bet · H401AU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Dessutom tillför vi anslaget ytterligare ämnade åt särskilda satsningar för kvinnofrid. Vidare anser vi att det bör ske satsningar för att säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck. En annan angelägen satsning på området är att öka och förlänga länsstyrelsernas uppdrag att främja och stödja insatser för att motverka hedersrelaterat våld. Vidare föreslår vi att ett nytt anslag, Samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar, förs upp på statens budget inom utgiftsområde 13. förespråkar en flyktingpolitik där kvotflyktingar genom UNHCR ska prioriteras. I praktiken är partiets målsättning att flyktinghjälp ska ske i närområdet och att flyktingmottagandet i uteslutande ska ske genom UNHCR:s vidarebosättningssystem. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 13 och avstyrker regeringens och övriga partiers förslag. Anslag inom utgiftsområde 13 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde ha begränsats med på det sätt som framgår i motion 2016/17:3265. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och på en regering som verkar sakna en plan och en riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på förslaget om mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och som för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i budgetförslag för utgiftsområde 13. En av utgångspunkterna för våra förslag är det växande utanförskapet där utrikes födda är en av grupperna som drabbas särskilt hårt. Bara hälften av de som kommit till som asylsökande har ett jobb efter att uppehållstillstånd beviljats. Vägen till det första jobbet blir allt längre och många fastnar i bidragsberoende. För att möta detta nya utanförskap behövs reformer. Människor behöver rustas med kunskap och få bättre drivkrafter till jobb. Nya vägar till jobb måste fram. Insatser måste komma tidigt och hinder och onödig byråkrati måste bort. Alla i ska göra allt de kan för jobb och egen försörjning. föreslår mot denna bakgrund en rad reformer inom utgiftsområde 13 för att förbättra etableringsinsatserna och ställa tydligare krav på individen. Arbetsförmedlingen har genom etableringsuppdraget huvudansvaret för nyanländas etablering i . som etableringsuppdraget pågår ska de nyanlända delta i svenskundervisning, samhällsinformation och insatser för att komma i jobb. För nyanlända som har kort utbildning från hemlandet är emellertid ofta för kort och insatserna som erbjudas är av skiftande kvalitet. Resultaten är talande. efter att etableringsuppdraget har avslutats är det endast tre av tio som arbetar eller studerar. Endast en av tjugo har ett jobb utan anställningsstöd. vill därför att etableringstiden förlängs från dagens till för de nyanlända i åldrarna som har kort utbildningsbakgrund motsvarande maximalt grundskola i nio eller . En förlängning av etableringsuppdraget för denna grupp underlättar för kommunerna eftersom staten tar ansvar för individens insatser och försörjning. avvisar därmed en del av den höjning av schablonersättningen till kommuner för mottagandet av nyanlända som gjordes . Det ska alltid löna sig att gå från bidrag till arbete och ta det första jobbet. När etableringsreformen infördes fanns en jobbstimulans som innebar att den som hade arbete som aktivitet i sin etableringsplan kunde arbeta med lön utan att etableringsersättningen minskade. Regeringen avskaffade beklagligt nog denna jobbstimulans. För att öka drivkrafterna till jobb vill återinföra jobbstimulansen. bör aktivitetskraven skärpas , och deltagande i insatser ska följas upp. Om en individ utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser ska ersättningen sänkas i större omfattning än vad som är fallet . föreslår även att det avsätts särskilda medel för kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med svenska för invandrare och yrkesutbildning. är enligt ett av världens mest jämställda länder. Men trots att vi har en hög sysselsättningsgrad bland kvinnor, en generös föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg återstår mycket att göra innan samhället och arbetslivet är jämställt. Åtgärder behöver vidtas inom flera utgiftsområden. En stor jämställdhetsutmaning som adresserar inom utgiftsområde 13 är kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa, och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. vill därför öronmärka medel till för att fortsätta arbetet med att förbättra kvinnors arbetsmiljö. Ett annat område där utmaningarna kvarstår är arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. har haft ett nationellt uppdrag för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck . Detta har bidragit till ett långsiktigt och strategiskt arbete. Inget talar för att behovet av omfattande insatser på detta område kommer att minska. uppfattning är snarare att ökade ansträngningar måste göras. Det uppdrag som har haft bör därför permanentas. Anslag inom utgiftsområde 13 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde ha utökats med ca på det sätt som framgår i motion 2016/17:3414. behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi är inne i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. stakar genom sitt budgetförslag ut en annan riktning för och betonar särskilt ett antal frågor i sin budgetmotion. Enligt måste vikten av ekonomiskt ansvarstagande understrykas. I stället för regeringens ansvarslösa politik föreslår en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. innebär budgeten en besparing med i förhållande till regeringens förslag. En högprioriterad fråga är att bryta tudelningen. Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. Därtill krävs en förstärkning av klimatomställningen. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Inom utgiftsområde 13 ryms nycklarna till att lösa ett antal stora samhällsutmaningar. En av dessa utmaningar är det bristfälliga mottagandet av nyanlända. Ett snabbt och välfungerande mottagande är av största vikt för den enskilde, för att garantera en hög sysselsättning och för att säkerställa en god kostnadskontroll i den offentliga sektorn. För att garantera att öppenheten mot omvärlden ska kunna värnas och att alla som får uppehållstillstånd i på ett snabbt och effektivt sätt ska kunna bli en del av samhället krävs dock förändring. vill se en ny arbetslinje i migrations- och integrationspolitiken som undanröjer byråkratiska hinder och trösklarna in på arbetsmarknaden. Att nyanlända också ges rätt och möjlighet att snabbt få sin kunskap inventerad, validerad och kompletterad är en förutsättning för att påskynda jobbintegrationen. Lika viktigt är att nyanlända ges rätt att arbeta från dag ett. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett antal reformer som ligger i linje med vad tidigare föreslagit. Detta gäller t.ex. de sänkta och schabloniserade ersättningarna för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Men mer behöver göras för öka effektiviteten i mottagandet. föreslår därför en rad förändringar i förhållande till regeringens budgetproposition. Ytterligare medel avsätts för att stimulera kommunsektorns och civilsamhällets integrationsåtgärder, och föreslår också en satsning på förstärkt validering av nyanländas kompetens. Samhällsorientering för asylsökande bör vidare göras obligatorisk och tidigareläggas. Regeringens förslag till reformerade nystartsjobb avvisas, och föreslår i stället en egen reform av anställningsstöden (se utg.omr. avvisar också regeringens förslag om att avsätta medel för att underlätta kommuners uthyrning av privatbostäder. Ett sätt att minska kostnaderna för mottagandet, utan att lämna människor utan försörjning, är att göra om vissa ersättningar till lån. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . föreslår därför att etableringsersättningen, som i normalfallet ges en etableringsplan gäller, görs om till ett etableringslån. Etableringslånet ska bestå av både en bidragsdel och en lånedel, med samma proportioner som dagens studiemedel. I enlighet med budgetlagens krav på försiktighet föreslås att etableringslånen anslagsfinansieras, vilket gör att övergången från bidrag till lån inte leder till någon utgiftsminskning inom utgiftsområdet även om den förväntade besparingen är stor. När det gäller jämställdhetspolitiken är utgångspunkter att makt och inflytande är ojämnt fördelat mellan könen och att det finns könsrelaterade skillnader i lön och karriärmöjligheter. Män tjänar mer än kvinnor. Kvinnor tar större ansvar i hemmet. Mäns våld mot kvinnor är omfattande. Kvinnor utför mer obetalt arbete än män och har lägre pensioner som en följd av lägre livsinkomst. Allt detta måste förändras. föreslår i sin budgetmotion åtgärder på jämställdhetsområdet inom flera olika utgiftsområden. När det gäller jämställdhetsanslaget inom utgiftsområde 13 avvisar regeringens förslag om en nationell strategi mot hedersrelaterat våld m.m. Arbetet mot hedersrelaterat våld och våld mot kvinnor är dock prioriterat, och vill bl.a. att det tillsätts en hederskommission som tar fram fakta, kartlägger situationen och undersöker vilka insatser som fungerar bäst i kampen mot hedersnormer och brottslighet i hederns namn. Kommissionens uppgift blir att få ett bättre underlag som kan ligga till grund för ett intensifierat arbete för att hindra och motverka hedersrelaterad brottslighet. När det gäller arbetet mot segregation avvisar regeringens förslag om att tillsätta en statlig delegation. Att bekämpa segregation är av största vikt. Arbetet för att se till att även de som står långt ifrån arbetsmarknaden får en egen försörjning, att bostadsmarknaden är välfungerande samt att skolan erbjuder alla barn en utbildning som gör det möjligt för dem att nå sin fulla potential, är emellertid viktigare åtgärder. avvisar också regeringens föreslagna förstärkning av Ett som håller ihop. Anslag inom utgiftsområde 13 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde ha utökats med på det sätt som framgår i Liberalernas motion 2016/17:3486. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. Vad behöver är en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes –2014 inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Alltför många står utanför arbetsmarknaden; ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortfarande brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Liberalerna satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar Liberalerna en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i Liberalernas budgetförslag för utgiftsområde 13. Liberalerna var drivande i att få till stånd den blocköverskridande migrationsöverenskommelse som slöts mellan allianspartierna och regeringen . Överenskommelsen innebar att mottagningsregler i större utsträckning skulle likna andra jämförbara länder samt aviserade en rad åtgärder för att förbättra och effektivisera det svenska mottagandet och integrationen. Liberalerna anser alltjämt att svenska regler behöver ligga mer i linje med andra europeiska länder men kan inte acceptera alltför restriktiva och inhumana regler. Det är därför beklagligt att regeringen tagit steg i en restriktivare riktning och att den för en politik som splittrar barnfamiljer. Liberalerna står däremot fast vid migrationsöverenskommelsen och rätten för barnfamiljer att återförenas även vid tillfälliga uppehållstillstånd och oavsett skyddsskäl. En mer generös och human politik för familjeåterförening i förhållande till regeringens politik leder emellertid till ökade utgifter. Liberalerna föreslår därför att avsätts inom utgiftsområde 13 för detta förslag. Förslaget innebär även något ökade utgifter inom utgiftsområde 8. Liberalerna anser att reglerna för hur länge en person kan vara frånvarande utan att etableringsersättningen sätts ned är alltför generösa. Med nuvarande regler har en person t.ex. rätt att behålla full etableringsersättning vid frånvaro om denna beror på vård av barn och frånvaron inte är längre än . Detta är inte rimligt. Liberalerna föreslår därför att etableringsersättningen reduceras vid frånvaro orsakad av vård av sjukt barn. bedrev Liberalerna ett aktivt och framgångsrikt arbete mot utanförskap i utsatta områden. I stället för att utveckla alliansregeringens arbete har regeringen dessvärre lagt ned satsningar på dessa områden men avser nu att återuppta arbetet till viss del. Det är olyckligt att viktigt arbete och tid på detta sätt har gått förlorat. Liberalerna vill återinföra och permanenta ett prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner som aktivt arbetar med att förbättra situationen i de utsatta områdena. Ett nationellt råd som har ett övergripande ansvar för att samla olika aktörer, sprida goda exempel och följa upp insatser som görs i utsatta områden bör också tillsättas. I och med detta avvisar Liberalerna regeringens satsning på åtgärder mot segregation. Det liberala jämställdhetsuppdraget tar sikte på kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det handlar om att frigöra individen genom att bekämpa den bristande jämställdheten och de värderingar som ligger bakom. Det handlar också om att inse att inte är ett jämställt land. Detta är inte en fråga om tyckande utan en fråga om kunskap. Skillnaden i livsarbetsinkomst mellan en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna är , kvinnor tar ut fler föräldradagar än män och kvinnor löper långt större risk att råka ut för grovt våld i det egna hemmet. Liberalerna ser behoven av att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet och välkomnar att regeringen nu aviserat att detta ska ske. Liberalerna kan dock ha synpunkter på myndighetens ansvarsområden och mål som skiljer sig från regeringen. Liberalerna föreslår även att ytterligare resurser tillförs för att stärka det jämställdhetspolitiska arbetet. Liberalerna vill vidare ta krafttag för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen gör satsningar som gäller mäns våld mot kvinnor i allmänhet, men det hedersrelaterade våldet synliggörs inte i tillräcklig utsträckning. Hedersvåldet måste bekämpas, och Liberalerna anser att det krävs en ordentlig och långsiktig satsning. Hedersproblematiken är en jämställdhetsfråga men är bredare än så. Regeringens signaler om att lägga hedersfrågorna på en ny jämställdhetsmyndighet är därför oroväckande. Liberalerna anser att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck behöver förstärkas i flera avseenden. Myndigheters arbete måste t.ex. stärkas, och inom kommuner och landsting behövs kompetenssatsningar. Det är ofta personal i , i skolan eller i sjukvården som först kommer i kontakt med personer som utsätts för hedersförtryck. Personalen måste ha kunskap att se signalerna och kunna vidta rätt åtgärder. För att stärka och permanenta arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och avsätter Liberalerna sammanlagt . Slutligen anser Liberalerna att det inom diskrimineringsområdet bör göras en kompetenssatsning inom hbt-frågor riktad till verksamheter som kommuner och landsting ansvarar för. Anslag inom utgiftsområde 13 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 13 borde ha begränsats med på det sätt som framgår i motion 2016/17:3348. För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatter för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån utan de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att den kan nå EU:s lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta. vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Utgångspunkten för integrationspolitik som till stor del beskrivs inom utgiftsområde 13 är att ge människor förutsättningarna att kunna ta ansvar för sitt eget liv. De människor som kommer till vårt land som flyktingar, arbetskraftsinvandrare eller av andra anledningar ska så snabbt det är möjligt ges verktyg att delta i samhällsgemenskapen. Statens roll är att medverka till att underlätta och skapa förutsättningar för dessa människor, inte att ta över människornas egna drivkrafter eller ta kontroll över deras liv. En integrationspolitik som inte fungerar undergräver i annat fall migrationspolitikens legitimitet. När politiken tappar legitimitet riskerar kraven på åtstramningar att förverkligas.