bet · H301FiU41 · 2016-06-17 00:00:00 — har utskottet även haft en intern utfrågning av riksbankschefen, där bland annat presenterade det av direktionen beslutade pm:et om förslag till frågor att ta upp i en översyn av riksbankslagen. Direktionen redovisar förslag inom områdena finansiell stabilitet, valutapolitik, penningpolitik, finansiella oberoende, kontantförsörjning, betalningssystem och krissamordning samt statistik och informationsinhämtning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 Avseende finansiella oberoende och frågorna om bankens balansräkning, eget kapital och vinstutdelning samt hur detta bör regleras i riksbankslagen har detta utretts av den så kallade . Det är därför inte motiverat att ta med detta i den breda översyn av riksbankslagen som finansutskottet föreslår. Utskottet föreslår i stället ett tillkännagivande till regeringen om att lämna förslag med utgångspunkt i betänkande och de remissynpunkter som lämnades. föreslår alltså i detta betänkande två tillkännagivanden till regeringen. Det första är att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning av det svenska penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Det andra är att regeringen bör lämna förslag till om finansiella oberoende med utgångspunkt i betänkande och remissynpunkterna på detta. Utgångspunkten för utredningen om riksbankslagen bör vara att målet om prisstabilitet och den legala ramen för en oberoende riksbank har varit framgångsrika. Det är bra om riksbankslagen blir tydlig och motsvarar dagens situation, behov och krav. Utskottet poängterar vikten av att utredningen av riksbankslagen är parlamentarisk och har ett brett upplägg. Områden som bör behandlas är bland andra penningpolitiska mål och medel förtydligande av ansvar för finansiell stabilitet valutapolitik och roll i IMF- sammanhang den demokratiska granskningen av och penningpolitiken ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och betalsystemet. är det viktigt att regeringen tillsätter en bred parlamentarisk utredning och översyn av riksbankslagen och det svenska parlamentariska ramverket. Direktiven bör vara på plats , och eventuella grundlagspåverkande förslag bör presenteras och behandlas före riksdagsvalet . Penningpolitiken är ett av få politiska områden där mycket makt har lämnats över från politiken till experter på området, i det här fallet direktion. Trots det bär politiken ett stort ansvar för penningpolitiken. Politikens roll är att genom sin kontrollmakt se till att penningpolitiken förs på rätt sätt och att dess underlag leder till en spänstig debatt om penningpolitiken i . Men politiken sätter också ramarna för penningpolitiken genom att besluta om lagar, i detta fall riksbankslagen. Därför är det nu glädjande att det finns en bred politisk enighet bakom förslaget att se över riksbankslagen i en parlamentarisk utredning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 Att det nu kommer att tillsättas en parlamentarisk utredning om riksbankslagen kan vi från inte annat än välkomna. Det behövs, och det är något som vi har krävt . Dagens lagstiftning är nämligen skriven , i då många politiker ville gå med i . Men när svenska folket fick säga sitt blev det ett tydligt nej till EMU. I efterhand har det visat sig vara ett ekonomiskt sett mycket klokt beslut som tjänat väl. Det är därför viktigt att den politiska makten - även över penningpolitiken - utgår ifrån folket. har en rad förslag för att vässa riksbankslagen och göra penningpolitiken i bättre, förslag som vi nu hoppas att utredningen kan grotta ned sig i och komma med kloka slutsatser om. Vi har drivit på för att KPI som mått för inflationsmål ska bytas ut mot KPIF, vilket det nu verkar finnas en bred enighet om. Det gör att det mått som i praktiken används också blir det som har reell betydelse för penningpolitiken. Vi har också drivit på för att sysselsättning ska få en ökad betydelse, och vi har drivit på för att makten över penningpolitiken ska utgå från folket. ska besluta om inriktningen för penningpolitiken medan ska verkställa dess utformning. Det var något som särskilt de akademiska remissinstanserna tyckte var bra och lyfte fram i sina remisssvar. Det operativa ansvaret för penningpolitiken vilar på direktion. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfullmäktige. Riksbankslagen föreskriver att ledamöter av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner för att fullgöra de penningpolitiska uppgifterna. Målen för penningpolitiken innebär att endast har till uppgift att upprätthålla ett fast penningvärde. har sedan på egen hand bestämt att penningpolitiken ska styras av ett inflationsmål och att detta ska vara av KPI. Först därefter har i olika dokument sagt att man står bakom den utformning av penningpolitiken som själv har bestämt sig för. Detta har emellertid ingen praktisk betydelse just eftersom ledamöter av direktionen inte är tillåtna att ta emot instruktioner när de fullgör sina penningpolitiska uppdrag. Vi menar att denna ordning är orimlig. Det ska vara så att utformar mer exakta mål för penningpolitiken. Detta ska omfatta målen, vilken nivå inflationsmålet ska ha, vilken variabel som ska användas och vilka mål man ska ha för utvecklingen av den reella ekonomin. Utifrån dessa mål ska sedan självständigt utforma den löpande penningpolitiken. På så sätt skapas en tydlig ansvarsfördelning: De folkvalda i beslutar om politiken, och verkställer. Det är någonting vi hoppas att utredningen kommer att grotta ned sig rejält i. Valet av ledamöter till direktionen kan ha stor betydelse för den förda penningpolitiken, och sker dessa val utan större debatt och insyn. Därför bör den parlamentariska utredningen ta fram förslag på hur valet av ledamöter till direktionen kan ske på ett mer transparent sätt. Öppna utfrågningar av kandidaterna till direktionen bör utgöra ett centralt inslag i denna process, något som sker i andra länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 Att även utredarna nu lyfter fram många av dessa frågor tycker jag givetvis är bra. Vi måste värna de demokratiska aspekterna, även i penningpolitiken. Framför allt måste vi sätta fokus på att minska arbetslösheten för att nå full sysselsättning. Att därför ta större hänsyn till produktion och sysselsättning, som utredarna föreslår, är mycket bra. Jag har haft förmånen att ingå i den arbetsgrupp under finansutskottet som på ett föredömligt sätt har lett, vars uppgift har varit att komma med förslag på hur finansutskottets kontrollmakt över penningpolitiken kan stärkas redan inom dagens lagstiftning. Flera av gruppens förslag, för att inte säga alla, är bra. ska finansutskottet besluta om vilka som ska genomföras. Gruppen föreslår att man i stället för dagens tre utfrågningar håller två offentliga utfrågningar med om den aktuella penningpolitiken. Vid utfrågningarna ska riksbankschefen och tre vice riksbankschefer delta varje gång, i stället för som en vice riksbankschef. Detta var något som också King och Goodfriend föreslog. Ledamöterna bör få replikrätt på riksbankschefernas svar om de så vill, vilket skulle kunna leda till en spänstigare debatt och diskussion under utfrågningen. Det kanske kan tyckas märkligt att ett minskat antal utfrågningar skulle kunna stärka kontrollmakten. Men bättre utfrågningar färre gånger ger en bättre granskning. Gruppen föreslår att en offentlig utfrågning om stabiliteten i det finansiella systemet sker . Vid en sådan utfrågning ska ansvarig minister, myndighetsansvariga och andra experter delta. Utskottet bör också överväga hur utskottets beredning av finansiell stabilitet i övrigt kan förstärkas, anser vi i arbetsgruppen. Detta tycker jag är mycket bra, för som vi har hört i debatten är finansiell stabilitet och makrotillsyn ett relativt nytt politiskt område som har fått ett väldigt uppsving, framför allt efter finanskrisen. Med det sagt, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 13.)