bet · H301AU9 · 2016-06-15 00:00:00 — Utskottet kan vidare konstatera att utredningen bl.a. haft i uppdrag att utifrån tillkännagivande ge konkreta förslag till långsiktiga och hållbara strukturer för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Som nämnts ovan har regeringen aviserat att den, med utgångspunkt i utredningens betänkande, avser att återkomma till med en skrivelse med ytterligare fokusering på området. Utskottet förväntar sig att skrivelsen kommer att innebära ökad effektivitet, kvalitet och långsiktighet i insatserna för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet ser fram emot att ta del av och bereda denna skrivelse. Liksom regeringen anser utskottet att stödet till våldsutsatta flickor och kvinnor kräver insatser från flera aktörer, såväl myndigheter som ideella Utskottet vill återigen särskilt betona länsstyrelsernas viktiga uppdrag när det gäller att samordna det lokala och regionala arbetet för att motverka mäns våld mot kvinnor, vilket också innefattar hedersrelaterat våld Utskottet välkomnar att regeringen gett länsstyrelserna fortsatt uppdrag att stödja och utveckla samordningen i länen. Utskottet anser att det är bra att det fortsatta stödet tydligare ska inriktas mot bl.a. våldsförebyggande Utskottet noterar avslutningsvis med gillande att i fått i uppdrag att på nivå sprida två vägledningar som syftar till att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck respektive Spridningen av vägledningarna ska genomföras med utgångspunkt i att insatserna blir långsiktigt hållbara och genomförs i ordinarie verksamhet på nivå. Genom uppdraget ska i även kartlägga förebyggande insatser i form av universellt och riktat föräldrastöd som syftar till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt barn- och tvångsäktenskap och kvinnlig könsstympning. Uppdraget ska ge underlag för spridning av kunskap om universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar som bidrar till att förebygga dessa former av våld och förtryck av barn och unga. Mot bakgrund av ovanstående sätter utskottet sin tilltro till regeringens åtgärder för att förebygga och förhindra hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet anser att beredningen av de betydelsefulla utredningsförslag som lämnats på området bör avvaktas och något initiativ från sida kan därför inte anses behövligt. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. I motion 2015/16:838 uppmärksammar (S) att har ratificerat och att regeringen därmed är förpliktigad att garantera att kvinnor har samma rättigheter som män. Alltför många kvinnor och män har enligt motionären emellertid aldrig fått utbildning i eller ens information om . Motionären menar därför att alla kvinnors rätt till kunskap om behöver stärkas (yrkande 1). Vidare föreslås en förstärkning av stödet för att öka kunskaperna om , bl.a. genom skrivningarna i skolans styrdokument (yrkande 2). Ytterligare ett sätt att öka kunskapen i ämnet vore att utse och utbilda särskilda ambassadörer med uppgift att bedriva en upplysningskampanj om (yrkande 4). Utskottet noterar att var ett av de första länder som ratificerade om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw). Utskottet instämmer med motionären att det är viktigt att information om sprids. Utskottet noterar med tillfredsställelse att UN Women nationell kommitté på uppdrag från UN Women bl.a. informerar och utbildar om kvinnors rättigheter. I detta arbete ingår att öka allmänhetens kännedom om kvinnokonventionen genom t.ex. föreläsningar, debatter och studiecirklar. Information om Cedaw finns också på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter, . Som framgått anser utskottet att de frågor motionären uppmärksammar är angelägna och utskottet kommer noga att följa utvecklingen på området. Utskottet finner emellertid inget skäl att nu föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. 1.Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5, avslår motionerna 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:987 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 1, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 1 samt lägger skrivelse 2015/16:52 till handlingarna. har en helt annan syn på jämställdhetspolitiken än vad utskottet ger uttryck för. förespråkar en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män särbehandlas på basis av sin könstillhörighet. Det är för oss en fullständig självklarhet att män och kvinnor har exakt samma värde och att båda könen ska ha samma rättigheter, vara lika inför lagen och kunna känna sig trygga och respekterade. Det är helt enkelt vår grundläggande syn att varje individ ska stå fri att göra sina egna, individuella livsval, utan att det offentliga ska försöka styra eller påverka dessa val. Om resultatet av sådana fria val skulle visa sig vara att män och kvinnor inte gör allting på samma sätt, i exakt samma utsträckning, är detta i sig inte problematiskt, vare sig ur ett jämställdhetsperspektiv eller någon annan synvinkel. Jämställdhetsproblem är det dock om det saknas möjlighet och acceptans för enskilda individer att bryta mot normer, då män och kvinnor behandlas olika eller då skillnaden i män och kvinnors livsval leder till avsevärda skillnader i livsvillkor mellan könen och ojämn fördelning av problem. I det senare fallet är det dock viktigt att påpeka att lösningen inte är jämn fördelning av goda respektive dåliga livsvillkor och problem utan förbättring av de sämre villkoren och motverkande av de problem som finns. Anledningen till att inte ser ojämn fördelning av män och kvinnor gällande deras livsval som ett problem är att det enligt partiets uppfattning sannolikt existerar biologiskt grundade skillnader mellan könen, utöver de socialt formade. Detta ska dock inte tolkas som att vi tror att alla män respektive kvinnor är stöpta i samma, könsbundna form eller som att vi som parti har en bestämd uppfattning kring hur kvinnor respektive män bör bete sig, vad de ska utbilda sig till eller arbeta med. Precis som andra egenskaper handlar det om fallande skalor och variationen sett till individnivå är givetvis stor; även om snittet skiljer sig mellan gruppen män och gruppen kvinnor finns större skillnader inom respektive grupp. Till skillnad från regeringens strävan efter jämn könsfördelning anser att jämställdhetspolitikens roll bör vara att motverka diskriminering, upprätthålla valfrihet och likhet inför lagen och att försöka underlätta tillvaron för män såväl som kvinnor i de livssituationer som de själva valt, oavsett om dessa val följer traditionella könsnormer eller inte. Jämställdhetspolitiken bör också sträva efter att kön aldrig blir en faktor i bedömningen av en persons kompetens eller lämplighet i en given situation. Med respekt för den variation som finns på individuell nivå bör politiken också erkänna att vissa människor kan födas med en oklar eller ombytt könstillhörighet och att dessa människor ska få samhällets stöd i händelse av att detta förhållande utgör ett problem för dem. Vidare är det enligt oss oacceptabelt att formulera ett mål om att enkelriktat eliminera mäns våld mot kvinnor, eftersom det faktiska problemet inte är kopplat till kön på vare sig offer eller förövare. Därtill riskerar nuvarande fokus på mäns våld mot kvinnor att ytterligare osynliggöra och i förekommande fall skambelägga offer för kvinnors våld mot män såväl som våld i samkönade relationer. Enligt bör målets fokus vara att eliminera allt könsbetingat våld, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Vi anser att regeringen bör föreslå att de jämställdhetspolitiska målen omformuleras i enlighet med ovanstående resonemang, vilket bl.a. innebär att skrivningar om jämn fördelning utgår. Vi ställer oss också kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att regeringen bör verka för att all sådan praxis inom ramen för offentlig verksamhet avvecklas. Vägen till bejakande av individuella val och bedömning av individer efter personliga egenskaper snarare än kön kan aldrig gå genom särbehandling. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. inställning till regeringens särskilda jämställdhetsåtgärder är och har varit blandad. Vi har varit kritiska till bristen på konkreta resultatorienterade åtgärder. Vi har också varit kritiska till den ideologiska utgångspunkten för vissa delar av projekten. Vi motsätter oss de delar som innebär att man med statliga styrmedel försöka förmå män och kvinnor att bete sig exakt likadant och göra exakt samma saker i exakt samma Detta är en typ av särskilda åtgärder som regeringen inte bör använda sig av. De åtgärder som syftar till att stärka kampen mot könsbetingat våld, hedersrelaterat förtryck, trafficking m.m. är vi dock mycket positiva till. Särskilda satsningar kan sätta fokus på vissa centrala delar av Vi anser därför att regeringen bör öka och förlänga satsningen på länsstyrelsernas uppdrag att främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld. Även uppdraget om att genomföra insatser för att förebygga och förhindra att unga blir bortgifta mot sin vilja bör fördjupas och förlängas. I enlighet med vad som anförts ovan om de jämställdhetspolitiska målen ställer sig kritiska till utgångspunkterna för granskning av satsningen på tidsbegränsade insatser i syfte att öka jämställdheten mellan kvinnor och män som alliansregeringen avsatte särskilda medel för –2014. Av detta följer också att vi inte håller med om flertalet av rekommendationer. regeringen bör prioritera satsningar mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld inom ramen för de särskilda jämställdhetsåtgärderna. Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 1, avslår motionerna 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:987 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 1, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5 samt lägger skrivelse 2015/16:52 till handlingarna. Ojämställdhet finns i alla delar av samhället. De kostnader och den outnyttjade potential som är relaterade till ojämställdheten är inte belagda. Bara för ett av och regeringens fyra jämställdhetsmål finns det beräkningar på kostnader. Kostnaderna för ett jämställt samhälle är alltså fortfarande i stort sett outredda. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende siffror på vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och individen. En sådan rapport ger underlag för att visa att det även kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Jag anser därför att regeringen bör genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser de totala kostnaderna för bristande jämställdhet. Utredningen bör relateras till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. 3.Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 5, avslår motionerna 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:987 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 1, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 5 samt lägger skrivelse 2015/16:52 till handlingarna. Jämställdhet är en fråga om demokrati. Oberoende av kön ska alla människor ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att män och kvinnor finns representerade i olika beslutande församlingar för att både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar ska tas till vara. Det är angeläget att regeringen successivt skärper kraven på statens myndigheter att arbeta med jämställdhet, både internt och i den utåtriktade verksamheten. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder så att det övergripande uppdraget att jämställdhetsintegrera verksamheten successivt införs i myndigheternas instruktioner. Regeringen bör också se till att 2015/16:AU9 RESERVATIONER regleringsbreven innehåller tydliga krav på återrapportering av hur verksamheten bidragit till att uppfylla de jämställdhetspolitiska mål som är tillämpliga i respektive fall. Ekonomisk jämställdhet m.m., punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:1018 av (S), 2015/16:1037 av och (båda S), 2015/16:2380 av (C) och 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 13. Att ha många pusselbitar i sitt liv som jobb, familj, vänner och andra intressen och åtaganden är naturligtvis en fantastisk möjlighet och något de allra flesta sätter stort värde på. kämpar många, framför allt barnfamiljer, med tidsbrist och svårigheter att kombinera familje- och yrkesliv. Många, såväl män som kvinnor, känner stress och otillräcklighet när livspusslet inte riktigt går ihop. Möjligheten att kombinera familj, karriär och fritid behöver därför bli bättre och det ställer krav på politiken – att vara modern, lyhörd och framtidsinriktad. Politiken kan göra mycket för att underlätta i människors vardag. Det handlar om att arbeta för att komma till rätta med det som människor upplever inte fungerar i vår gemensamma välfärd och annat som det offentliga ansvarar för. kan mer när hela den potential som finns i vårt land tas till vara bättre. Fler måste därför kunna komma till sin rätt och nå sina fulla möjligheter. I arbetet med att genomlysa utmaningar och politiska prioriteringar är det särskilt viktigt att ställa frågan hur jämställdheten kan öka då kvinnor och män fortfarande möter skillnader på arbetsmarknaden och i samhället. Svenska kvinnor arbetar heltid i högre utsträckning än tidigare, och lägger kvinnor fortfarande mer tid än män på obetalt arbete i hemmet och står för en överväldigande majoritet av vårddagarna för sjuka barn eller andra anhöriga. Politiken kan göra mycket för att underlätta i människors vardag. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att underlätta mäns och kvinnors möjlighet att kombinera familj, arbete och fritid i enlighet med vi anfört här. För är arbete en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna till arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. Det har blivit mer lönsamt för alla att gå från utanförskap till arbete tack vare jobbskatteavdraget. Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medelinkomsttagare har drivkrafterna till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. Att regeringen nu vill frångå arbetslinjen slår enligt vår mening fel ur ett jämställdhetsperspektiv. vill fortsätta sänka skatten på arbete med tyngdpunkt mot dem som har lägst inkomster, inte minst för att göra det mer lönsamt för kvinnor att arbeta. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att stärka drivkrafterna och möjligheterna till arbete i enlighet med vad vi här anfört. 5.Ekonomisk jämställdhet m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 13 och avslår motionerna 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:1018 av (S), 2015/16:1037 av och (båda S), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2380 av (C) och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 1. står bakom principen om lika lön för lika arbete. Det är inte enkelt att få en helt klar bild av hur stort problemet med osakliga löneskillnader relaterat till könstillhörighet egentligen är. Siffrorna tycks variera från några promille beroende på vem som mäter och hur man mäter. Att det över huvud taget förekommer att människor i landet får en lägre lön än vad de egentligen har rätt till endast baserat på sin könstillhörighet är dock oacceptabelt. Detta är den grundläggande orsaken till att sommaren 2013 bidrog till att skapa majoritet för ett tillkännagivande till regeringen om att återinföra årliga lönekartläggningar. Att osakliga löner upptäcks på tre av tio arbetsplatser när lönekartläggningen väl görs, samt att efterlevnaden av lagkraven tycks ha försämrats snarare än förbättrats sedan lagstiftningen liberaliserades, ansåg vi vara tungt vägande argument för att återinföra de Vi välkomnar därför att regeringen föreslog att årliga lönekartläggningar återigen ska krävas enligt menar att det inte nödvändigtvis är ett problem att män och kvinnor till viss del gör olika livs- och yrkesval, så länge det är ett resultat av fria val och så länge det finns utrymme för enskilda att bryta mot Vi ser det således inte som problematiskt att det är fler kvinnor än män som väljer att arbeta inom offentlig sektor. arbetsmiljön och löneutvecklingen är dålig inom offentlig sektor och att detta drabbar många kvinnor och en del män i vårt land är däremot något vi betraktar som ett stort problem. Den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med stress, arbetsskador och andra uttryck för dålig arbetsmiljö är enligt vår mening en kraftig personalförstärkning i synnerhet inom vården och Som ett steg mot förbättrad löne- och pensionsutveckling och stärkt egenmakt för den enskilde bör alla ofrivilligt deltidsarbetslösa inom offentlig sektor erbjudas en heltidstjänst. Regeringen bör se över möjligheter att stödja kommuner, regioner och landsting i arbetet för att möjliggöra en sådan Detta skulle förutom en stor och nödvändig kvalitetsförbättring för verksamheten också ha en substantiell inverkan på den generella inkomstskillnaden mellan kvinnor och män. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra villkoren för de anställda inom den offentliga sektorn i enlighet med vad vi här anfört. Ekonomisk jämställdhet m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:35 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår motionerna 2015/16:1018 av (S), 2015/16:1037 av och (båda S), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2380 av (C), 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 1. anser att om de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken ska kunna åtgärdas måste lönerna i de kvinnodominerade branscherna tillåtas öka i en snabbare takt än i de mansdominerade. Lönerna på den svenska arbetsmarknaden sätts i avtalsförhandlingar mellan parterna. står bakom och värnar kollektivavtalsmodellen och anser inte att staten ska lägga sig i vilka krav någondera parten driver i avtalsförhandlingar. Däremot har staten, inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen, en roll att spela i lönebildningen genom . Liksom utskottet anser jag att myndigheten fyller en viktig funktion för att främja ett jämställdhetsperspektiv på lönefrågor. Men har också i uppdrag att bidra till en väl fungerande lönebildning, där den konkurrensutsatta industrin sätter för löneökningstakten – det s.k. märket. Det är uppenbart att dessa mål i praktiken kommit att stå i motsättning till varandra. Märkets normerande roll gör att löneskillnaderna mellan traditionellt kvinnodominerade yrken och traditionellt mansdominerade yrken inte bara befästs, utan också ökar. Motsättningen blev tydlig i samband med avtalsrörelsen då generaldirektör tidigt slog fast att myndigheten inte skulle medverka till några avtal som översteg den löneökning på som industriavtalet gav. Det var en tydlig signal till arbetsgivarna att de inte ens behövde förhandla om de jämställdhetssatsningar som bland andra Handels, och Hotell- och restaurangfacket begärt. Denna inställning – att inte medverka till något annat än det som ligger i linje med industriavtalet – har därefter upprepats, senast i avtalsrörelsen och kommer med all sannolikhet att återkomma även i nästa års avtalsrörelse. tolkning av uppdraget innebär en stark signal till fackförbunden att det inte är någon idé att prioritera strukturell utjämning av löneskillnader mellan mans- och kvinnodominerade yrken. menar att begreppet ”väl fungerande lönebildning” per definition även bör omfatta en systematisk utjämning av de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken. Det skulle knappast innebära en mer omfattande statlig styrning av lönebildningen än nuvarande tolkning av begreppet, där industrinormens procenttal som tak för alla avtal bidrar till att upprätthålla strukturella löneskillnader. välkomnar det förslag som presenterats av Delegationen för jämställdhet i arbetslivet: att ges i uppdrag att tillsammans med arbetsmarknadens parter se över och utveckla riktlinjerna för insamling av könsuppdelad information till den officiella lönestatistiken (SOU 2015:50). Jag menar dock att detta inte är tillräckligt. Regeringen bör därför se till att uppdrag ändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken Våld i nära relationer, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 24 samt avslår motionerna 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 18. Ingen människa ska behöva leva i rädsla för att bli slagen. Det finns en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Den har lett till förbättringar och är till stor del genomförd. vill se en nollvision för våld i nära relationer och sexualiserat våld. Jag anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att ta fram en ny nationell handlingsplan mot våld i nära relationer och sexualiserat våld. Handlingsplanen ska ha mätbara mål och ett och samma tydliga uppdrag till alla berörda myndigheter med krav på uppföljning och utvärdering, för att nå nollvisionen. Detta i stället för en mängd isolerade projekt som får pengar men inte blir varaktiga. Handlingsplanen ska innefatta både förebyggande och akuta delar, t.ex. obligatoriska hot- och riskbedömningar vid anmälan om hot och våld och förbättrat praktiskt och ekonomiskt stöd vid akuta våldssituationer. För att samhället ska veta hur det ska agera i varje enskilt fall måste planen bl.a. innehålla en strategi för att motverka mäns våld mot kvinnor. En av de mest utsatta grupperna är de kvinnor som utsätts för våld efter att de har beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning. Enligt uppgift från svenska kvinnojourer möter de uppskattningsvis 500 kvinnor som utsatts för s.k. fruimport.