bet · H301SfU16 · 2016-06-15 00:00:00 — För att uppnå målet att kraftigt minska antalet asylsökande i och skapa ett andrum för det svenska flyktingmottagandet instämmer utskottet i regeringens bedömning att det svenska regelverket behöver anpassas till miniminivå . Utskottet delar regeringens bedömning att uppehållstillstånd på grund av anknytning till en flykting som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tidsbegränsade lagen bör vara möjligt för flyktingens make, sambo och ogifta barn samt ogifta barn till flyktingens make eller sambo om flyktingen bedöms ha välgrundade utsikter att kunna beviljas permanent uppehållstillstånd. Utskottet anser även att åldersgränsen för att kunna vägras uppehållstillstånd på grund av anknytning tillfälligt bör höjas från 18 till . När det gäller möjligheten till uppehållstillstånd på grund av anknytning i ett nyetablerat förhållande instämmer utskottet i regeringens bedömning att det inte ska vara möjligt att bevilja uppehållstillstånd om anknytningspersonen är en flykting som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tidsbegränsade lagen. Familjeåterföreningsdirektivet uppställer inte något krav på att det ska finnas en möjlighet att få uppehållstillstånd för nyetablerade förhållanden, varför regelverket i detta läge bör anpassas till . I fråga om alternativt skyddsbehövande konstaterar utskottet liksom regeringen att familjeåterföreningsdirektivet inte är tillämpligt på den skyddsgruppen. Eftersom de svenska reglerna tillfälligt ska anpassas till miniminivån enligt och internationella konventioner anser utskottet i likhet med regeringen att uppehållstillstånd på grund av anknytning inte ska beviljas om den person som utlänningen åberopar anknytning till är en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tidsbegränsade lagen. Undantag görs dock för ett ensamkommande barn om barnets ansökan har registrerats hos med registreringsdatum eller tidigare. Enligt utskottet är det rimligt att ett barn som har kommit till utan sin familj och som har ansökt om uppehållstillstånd får möjlighet att återförenas med sin familj även om han eller hon beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande med stöd av den tidsbegränsade lagen. Det är också rimligt att en utlänning som har kommit till utan sin familj och som har ansökt om uppehållstillstånd före får möjlighet att återförenas med sin familj även om han eller hon beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande med stöd av den tidsbegränsade lagen. Uppehållstillstånd på grund av anknytning till den alternativt skyddsbehövande bör i dessa fall kunna beviljas en make, en sambo eller ett omyndigt barn under samma förutsättningar som föreslås gälla om anknytningspersonen är en flykting som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den tidsbegränsade lagen. Som regeringen framhåller är en förutsättning för att en rätt till familjeåterförening ska finnas att anknytningspersonen anses ha välgrundade utsikter att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. När det gäller anknytningspersoner som är alternativt skyddsbehövande får, under förutsättning att ansökan registrerades , enligt regeringen en bedömning av utsikterna att beviljas permanent uppehållstillstånd göras bl.a. med beaktande av det aktuella skyddsbehovets varaktighet. Utskottet instämmer i denna bedömning. Eftersom möjligheten att ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning begränsas tillfälligt påverkas möjligheten till familjeåterförening. Regeringen poängterar att den tidsbegränsade lagens begränsningar av rätten till familjeåterförening endast ska gälla . Med hänsyn till de stora påfrestningar som det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner har utsatts för till följd av det stora antalet asylsökande är det enligt regeringen förenligt med att låta familjeåterförening anstå . Utskottet delar denna bedömning. Utskottet vill även framhålla möjligheten att i undantagsfall bevilja uppehållstillstånd på grund av anknytning om ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. Mot bakgrund av ovanstående tillstyrker utskottet propositionen i dessa delar och avstyrker motionerna 2015/16:3416 (L) yrkande 2 och 2015/16:3417 (KD) yrkande 7. När det gäller regeringens förslag om ett utökat försörjningskrav kan utskottet konstatera att de svenska reglerna i flera avseenden är mer förmånliga än vad kräver. Med utgångspunkten att de svenska reglerna tillfälligt bör anpassas till miniminivån enligt och internationella konventioner anser utskottet att försörjningskravet bör utvidgas på så sätt att anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv och den anhörige och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och den anhörige. Regeringen föreslår att ett försörjningskrav ska få ställas upp för flyktingar och alternativt skyddsbehövande eller för personer som förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande om en ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning görs senare än efter att anknytningspersonen beviljats uppehållstillstånd, om familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har särskild anknytning till, eller om utlänningen och anknytningspersonen har en nyetablerad relation. Utskottet delar regeringens bedömning. Liksom regeringen anser utskottet att barn av naturliga skäl inte kan jämställas med vuxna när det gäller krav på försörjning, varför ett undantag från försörjningskravet bör gälla om anknytningspersonen är ett barn. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i dessa delar och avstyrker motionerna 2015/16:3415 (C) yrkande 4 och 2015/16:3417 (KD) yrkande 9. Uppehållstillstånd vid synnerligen ömmande omständigheter Utskottets förslag i korthet bifaller propositionens förslag om uppehållstillstånd vid synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter, familjeåterförening i vissa fall samt permanent uppehållstillstånd för barn vid sjukdom och avslår motionsyrkanden om detta. Jämför reservationerna 13 (C, L, KD) och 14 (SD). Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund får, enligt 5 kap. 6 § UtlL, tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet. För barn får uppehållstillstånd beviljas om omständigheterna är särskilt ömmande. Enligt 1 kap. 10 § UtlL ska i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Möjligheten till uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter medger enligt regeringen en rätt till uppehållstillstånd som går utöver internationella åtaganden. Med utgångspunkten att de svenska reglerna tillfälligt ska anpassas till en miniminivå finns det anledning att begränsa rätten till uppehållstillstånd i dessa fall. Regeringen föreslår därför i den tidsbegränsade lagen en bestämmelse som begränsar utrymmet att bevilja uppehållstillstånd enligt 5 kap. 6 § UtlL. Förslaget innebär att uppehållstillstånd i dessa fall endast får beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa utlänningen. Regeringen vill med det förslag som läggs fram förtydliga innebörden av paragrafen och dessutom betona barnrättsperspektivet och principen om barnets bästa. Regeringen framhåller att både myndigheter och domstolar redan nu ska förhålla sig till och konventionsåtaganden när utlänningslagen tolkas. Enligt regeringen är det angeläget att det uttryckligen framgår av lagtexten att svensk rätt nu anpassas till mininivåer. Därigenom blir det också tydligt att den tidsbegränsade lagen och dess tillämpning inte strider mot svenska konventionsåtaganden eller . FN:s konvention om barnets rättigheter () ger i artikel 3 uttryck för principen om barnets bästa. Att hänsyn ska tas till barnets bästa i juridiska sammanhang där barn berörs är enligt regeringen en viktig svensk rättsprincip. Principen om barnets bästa är införlivad i svensk rätt genom bl.a. portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL. Där framgår att i fall som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Att ska beaktas i ärenden om uppehållstillstånd också enligt den tidsbegränsade lagen framgår enligt regeringen alltså redan av att portalparagrafen ska tillämpas även när beslut fattas med stöd av den tidsbegränsade lagen. När det gäller uppehållstillstånd på grund av anknytning föreslår regeringen att om uppehållstillstånd på grund av anknytning inte kan ges på någon annan grund ska ett sådant uppehållstillstånd beviljas en utlänning som inte befinner sig i om ett beslut att neka honom eller henne uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. Kravet på att utlänningen inte ska befinna sig i ska inte gälla för förlängning av en ansökan enligt bestämmelsen. Regeringens uppfattning är att de begränsningar i rätten till familjeåterförening som föreslås är förenliga med . De mer begränsande bestämmelserna ska endast tillämpas , och med hänsyn till rådande omständigheter måste det anses förenligt med konventionen att låta familjeåterföreningen anstå . Det kan dock inte uteslutas att det på individnivå skulle kunna förekomma något fall där det trots allt skulle strida mot konventionen att personen får vänta på familjeåterförening . För att undanröja varje risk för att de svenska reglerna bryter mot eller något annat svenskt konventionsåtagande bör det införas en ventil som kan användas för att bevilja familjeåterförening i sådana undantagsfall där ett beslut att neka någon rätt till familjeåterförening den tidsbegränsade lagen gäller skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. En sådan bestämmelse innebär att det finns en möjlighet till individuell prövning i varje enskilt fall. Vid den prövningen måste bl.a. relationen mellan familjemedlemmarna och anknytningspersonens rätt till familjeåterförening beaktas. Regeringen föreslår även att ett utländskt barn som beviljas ett uppehållstillstånd som ska tidsbegränsas enligt den tidsbegränsade lagen ska få ges ett permanent uppehållstillstånd om det vid en samlad bedömning av barnets situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter relaterat till ett varaktigt nedsatt hälsotillstånd hos barnet att det absolut krävs att han eller hon beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Enligt regeringen kan det inte uteslutas att det i enstaka undantagsfall när det gäller barn med varaktigt nedsatt hälsotillstånd kan finnas sådana synnerligen ömmande omständigheter som innebär att barnet absolut bör beviljas permanent uppehållstillstånd. En förutsättning bör vara att situationen är sådan att det är just permanent uppehållstillstånd som är nödvändigt. Regeringen framhåller att portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL om barnets bästa ska beaktas vid denna prövning. Den föreslagna bestämmelsen bör enligt regeringen inte utgöra någon självständig grund för uppehållstillstånd utan endast möjliggöra att ett permanent uppehållstillstånd i vissa situationer kan beviljas i stället för ett tidsbegränsat sådant. Uppehållstillstånd som beviljas med stöd av 5 kap. 6 § UtlL och den nya bestämmelsen om uppehållstillstånd vid anknytning föreslås vara tidsbegränsade. Samma giltighetstider som för alternativt skyddsbehövande bör gälla. Det första uppehållstillståndet bör därför gälla och kunna förlängas med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller . I kommittémotion 2015/16:3414 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om uppehållstillstånd vid särskilt ömmande omständigheter. Enligt motionärerna ska denna möjlighet helt tas bort eftersom den utgör en stark pull-faktor att komma till och därmed motarbetar regeringens ambition att minska asyltrycket. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2015/16:3416 yrkande 3 ett tillkännagivande om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Enligt motionärerna är den nuvarande bestämmelsen en viktig ventil för utsatta grupper som kvinnor, barn, äldre och hbtq-personer. Bestämmelsen bör därför vara kvar utan några ändringar. I kommittémotion 2015/16:3417 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs det att förslaget om att inskränka rätten till uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter samt förslaget om permanent uppehållstillstånd för barn i vissa fall ska avslås. Enligt motionärerna berörs endast ett fåtal fall , och möjligheten har tillkommit för situationer som rör t.ex. svårt sjuka personer. Dagens regler bör därför behållas. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att dagens bestämmelse om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter medger rätt till uppehållstillstånd i fler fall än vad som krävs för att ska uppfylla sina internationella åtaganden. Rätten till uppehållstillstånd i dessa fall bör därför begränsas. Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 6 § UtlL bör därmed endast få beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa utlänningen. Med hänsyn till att varken eller internationella konventioner kräver att permanent uppehållstillstånd i dessa fall ska beviljas instämmer utskottet i att tidsbegränsade uppehållstillstånd bör ges enligt den tidsbegränsade lagen. När det gäller familjeåterförening instämmer utskottet i regeringens bedömning att det bör finnas en ventil som kan användas för att undanröja varje risk för att de svenska reglerna bryter mot eller något annat svenskt konventionsåtagande. Som regeringen konstaterar medför en sådan bestämmelse att det finns en möjlighet till individuell prövning i varje enskilt fall. Giltighetstiden för uppehållstillstånden bör i dessa två fall överensstämma med den för alternativt skyddsbehövande, dvs. det första uppehållstillståndet bör gälla och bör vara möjligt att förlänga med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller . Regeringen föreslår att det ska finnas en möjlighet att bevilja permanent uppehållstillstånd för barn i vissa fall. Ett barn ska, om det vid en samlad bedömning av barnets situation finns synnerligen ömmande omständigheter som är relaterade till ett varaktigt nedsatt hälsotillstånd hos barnet, kunna beviljas ett permanent uppehållstillstånd om det absolut krävs. Utskottet vill här framhålla att möjligheten till permanenta uppehållstillstånd till barn i dessa fall inte är någon självständig grund för uppehållstillstånd utan endast gör det möjligt att bevilja att ett permanent uppehållstillstånd i vissa situationer i stället för ett tidsbegränsat sådant. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om möjlighet till uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter och vid familjeåterförening i vissa fall samt permanent uppehållstillstånd för barn vid sjukdom och avstyrker motionerna 2015/16:3416 (L) yrkande 3 och 2015/16:3417 (KD) yrkande 10. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett motionsyrkande om att helt ta bort möjligheten till uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter. Motion 2015/16:3414 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. Försörjning som förutsättning för permanent uppehållstillstånd Utskottets förslag i korthet bifaller propositionens förslag om permanent uppehållstillstånd vid försörjning genom anställning eller näringsverksamhet. avslår motionsyrkanden om bl.a. krav och åldersgräns för permanent uppehållstillstånd. Jämför reservationerna 15 (M, C), 16 (SD), 17 (KD) och 18 (SD, KD). Enligt 7 kap. 1 a § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, ska en arbetsgivare som anställer en utlänning som är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd underrätta om anställningen. Underrättelsen ska innehålla utlänningens fullständiga namn, födelsedatum, medborgarskap och bostadsadress här i landet samt uppgift om vilket yrke och vilken tidsperiod som anställningen avser. En underrättelse med motsvarande innehåll ska lämnas till när anställningen upphör. Enligt 7 kap. 1 b § UtlF ska en arbetsgivare som anställer en utlänning senast månaden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades underrätta om anställningen. I propositionen föreslås en möjlighet för en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den tidsbegränsade lagen att beviljas ett permanent uppehållstillstånd om han eller hon kan försörja sig genom inkomster från anställning eller näringsverksamhet när det tidsbegränsade tillståndet löper ut. En arbetsgivare som anställer en utlänning med tidsbegränsat uppehållstillstånd ska senast månaden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades underrätta om anställningen. Enligt regeringen är möjligheten till permanent uppehållstillstånd en positiv drivkraft för att komma i arbete och skaffa egen försörjning, vilket gynnar integrationen. En förutsättning för att uppehållstillstånd ska få beviljas på grund av anställning är bl.a. att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Försörjningen ska kunna komma från egen verksamhet eller verksamhet som bedrivs i form av en juridisk person, och gällande skattelagstiftning ska följas. En viktig uppgift för är att kontrollera att det är en riktig anställning respektive att näringsverksamhet bedrivs seriöst. Enligt förslaget krävs det att utlänningen faktiskt har en anställning, vilket regeringen framhåller är lättare att kontrollera för än ett erbjudande om anställning som är det som gäller vid arbetskraftsinvandring. För att motverka att ungdomar börjar arbeta i stället för att gå i skolan ska permanent uppehållstillstånd bara kunna beviljas en utlänning som inte har fyllt om han eller hon har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande. Med fullföljd gymnasieutbildning avses enligt propositionen examens- eller studiebevis från ett nationellt program. Även komvux, folkhögskola eller utländsk motsvarande utbildning kan enligt regeringen likställas med gymnasieutbildning. Regeringen anför att det ur integrationssynpunkt är av stort värde att unga nyanlända genomgår utbildning på gymnasienivå och att det finns starka skäl att uppmuntra till detta. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, föreslås få meddela föreskrifter om försörjningsförmåga och underrättelse till . m.fl. (M) begär i kommittémotion 2015/16:3418 yrkande 3 ett tillkännagivande om att även personer som inte har fullföljt en gymnasieutbildning eller motsvarande ska ha möjlighet att få sitt tillfälliga uppehållstillstånd omvandlat till permanent uppehållstillstånd vid försörjning genom anställning eller näringsverksamhet. Enligt motionärerna är det inte tillräckligt många som arbetar i . För samhällets bästa borde fler uppmuntras till arbete. I kommittémotion 2015/16:3414 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om möjligheten att få permanent uppehållstillstånd. Motionärerna anser att möjligheten för asylsökande att få permanent uppehållstillstånd genom arbete ökar risken för falska arbetskontrakt och utnyttjande av utsatta personer. Möjligheten bör därför inte införas. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2015/16:3417 yrkande 3 ett tillkännagivande om att kraven för att få permanent uppehållstillstånd för den som etablerat sig på arbetsmarknaden bör vara en uppvisad taxerad inkomst på en nivå som det går att försörja sig på. Enligt motionärerna bör fokus ligga på om utlänningen har etablerat sig på arbetsmarknaden och om han eller hon kan uppvisa en taxerad inkomst som det går att försörja sig på i stället för att försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor m.m. ska motsvara svenska kollektivavtal. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att åldersgränsen för att få permanent uppehållstillstånd för den som etablerat sig på arbetsmarknaden men saknar gymnasieutbildning eller motsvarande bör sättas till . Vidare bör det klargöras att det är svensk gymnasieutbildning eller motsvarande som åsyftas (yrkande 5). Det måste också säkerställas att bestämmelsen om permanent uppehållstillstånd vid etablering på arbetsmarknaden inte kan missbrukas (yrkande 6). Enligt motionärerna ska det inte vara möjligt att t.ex. köpa sig en tillsvidareanställning eller förfalska en näringsverksamhet. Utskottet anser att förslaget om att en utlänning med tidsbegränsat uppehållstillstånd ska kunna få ett permanent uppehållstillstånd vid försörjning genom anställning eller inkomster från näringsverksamhet är viktigt för att öka drivkrafterna för arbete och egenförsörjning. Eftersom befolkning blir äldre behövs det fler i arbete för att klara av de demografiska utmaningarna. Att uppmuntra personer till arbete och försörjning är således positivt. För att motverka att ungdomar börjar arbeta i stället för att gå i skolan föreslår regeringen att permanent uppehållstillstånd endast ska kunna beviljas en utlänning under under förutsättning att han eller hon har fullföljt gymnasieutbildning eller motsvarande utbildning. Utskottet instämmer i denna bedömning eftersom det är av stort värde för integrationen att unga nyanlända genomgår en gymnasieutbildning. Utskottet förutsätter att även annan än svensk utbildning kan godtas om den bedöms motsvara svensk gymnasienivå, även om svensk skola ur integrationssynpunkt måste anses fördelaktigast för individen. Utskottet anser att åldersgränsen framstår som rimlig. När det gäller ansvaret för att upptäcka och förhindra missbruk av reglerna, utnyttjanden på arbetsmarknaden och handel med anställningskontrakt kommer ett stort ansvar att ligga på . Enligt utskottet bör verket så långt som möjligt kontrollera att det rör sig om en riktig anställning eller att en näringsverksamhet bedrivs på ett seriöst sätt. har redan liknande uppgifter när det gäller arbetskraftsinvandring. Utskottet kan också konstatera att en skillnad jämfört med reglerna för arbetskraftsinvandring, där sökanden ska kunna visa upp ett erbjudande om anställning, är att det i detta fall krävs att utlänningen faktiskt har en anställning innan det kan bli aktuellt att bevilja permanent uppehållstillstånd. Utskottet utgår från att i stor utsträckning kan använda sig av rutiner som har utarbetats vid förlängning av arbetstillstånd. Utskottet noterar att det i propositionen föreslås att regeringen ska bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om detta. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om att permanent uppehållstillstånd ska kunna ges vid försörjning genom anställning eller bedrivande av näringsverksamhet. Även regeringens övriga förslag i dessa delar tillstyrks. Motionerna 2015/16:3418 (M) yrkande 3, 2015/16:3414 (SD) yrkande 4 och 2015/16:3417 (KD) yrkandena 3–6 avstyrks med det anförda. Avslag på propositionen, punkt 1 (C, V) av (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2015/16:3412 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:3415 av och (båda C) yrkande 1. Regeringens förslag skulle medföra stora negativa effekter och minska möjligheten för utsatta människor att söka asyl. Det skulle också leda till ett svåröverskådligt regelsystem för de asylsökande med mer byråkrati. Propositionen bör därför avslås. Ikraftträdande, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3412 av m.fl. (V) yrkande 2. Om den föreslagna lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i antas, bör den inte tillämpas vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som registrerats innan lagen trädde i kraft.