bet · H401NU1 · 2016-12-06 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag och därtill berörda motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till lagändringar med anledning av regeringens förslag om att byter namn till . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om att förändra verksamhetsinriktningen för () och () samt att genomföra en fusion mellan . Utskottet har därtill följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. I betänkandet finns en reservationer (SD) med ett alternativt förslag när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. Företrädarna i utskottet för , , och har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. Proposition 2016/17:1, utgiftsområde 24 Näringsliv. 20 motionsyrkanden från allmän motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 7 Regeringens lagförslag Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 24 anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 24 punkt 14 och avslår motionerna 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:2033 av (C), 2016/17:2226 av m.fl. (SD), 2016/17:3126 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 19 och 20, 2016/17:3435 av m.fl. (C) och 2016/17:3456 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 , 2. ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 3. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter, 4. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 24 punkterna 11–13 och 15. Reservation (SD) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall, 2. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 3. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 4. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 5. lag om ändring i revisionslagen (1999:1079), 6. lag om ändring i revisorslagen (2001:883), 7. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 24 punkterna 1–7. a) bemyndigar regeringen att bredda verksamhets- inriktningen för () så att verksamheten, i tillägg till vad som tidigare angetts av , ska kunna bedrivas genom intresse- eller dotterbolag, ska kunna omfatta provning, certifiering och utbildning för industrisektorn och därmed förenlig verksamhet, samt ska kunna omfatta ägande och förvaltning av lös egendom, b) bemyndigar regeringen att förändra verksamhets- inriktningen för SP () så att den, i stället för vad som tidigare angetts av , ska vara i linje med den breddade verksamhetsinriktningen för som anges i punkten a), c) bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra en fusion mellan i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 24 punkterna 8–10. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (SD), (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (S), (SD), (MP) och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens budgetproposition (prop. 2016/17:1) utgiftsområde 24 Näringsliv och 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt oppositionspartiernas respektive förslag till anslag . I bilaga 3 återfinns regeringens samt oppositionspartiernas förslag till beställningsbemyndiganden . I bilaga 4 finns utskottets anslagsförslag , och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. Reservanternas anslagsförslag finns i bilaga 6, och i bilaga 7 återfinns regeringens lagförslag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i processens första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 6 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslagen inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen), vilket motsvarar det andra och avslutande steget i budgetprocessen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som riks-dagen har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen pre-senterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Näringsliv i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som rör anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I de efterföljande delarna behandlas regeringens förslag till lagändringar med anledning av namnbyte samt frågan om bemyndigandet av regeringen att utföra vissa åtgärder när det gäller of (). Företrädare för informerade utskottet om bolagets verksamhet . Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som hade använts inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). grupp för uppföljning och utvärdering (Nuguu) har följt upp i vilken utsträckning regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet framförde i förra årets budgetbetänkanden. Utgiftsområde 24 Näringsliv har inget övergripande mål. I stället finns mål antagna av för de två politikområden som ingår i utgiftsområdet. Målet för Näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1). Målet för Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är enligt beslut (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1) – högsta möjliga grad av frihandel – en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU – ett förstärkt multilateralt handelssystem inom () – ökande handelsutbyte mellan och världen – ökade utländska investeringar i . Övriga mål och prioriteringar Utöver de mål som har beslutat för politikområdena redovisas andra mål som relaterar till de mål som har beslutat. Vad gäller näringspolitiken anför regeringen under rubrikerna 3.4 Mål för utgiftsområdet och 4.4 Mål för näringspolitiken att de näringspolitiska insatserna ska bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Därtill framför regeringen under rubriken 4.4 Mål för näringspolitiken att ett tydligt sysselsättningsmål ska styra politiken. Sysselsättningsmålet innebär att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. För politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framgår under rubrikerna 3.4 Mål för utgiftsområdet och 5.3 Mål för utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande två i det närmaste likalydande mål. Under rubriken 3.4 Mål för utgiftsområdet framhåller regeringen följande: ska främja en fri och rättvis världshandel. Vi kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som vi står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Under rubriken 5.3 Mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande anförs att regeringen vill främja en fri och rättvis världshandel. Därtill redovisar och hänvisar regeringen till ett antal andra mål i resultatredovisningen som inte har beslutats av . Det handlar exempelvis om mål som EU, regeringen eller en myndighet har beslutat. Därutöver förekommer även begrepp av målliknande karaktär såsom prioriteringar, målsättningar och olika insatsers särskilt angivna syften. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För politikområdet Näringspolitik anger regeringen att utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad olika faktorer och att de fyra indikatorer som redovisas följer utvecklingen i näringslivet på en övergripande nivå. De fyra indikatorerna är: internationella konkurrenskraft, Innovation bland svenska företag, Näringslivets utveckling samt Förutsättningar för företag att utvecklas. I den efterföljande redogörelsen motiverar och problematiserar regeringen till viss del valen av indikatorer. För en av de nämnda indikatorerna återkopplar regeringen till målet för näringspolitiken. I direkt anslutning till redogörelsen av indikatorerna redovisar regeringen de resultat som är kopplade till dessa indikatorer. Resultatredovisningen för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är uppdelad i två delar: Export- och investeringsfrämjande samt Handelspolitik och EU:s inre marknad. Vad gäller resultatredovisningen för Export- och investeringsfrämjande är den uppdelad i verksamhetsområdena exportstrategi, Exportfrämjande, Investeringsfrämjande och Exportfinansiering. Regeringen anger att för att kunna följa upp exportstrategins mål har ett antal indikatorer tagits fram. För övriga tre verksamhetsområden redovisar regeringen ett trettiotal delindikatorer som rör sig från antalet besök på Business till andelen högkvalitativa utländska investeringar redovisade per typ av investering, bransch och ursprungsland. Regeringen konstaterar att de indikatorer som anges bl.a. är indikatorer för Business verksamhet. Vad gäller delindikatorerna för Investeringsfrämjande görs en återkoppling till det riksdagsbeslutade målet för politikområdet. För verksamhetsområdet inre marknad anger regeringen fem indikatorer och bedömningsgrunder, och regeringen kopplar dessa till det riksdagsbeslutade målet om en effektiv inre marknad. När det gäller handelspolitiken anger regeringen bl.a. att bedömningsgrunden för redovisningen av resultat bygger på frågor om huruvida förhandlingar och handelsavtal har avslutats, att svenska prioriteringar och ekonomiska intressen tillgodoses samt att EU:s handelspolitik utformas utifrån det svenska intresset om öppenhet. För politikområdet Näringspolitik är resultatredovisningen uppdelad i två delar. I den ena delen redovisar regeringen resultat som är kopplade till de ovannämnda resultatindikatorerna. I den andra delen redogör regeringen för resultatet av statligt utförda insatser. I det inledande avsnittet 4.5 Resultatredovisning gör regeringen en samlad bedömning av de näringspolitiska insatserna, och regeringen menar att insatserna bidragit till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Vad gäller avsnittet 4.5.1 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder gör regeringen en genomgång av resultaten för samtliga redovisade indikatorer. Resultaten presenteras och problematiseras i viss grad. Därefter följer tre avsnitt med rubrikerna 4.5.2 Innovation och förnyelse, 4.5.3 Entreprenörskap och företagande samt 4.5.4 Ramvillkor för företag och konkurrens. Varje avsnitt består av två delar: Resultat samt Analys och slutsatser. Regeringen redogör i resultatredovisningen under dessa tre avsnitt för utförda och/eller pågående insatser och åtgärder. I vissa fall kopplas insatserna till tidigare nämnda indikatorer, och ibland redovisas effekter av den förda politiken. Som redan har nämnts består resultatredovisningen för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande av två delar: Export- och investeringsfrämjande samt Handelspolitik och EU:s inre marknad. Resultatredovisningen för avsnittet 5.4.1 Export- och investeringsfrämjande är, som det har påpekats, uppdelad i verksamhetsområdena exportstrategi, Exportfrämjande, Investeringsfrämjande och Exportfinansiering. Det kan noteras att regeringen inte redovisar något resultat för några av exportstrategins indikatorer. De övriga tre områdena inleds med en beskrivning av syftet med de olika områdena och av de myndigheter som har i uppdrag att utföra regeringens politik på området. Därefter redovisas resultaten för vissa av indikatorerna kortfattat i löpande text, främst i fråga om förhållandena – i vissa fall jämfört med eller . Det kan tilläggas att regeringen även gör en samlad bedömning av den verksamhet som Business har bedrivit inom ramen för området Exportfrämjande. Under avsnittet 5.4.2 Handelspolitik och EU:s inre marknad beskrivs inledningsvis regeringens arbete för en effektiv inre marknad. Regeringen redogör bl.a. för vilka områden den har meddelat att den anser att kommissionen bör prioritera. I avsnittet med analys och slutsatser bedömer regeringen sitt genomslag i påverkansarbetet samt flödet av varor och tjänster mellan och andra länder på den inre marknaden. Därefter följer resultatredovisningen för verksamhetsområdet handelspolitik. Regeringen framför att den bl.a. har främjat en fri och rättvis världshandel och arbetat för progressiva internationella handelsavtal och för att avveckla handelshinder. Resultatredovisningen innehåller även uppgifter om utvecklingen av det multilaterala regelverket (förhandlingarna inom WTO), förhandlingar om bilaterala och regionala avtal (t.ex. med , och ) och frågor som rör EU:s autonoma handelssystem. I avsnittet redogör regeringen för utvecklingen inom EU och regeringens prioriteringar och arbete. Slutligen redogör regeringen för och Swedacs arbete samt insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden. Regeringen konstaterar att det är svårt att avgöra vad som är resultatet av regeringens arbete inom EU:s inre marknad och handelspolitiken eftersom flera aktörer är inblandade och det rör sig om långa processer. Vidare kan resultatet av insatserna troligen ses först . Liksom i förra årets budgetbetänkanden vill utskottet inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen och som bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). har i samband med budgetberedningen följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). På ett allmänt plan konstaterade utskottet att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet bereder utan också är giltiga för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte ansågs vara specifika budgetproposition. Vidare noterade utskottet att resultatredovisningens struktur skilde sig åt mellan de tre utgiftsområdena. Med anledning av detta ansåg utskottet det vara berättigat att reflektera över om detta främst avspeglar de tre utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig för att öka läs- och jämförbarheten. Denna reflektion kvarstår även detta år. När det gäller resultatredovisningen i budgetpropositionen konstaterar utskottet inledningsvis att regeringen inom utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv inte refererar till utskottets ställningstaganden om resultatredovisningen i förra årets budgetbetänkanden. Inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt hänvisar regeringen endast till utskottets ställningstagande när det gäller hur vissa av indikatorerna kan kopplas till det mål för politikområdet som har fastställt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19 s. 14). Vidare är det inom samtliga de tre utgiftsområdena möjligt för regeringen att ytterligare tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Generellt har det inom utgiftsområdenas resultatredovisning genomförts vissa förändringar och tillägg jämfört med förra årets budgetproposition, vad gäller både mål, indikatorer och resultatredovisning. Iakttagelser om utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområde 24 Näringsliv består av de två politikområdena Näringspolitik respektive Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Vad gäller politikområdet Näringspolitik konstaterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen inte tydliggjorde hur det riksdagsbeslutade målet förhöll sig till målen på EU-nivå och regeringens sysselsättningsmål. Därför såg utskottet det som önskvärt att regeringen förtydligade detta. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen inte har gjort något sådant förtydligande, och utskottet anser således fortfarande att ett förtydligande är önskvärt. Vidare kan utskottet konstatera att i likhet med är de riksdagsbeslutade målen för de båda politikområdena inom utgiftsområdet övergripande och kan därför vara svåra att följa upp. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder instämde utskottet i regeringens bedömning att utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad olika nationella och internationella faktorer som kan vara svåra för regeringen att påverka. Detta var särskilt påtagligt för utrikeshandeln som i betydande utsträckning påverkas av omvärldsförändringar och internationella aktörer. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det var positivt att regeringen hade tagit fram resultatindikatorer och att längre tidsserier redovisades där det var möjligt. Det var utskottets uppfattning att de indikatorer som redovisades för näringspolitiken gav en god bild av utvecklingen inom området. Utskottet framförde dock att regeringen borde motivera hur indikatorerna var kopplade till det mål som har beslutat för näringspolitiken. Utskottet kan konstatera att regeringen kopplar en av indikatorerna till det riksdagsbeslutade målet, men att något liknande inte görs på ett tydligt sätt för de övriga indikatorerna. Utskottet vidhåller därför sin uppfattning att regeringen bör motivera hur indikatorerna är kopplade till det mål som har beslutat för näringspolitiken. Vidare anser utskottet, likt det framförde , att resultatindikatorerna främst visar på omvärldsförändringar, varför det kan vara svårt att använda dem för att mäta resultatet av de insatser som regeringen låter genomföra. Resultatindikatorerna bör i första hand spegla uppnådda resultat och inte insatser eller omvärldsförändringar. vill utskottet lyfta fram det faktum att regeringen problematiserar och motiverar indikatorerna samt på ett tydligare sätt kopplar resultaten av de statligt utförda insatserna till indikatorerna. Detta ser utskottet som ett steg i rätt riktning och önskar att regeringen vidareutvecklar detta ytterligare. När det gäller den struktur som har använts för att redovisa resultatet och indikatorerna för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande kan utskottet inledningsvis konstatera att den har ändrats och därmed blivit mer lättöverskådlig. I likhet med vad utskottet framförde anser utskottet dock att de indikatorer som redovisas under rubriken och investeringsfrämjande är på en sådan detaljnivå att de mer framstår som myndigheters och bolags indikatorer än regeringens egna indikatorer. Vidare önskar utskottet att regeringen motiverar hur de redovisade indikatorerna förhåller sig till det mål som har beslutat för politikområdet. När det gäller verksamhetsområdena EU:s inre marknad och Internationell handelspolitik anförde utskottet att det saknades resultatindikatorer och att det således var centralt att regeringen tog fram indikatorer för verksamhetsområdena.