig och fördjupad samverkan bidrar till kraftsamling där universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och andra delar av samhället arbetar tillsammans och därigenom stärker konkurrenskraft. Ett viktigt underlag för att säkerställa att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och fortsatt internationellt konkurrenskraftiga är den utredning som regeringen tillsatt för att identifiera hinder och möjligheter samt lämna förslag på åtgärder för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i (dir. 2015:10). Uppdraget ska slutredovisas . Vidare anser utskottet att fler små och medelstora företag behöver ta steget ut på internationella marknader och dra nytta av de tillväxtmöjligheter som internationaliseringen innebär. I likhet med vad ett enhälligt utskott konstaterade vid sin behandling av regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13) anser utskottet att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet vill också framhålla vikten av att exportfrämjandet anpassas efter företagens verklighet. Några av de nyssnämnda motionerna tar även upp frågan om informationsinsatser för att främja olika företagsformer. Utskottet noterar att det på den myndighetsgemensamma webbportalen finns information som riktar sig till företagare i uppstartsskedet om de olika företagsformer som finns i . I vissa av de nämnda motionerna berörs även de statliga finansieringsinsatserna. Utskottet anser att en väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av ett företagsklimat som understöder innovation och tillväxt. har finansieringen från den privata marknaden i de allra tidigaste skedena av företagens utveckling minskat i omfattning, och många företag har problem med att finansiera sin tillväxt trots goda marknadsutsikter. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att kartlägga behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser riktade till små och medelstora företag och lämna förslag på insatser och strukturförbättringar som bidrar till att bättre möta identifierade behov (dir. 2015:21). Utredningen, som presenterade sitt betänkande (SOU 2015:64), har remissbehandlats. Utskottet vill här påminna om att regeringen har lämnat en proposition om de statliga finansieringsinsatserna (prop. 2015/16:110) till och att utskottet således kommer att återkomma till dessa frågor . Tillkännagivanden om en översyn av innovationssystemet och innovationsstrategins framtid föreslås i motionerna 2015/16:2705 (M) och 2015/16:2975 (KD). Med anledning av dessa förslag vill utskottet framhålla sin uppfattning att ett bra innovationsklimat stärker företagens internationella konkurrenskraft. Det är därför angeläget att kontinuerligt arbeta med att utveckla insatser för de aktörer som fungerar som länkar i innovationssystemet och som stärker förutsättningarna för kommersialisering av nya idéer, produkter och tjänster, vilket ökar förutsättningarna för fler jobb . Det offentliga kan bl.a. bidra till innovationsklimatet genom kunskapsuppbyggnad och väl fungerande, ändamålsenliga och stabila ramvillkor, men även genom direkta insatser i innovationsprocesser. För att prioritera stärkt innovationskraft har regeringen även inrättat ett nationellt innovationsråd. Rådet ska fungera som ett forum för utbyte mellan regeringen och näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Rådet ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Livsvetenskap (life science), miljö och klimat samt digitalisering är exempel på denna typ av områden. Vidare konstaterar utskottet att har påbörjat en granskning av det statliga innovationsstödet. Syftet med granskningen är att undersöka om staten främjar innovationer och företagande på ett ändamålsenligt sätt genom utdelning av stöd. Resultatet av granskningen är planerat att publiceras . I ett antal motioner tas även andra företagsfrämjande åtgärder upp. I motion 2015/16:1006 (S) förordas att staten ska underlätta generationsväxling. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte en utredning för att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansbolag med bl.a. syftet att säkerställa att skattereglernas utformning inte påverkar verksamheten om den avyttras till någon inom eller utom närståendekretsen. Regeringen gav utredningen ett utökat uppdrag att även se över de s.k. 3:12-reglerna. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast . I motion 2015/16:2454 (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att myndigheterna bör få i uppdrag att bidra till tillväxt. Utskottet konstaterar att myndigheternas service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för företagen och för ett gott företagsklimat. Vidare ger digitalt framstående myndigheter en grund för att förenkla för företag. Företagen bör i huvudsak lämna sina uppgifter till statliga myndigheter elektroniskt. Utskottet ser ingen anledning till ett tillkännagivande i linje med det som föreslås i motion 2015/16:2454 (M). I motionerna 2015/16:221 (M) och 2015/16:3045 (C) framhålls att svensk konkurrenskraft kontinuerligt bör jämföras med andra länders, för att på så sätt identifiera områden där har förbättringspotential. Utskottet anser att internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor ger förutsättningar för företag att växa och anställa. Det handlar t.ex. om en enklare vardag för företagen, god tillgång till finansiering och stöd för att kommersialisera idéer samt att skapa incitament för och stöd till innovationsdrivet entreprenörskap. Utskottet vill här påminna om rapporten och konkurrenskraft – internationell jämförelse (Ds. Liknande rapporter publicerades även 2007 och 2011. Rapporterna syftar till att visa position och utveckling jämfört med andra länder inom områden som är relevanta för näringspolitiken. rapport görs jämförelser med andra länder som kan ge indikatorer och vägledning om eventuella styrkor, svagheter och utmaningar för företagen i . I motion 2015/16:2862 (M) efterfrågas en översyn av konkurrenslagen för att avgöra om reglerna om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet fått avsedd effekt. Utskottet konstaterar att följer upp tillämpningen av bestämmelserna om offentlig säljverksamhet för att bl.a. kunna konstatera vilka effekter besluten har på marknadens aktörer. I likhet med vad utskottet konstaterade (bet. 2014/15:NU10) förutsätter utskottet att regeringen bevakar denna fråga och att således inte behöver uppmärksamma regeringen på detta. Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka möjligheterna för kvinnors företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till strategi för företagsfrämjande på lika villkor och det pågående arbetet. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13 anförs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska vara en självklarhet och att arbetet är en hörnsten för ett jämställt samhälle. Motionärerna vill slå vakt om de reformer alliansregeringen genomförde, som bl.a. har gett kvinnor möjlighet att starta eget och att arbeta till bättre villkor. Vidare menar motionärerna att erfarenheterna från det ambassadörsprojekt som alliansregeringen lät genomföra för att synliggöra och stärka kvinnors företagande bör tas tillvara. Erfarenheterna bör även ligga till grund för vidareutveckling av liknande initiativ framöver. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att den vill ta vara på erfarenheterna från de riktade insatser som genomförts och utveckla företagsfrämjandet så att alla företag och företagare oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering kan få tillgång till insatserna på likvärdiga villkor. Regeringen kommer att fortsätta följa i vilken utsträckning grupperna kvinnor, unga samt personer med utländsk bakgrund får del av främjandeinsatserna. överlämnade strategi för ett företagsfrämjande på lika villkor 2015–2020 (Info 0600) till regeringen. Strategins syfte är att bidra till en utveckling av det statliga företagsfrämjandet på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet – att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande på likvärdiga villkor. Strategin innehåller följande åtta mål: arbeta utifrån kunskap om jämställdhet och mångfald kommunicera på lika villkor lyfta fram förebilder och motverka stereotyper samverka och driva på utvecklingen följa upp och förändra fördelningen av resurser sätta mål och styra med tydliga krav och aktiviteter utforma regelverken så att fler företag kan få finansiering ha kunskap om nya branscher, företagsformer och affärsmodeller. Regeringen anger i budgetpropositionen att strategi är ett viktigt verktyg för det fortsatta arbetet med att främja hållbar tillväxt och ett dynamiskt näringsliv. Regeringen gav 2007 i uppdrag att utse ambassadörer för kvinnors företagande med syftet att lyfta fram företagandet som ett möjligt karriärval genom att företagarna berättar om sitt företagande. Programmet förlängdes 2011 till att även gälla perioden –2014 (N2011/1250/ENT) och skulle särskilt synliggöra kvinnor som arbetar med innovationer inom tjänstesektorn. Tillväxtanalys utvärderade programmet –2014 i promemorian Ambassadörer för kvinnors företagande – en teoribaserad utvärdering (PM 2015:13). Myndigheten diskuterar i utvärderingen den bild av kvinnors företagande som synliggjorts och hur förenlig den är med programmets övergripande mål. Tillväxtanalys konstaterar att –2014 skulle projektet särskilt uppmärksamma kvinnor som drev innovativa företag i tjänstesektorn, och med tanke på att kvinnor traditionellt driver företag inom tjänstesektorn är potentialen att ändra den traditionella bilden av kvinnors företagande liten. Vidare menar myndigheten att i och med att ambassadörerna arbetade ideellt förstärks bilden av den tjänande kvinnan som inte drivs av samma ekonomiska intressen som män. Myndigheten anser även att upprättandet en speciell arena för att synliggöra kvinnors företagande också förstärker bilden av kvinnor som fundamentalt annorlunda företagare än män. I motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) förordas ett tillkännagivande om att fortsätta synliggöra och stärka möjligheterna för kvinnors företagande. Utskottet noterar inledningsvis att regeringen avser att ta till vara erfarenheterna från de riktade insatserna som genomförts och att utveckla företagsfrämjande så att alla företagare oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder m.m. ska få tillgång till insatserna på lika villkor. Vidare kan utskottet konstatera att överlämnat en strategi till regeringen för företagsfrämjande på lika villkor. I strategin, som regeringen anser vara ett viktigt verktyg för det fortsatta arbetet, anges åtta mål för statens insatser för företagsfrämjandet. Bland dessa finns bl.a. målen om att arbeta utifrån kunskap om jämställdhet och mångfald, att lyfta fram förebilder och motverka stereotyper och att ha kunskap om nya branscher, företagsformer och affärsmodeller. Med anledning av det pågående arbetet anser utskottet att kan avslå motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) i denna del. Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika riktade insatser för att främja företagande bland kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Utskottet konstaterar bl.a. att överlämnat strategin om företagsfrämjande på lika villkor till regeringen och att strategin ska bidra till att utveckla statens företagsfrämjande insatser så att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder ska kunna ta del av företagsfrämjandet på lika villkor. Jämför reservationerna 7 (C) och 8 (KD). Det konstateras i motion 2015/16:602 av m.fl. (S) att har kommit långt i jämställdhetsarbetet, men finns det fortfarande stora problem som måste lösas. Därför behövs en satsning på jämställdhet och kvinnors företagande, och motionärerna exemplifierar med bl.a. regionala resurscentrum för kvinnor. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om jämställdhet för tillväxt (yrkande 5). För att stimulera kvinnors innovationer och uppfinningar efterfrågas i motion 2015/16:1155 av och (båda M) insatser för att bl.a. öka kvinnors nätverksbyggande, förebilder, attitydförändringar och bättre möjligheter till finansiering. Motionärerna anser att , och bör få ett utvidgat uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor (yrkande 2), samt att , och bör ges i uppdrag att eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekrytering av rådgivare, där ett första mål bör vara att av rådgivarna ska vara av vardera könet (yrkande 3). I motion 2015/16:1333 av m.fl. (M) framhålls att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i form av företagare och innovatörer är ett viktigt led för att uppnå ett jämställt samhälle. Motionärerna menar att kvinnor ofta har sämre nätverk och har svårare att få finansiering än män. I motionen nämns bl.a. att en nationell innovationsstrategi bör inkludera ett särskilt fokus på kvinnliga innovatörer och att regeringen behöver uppmärksamma kvinnors företagande. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för att antalet kvinnliga innovatörer ska öka. I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) konstateras att det ger frihet att driva företag och även möjlighet att komma in i näringslivet. Motionärerna vill därför stärka kvinnors möjligheter att starta och driva företag och påpekar att fler kvinnor genom ett jämställt samhälle får höga positioner i näringslivet. När ledningsgrupper och styrelser blir mer jämställda förändras maktstrukturerna i näringslivet även utanför styrelserummen. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för fler kvinnor i ledningsgrupper och styrelser och som chefer genom att driva på för en förändrad maktstruktur i näringslivet och göra det lättare för kvinnor att starta och driva företag (yrkande 2). Vidare anför motionärerna att det är viktigt att fortsätta förbättra förutsättningarna för kvinnliga företagare. Därför vill de att regeringen ser över kriterierna för de generella företagsstöden för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor (yrkande 3). Alliansregeringen gav i uppdrag att utse ambassadörer för kvinnors företagande, anges det i kommittémotion 2015/16:1994 av m.fl. (KD). Den nuvarande regeringen har dock valt att inte förlänga uppdraget. Motionärerna föreslår att regeringen ger i uppdrag att återuppta projektet inom ramen för myndighetens anslag (yrkande 12). I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) framhålls det att svårigheterna för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden är större än möjligheterna att starta eget företag. Många kommuner har infört företagslotsar för företagare med utländsk bakgrund för att underlätta kontakten med andra aktörer i samhället, exempelvis myndigheter och banker. Företagslotsar med goda språkkunskaper och nätverk kan bidra till att övervinna hinder som utrikes födda möter i större utsträckning än personer som är födda i . Motionärerna vill därför att regeringen ska främja lokala företagslotsar med inriktning på stöd för utlandsfödda företagare (yrkande 21). Vidare framförs i motionen att den positiva utvecklingen av kvinnors företagande har gjort en tvärnit. Regeringen har med sina åtgärder kvävt förutsättningarna för att starta företag i de traditionellt kvinnodominerade sektorerna. Motionärerna anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka företagande bland kvinnor (yrkande 22). Tillväxtanalys har i skriften Med varm eller kall hand? – Bemötandet av män och kvinnor i det företagsfrämjande systemet (PM 2015:18) försökt besvara frågan om män och kvinnor har likvärdig tillgång till offentligt finansierad företagsrådgivning. Myndighetens slutsats är att den huvudsakliga skillnaden i det första bemötandet är att den manliga frågeställaren får mer konkret respons än den kvinnliga frågeställaren. I övrigt verkar bemötandet vara likvärdigt oavsett om frågeställaren är kvinna eller man. Myndigheten menar att konkret respons kan vara av betydelse för i vilken utsträckning tjänsten utnyttjas vidare. Tillväxtanalys rekommenderar bl.a. att företagsfrämjande aktörer och aktiva rådgivare ska utbildas i hur omedvetna föreställningar om kön påverkar respons. I ägaranvisning står det att genom sin rådgivningsverksamhet ska bidra till att fler små och medelstora företag växer samt att fler bärkraftiga företag skapas. Vidare ska ha lånevillkor som tar hänsyn till företagens behov och som avspeglar bolagets högre risktagande och kompletterande roll som offentlig aktör. För både rådgivnings- och utlåningsverksamhet gäller att andelen kunder som är kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska vara högre än den procentuella andel som gäller för företagsstocken och nyföretagandet bland dessa grupper. Vidare vad gäller utlåningen gäller att noga ska följa efterfrågan på finansiering från företag som ägs eller leds av kvinnor respektive personer med utländsk bakgrund och uppmärksamma vilken typ av låneprodukter som dessa företag efterfrågar. Utskottet anser att det är angeläget att fler personer, oavsett kön, etnisk bakgrund eller ålder, startar och driver företag. Det är utskottets uppfattning att detta bidrar till att fler arbeten skapas och att den svenska konkurrenskraften på så sätt stärks. Tillkännagivanden om att på olika sätt främja kvinnors företagande efterfrågas i motionerna 2015/16:602 (S), 2015/16:1155 (M), 2015/16:1333 (M), 2015/16:1994 (KD), 2015/16:2431 (C) och 2015/16:3207 (KD). Bland de åtgärder och insatser som efterfrågas finns bl.a. jämnare könsfördelning bland offentliga företagsrådgivare, att underlätta för kvinnor att få finansiering, att arbeta för fler kvinnor i ledningsgrupper, styrelser och som chefer samt att ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka företagandet bland kvinnor. Vidare efterfrågas att ska återuppta programmet om ambassadörer för kvinnors företagande. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden framföra följande. har tagit fram en strategi för företagsfrämjande på lika villkor. Strategin ska bidra till en utveckling av statens företagsfrämjande insatser på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet – att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande på likvärdiga villkor. När det gäller finansieringsinsatser nämns även i strategi att regelverken bör utformas så att fler företag kan få finansiering. Vidare konstaterar utskottet att regeringen lagt fram en proposition om de statliga finansieringsinsatserna. Utskottet noterar att Tillväxtanalys undersökt bemötandet av kvinnor och män i det offentliga företagsfrämjande systemet, och vidare konstaterar utskottet att ett av målen i strategin är att aktörernas kommunikation med företagare ska vara normkritisk och målgruppsanpassad och därmed ska bidra till likvärdiga villkor för alla företagare. Vad gäller det genomförda programmet om ambassadörer för kvinnors företagande noterar utskottet att Tillväxtanalys genomfört en utvärdering av programmet. Vidare noterar utskottet att ett mål i strategi för företagsfrämjande på lika villkor rör just att lyfta fram förebilder och motverka stereotyper. Oavsett syn på programmet anser utskottet att inte bör göra ett tillkännagivande om att inom ramen för beslutade anslag bör få i uppdrag att återuppta programmet i dess tidigare utformning. Utskottet vill med anledning av motion 2015/16:1155 (M) påminna om att myndigheten avvecklades av regeringen och att myndighetens uppgifter sedermera övergått till bl.a. . Därtill efterfrågas i motion 2015/16:3207 (KD) ett tillkännagivande om att främja lokala företagslotsar för att stödja utlandsfödda företagare. Utskottet anser att lokala företagslotsar kan spela en viktig roll hos de kommuner som valt att inrätta denna tjänst. Vidare noterar utskottet att den nämnda strategin för företagsfrämjande på lika villkor omfattar alla företagare oavsett etnisk bakgrund. Utskottet anser inte att den nyssnämnda motionen bör leda till någon åtgärd från . Sammanfattningsvis avstyrker utskottet därmed samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om socialt företagande. Utskottet konstaterar bl.a. att , i samverkan med Arbetsförmedlingen, har fått i uppdrag att utarbeta och genomföra ett program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer. Jämför reservation 9 (KD). I motion 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 3 anges att social ekonomi och kooperativa företag är en tillgång och att dessa företag kan vara ingången till arbetsmarknaden för den som varit borta från arbete . Motionärerna anser att det är av stor vikt att regeringen stöder de organisationer som arbetar med företag inom den sociala ekonomin och kooperativa företag. Vidare anser motionärerna att regeringen bör bevaka den problematik som dessa företag möter när de försöker hitta finansiering.