bet · H401AU4 · 2016-12-09 00:00:00 — Enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring får emellertid regeringen medge att en arbetslöshetskassa utvidgar sitt uppdrag om det finns särskilda skäl. Utskottet anser att den förändring som motionärerna vill se av arbetslöshetskassornas uppdrag torde kräva ändringar av regelverket och en nogsam analys av konsekvenser m.m. Utvecklade uppgifter för arbetslöshetskassorna av det slag som föreslås skulle t.ex. göra att arbetslöshetskassorna skulle få en ny och mer framträdande arbetsmarknadspolitisk roll. Utskottet kan mot bakgrund av detta inte ställa sig bakom yrkandena utan vill avvakta pågående beredning av t.ex. hur samspelet mellan Arbetsförmedlingen och andra aktörer som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt ska se ut . En beredning som torde involvera arbetsmarknadens parter och andra intressenter. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:78 av (SD), 2016/17:254 av och (båda M), 2016/17:808 av (M), 2016/17:1517 av (M), 2016/17:1592 av (M), 2016/17:1911 av och (båda M), 2016/17:2717 av (M), 2016/17:3338 av (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi vill inledningsvis understryka att vi till skillnad från utskottet inte anser att regeringens förda politik har bidragit till att förbättra arbetsmarknadsläget. Snarare har nuvarande regering fört utvecklingen i fel riktning. Arbetsförmedlingen är en central aktör i arbetsmarknadspolitiken som ska bidra till att matcha arbetssökande med arbetsgivare och som också har huvudansvaret för nyanländas första år i . finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas det för få jobb i förhållande till alla de resurser som myndigheten förfogar över. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt bland såväl arbetssökande som arbetsgivare. För att Arbetsförmedlingen ska klara av sitt matchningsuppdrag behöver verksamheten både effektiviseras och moderniseras. Dessvärre har regeringen, genom att lägga ned Alliansens översyn och genom att dröja med att följa tillkännagivande om en ny utredning, kraftigt försenat ett nödvändigt förnyelsearbete. Vi delar inte utskottets uppfattning att regeringens åtgärder är tillräckliga utan anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att effektivisera och modernisera Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:78 av (SD), 2016/17:254 av och (båda M), 2016/17:808 av (M), 2016/17:1517 av (M), 2016/17:1592 av (M), 2016/17:1911 av och (båda M), 2016/17:2717 av (M), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3338 av (M) yrkandena 1–3. Jag vill inledningsvis, i motsats till utskottet, anföra att regeringens arbetslöshetsmål är trubbigt och kan leda till siffertrixande där människan kan komma i kläm och lämnas i sticket. Jag menar också att regeringens reformer på arbetsmarknadsområdet kan leda till en minskning av antalet personer i arbetskraften. I flera avseenden fyller Arbetsförmedlingen en viktig funktion, men arbetet behöver effektiviseras. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är i botten. Den utredning om Arbetsförmedlingens uppdrag och framtid som alliansregeringen initierade men som sedan lades ned har efter två tillkännagivanden i återupptagits. Uppdraget ska emellertid inte slutredovisas förrän . föreslår att det utreds om Arbetsförmedlingen kan konkurrensutsättas och kompletteras med andra leverantörer av tjänster i syfte att snabbare matcha olika grupper av arbetslösa in på arbetsmarknaden. Renodlade myndighetsfrågor kan kvarstå i en central serviceorganisation. Själva förmedlingsverksamheten, matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare, kan emellertid konkurrensutsättas. Det bör också utredas om den enskilde skulle kunna ges ett ökat inflytande genom en jobbpeng vilken används för att välja mellan arbetsförmedlare, drivna av privata företag eller idéburna organisationer. En jobbpeng måste bygga på en incitamentsstruktur där de mest utsatta längst bort från arbetsmarknaden också är mest lönsamma att satsa på så att de får ett fast arbete. Med det ovan anförda anser jag att regeringen bör utreda förutsättningarna för att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 24 samt 2016/17:412 av Finn och (båda M), 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1188 av (C), 2016/17:1512 av (M), 2016/17:1573 av (M), 2016/17:2093 av m.fl. (L), 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 9 och 15, 2016/17:2534 av m.fl. (MP), 2016/17:2755 av m.fl. (S), 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 6, 12 och 14 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.2. , som inte bara drivs av marknadsmässiga villkor, finansierar sin verksamhet genom olika typer av projektmedel och genom olika stöd från Arbetsförmedlingen, eller genom överenskommelser med kommunen och Arbetsförmedlingen när det gäller individer som t.ex. får rehabilitering, sysselsättning eller arbetsträning. De många olika programmen, uppdragen och ersättningsformerna innebär svårigheter att planera ekonomin eftersom avtalen ofta omfattar korta tidsintervall. En väg framåt för att underlätta för sociala företag att växa fram skulle kunna vara att inrätta ett särskilt program vid Arbetsförmedlingen. Ett särskilt program skulle kunna underlätta för både handläggare och de sociala företagen att överblicka vilka förutsättningar som finns att bedriva ett socialt företag genom att samla kompetens, regelverk, information och service. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör inrätta ett särskilt program för sociala företag vid Arbetsförmedlingen. Egenanställning kan beskrivas som en variant av egenföretagande. Den egenanställde anställs i ett paraplyföretag, ett egenanställningsföretag, som fungerar som arbetsgivare och som sköter administrativa funktioner som fakturering, lön, skatter osv. Den egenanställde ansvarar för att söka kunder och uppdrag, utan att behöva sköta all administration som för många upplevs som betungande och svårt – och det gäller i hög grad den som är utrikes född på grund av skillnader i språkliga kunskaper, förkunskaper om regelverk samt nätverk. Här kan egenanställning vara ett bra alternativ som dessutom kan fungera som en bro in i företagande. Bristen på information pekas vanligen ut som en anledning till att fler inte utnyttjar möjligheten att bli egenanställda. Vi anser därför att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till Arbetsförmedlingen att informera om egenanställning som ett alternativ till möjligheten att starta eget. Det finns särskilt behov av att informera om vad det innebär att kombinera egenanställning med ersättning från a-kassan så att osäkerhet om vad som gäller inte gör att arbetssökande avstår från denna möjlighet. Avslutningsvis vill vi återigen betona att till skillnad från utskottet inte anser att regeringens förda politik har bidragit till att förbättra arbetsmarknadsläget. Snarare har den nuvarande regeringen fört utvecklingen i fel riktning. Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 9 och 15 samt 2016/17:412 av Finn och (båda M), 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1188 av (C), 2016/17:1512 av (M), 2016/17:1573 av (M), 2016/17:2093 av m.fl. (L), 2016/17:2534 av m.fl. (MP), 2016/17:2755 av m.fl. (S), 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 24, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 6, 12 och 14 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.2. Inledningsvis anser vi, till skillnad från utskottet, att regeringen inte har några trovärdiga lösningar på det ökande utanförskapet och den höga arbetslösheten bland utrikes födda. vill flytta resurser från regeringens verkningslösa åtgärder och skattesubventionerade låtsasjobb genom utbildningsinsatser och en omfattande reformering av Arbetsförmedlingens verksamhet. vill att regeringen ska ta initiativ för att starta upp ett program för starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. Ersättningen ska rimligtvis motsvara arbetslöshetsersättningen. För att få ingå i programmet ska det ställas höga krav där affärsidén t.ex. kretsar kring en ny innovation och där potential bedöms finnas för tillväxt. Man kan också resonera kring om ersättningen ska vara ett rent bidrag eller om den ska omvandlas till ett förmånligt lån om företaget överlever och får upp sin omsättning över en viss gräns, detta givetvis för att minska konkurrenssnedvridning. Det är inte heller säkert att detta, likt det traditionella starta-eget-bidraget, bör bedrivas i Arbetsförmedlingens regi. Då man ska ha fram företagsidéerna med högst potential är det mer rimligt att programmet hanteras centralt t.ex. inom . Vi anser att regeringen bör ta initiativ för att starta upp ett program för starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. ambition är att antalet deltagare i fas 3 gradvis ska minska och att verksamheten ska fasas ut. Som ett av flera led i vår strävan anser vi att en satsning på s.k. föreningsjobb bör göras. Det finns mängder av samhällsnyttiga föreningar som är i stort behov av utökade arbetsinsatser men inte själva har ekonomiska möjligheter att bekosta detta. Vare sig det gäller en hästgård, ett fotbollslag, en pensionärsförening eller ett kulturarvsprojekt finns uppgifter som skulle kunna utföras bättre med hjälp av fler händer. anser dock inte att föreningsjobben bör begränsas till enbart ungdomar eller till enskilda orter. Vi anser att regeringen bör göra en satsning på s. k. föreningsjobb i takt med att verksamheten i fas 3 fasas ut. Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden sker enligt vår uppfattning primärt genom instegsjobben där man genom lagstiftning sett till att svenska medborgare diskrimineras eftersom en arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får av den totala lönekostnaden finansierad av skattebetalarna. Regeringen har i sin budgetproposition aviserat förändringar när det gäller nystartsjobben. Regeringen konstaterar själv att nystartsjobben är ineffektiva, har stor undanträngningseffekt och s.k. dödvikt. Regeringen har aviserat att även nystartsjobben ska fokusera på nyanlända och utrikes födda. Vi anser att regeringen bör slopa nystartsjobben. Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:412 av Finn och (båda M), 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1188 av (C), 2016/17:1512 av (M), 2016/17:1573 av (M), 2016/17:2093 av m.fl. (L), 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 9 och 15, 2016/17:2534 av m.fl. (MP), 2016/17:2755 av m.fl. (S), 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 24, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 6, 12 och 14 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.2. anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden. Regeringens arbetsmarknadspolitik tar stora resurser i anspråk, som effektiviteten sällan är tillfredsställande. står för en politik som skapar fler jobb i växande företag i hela landet. Bland annat vill vi ersätta stora delar av den arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning som sker i Arbetsförmedlingens regi med lärlingsjobb, som kombinerar arbete med utbildning och handledning, ute i lokala företag. Lärlingsjobben bör rikta sig till hela arbetsmarknaden och behandla privata och offentliga arbetsgivare lika. De bör erbjudas till arbetslösa ungdomar, nyanlända samt långtidsarbetslösa i behov av omskolning eller återuppbyggnad av sin kompetens. Alla som behöver lära på jobbet för att komma in på svensk arbetsmarknad ska få den möjligheten. har föreslagit att regeringen ska avskaffa traineejobb och att konceptet med yrkesintroduktionsanställning ska utvecklas till lärlingsjobb som görs tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör vidta åtgärder för att öka möjligheterna till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda. Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2093 av m.fl. (L) och 2016/17:412 av Finn och (båda M), 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1188 av (C), 2016/17:1512 av (M), 2016/17:1573 av (M), 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 9 och 15, 2016/17:2534 av m.fl. (MP), 2016/17:2755 av m.fl. (S), 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 24, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 6, 12 och 14 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.2. Regeringens utbyggnad av olika arbetsmarknadspolitiska program bidrar främst till att den öppna arbetslösheten ersätts med en dold. Liberalerna motsätter sig till skillnad från utskottet den stora utbyggnad av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen genomför. Förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar ställer krav på att företag måste ha ”ett centralt kollektivavtal om yrkesintroduktion, eller ett hängavtal till ett sådant kollektivavtal”. Detta stänger effektivt ute småföretagare som inte har några anställda och därmed saknar kollektivavtal. Även när det gäller företag med anställda blir konsekvenserna problematiska. I kategorin småföretag (1–49 anställda) saknar kollektivavtal. Att utestänga så många småföretag (270 000 företag har 1–49 anställda) från den positiva reformen med yrkesintroduktionsanställningar är tveksamt. Reformen fungerar främst som ett sätt att öka incitamentet för företag att teckna kollektivavtal. Jag anser att regeringen bör ta bort kravet på kollektivavtal i förordningen om yrkesintroduktionsanställningar. Arbetsmarknadspolitiska program m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 6, 12 och 14 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 22.2 och 2016/17:412 av Finn och (båda M), 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1188 av (C), 2016/17:1512 av (M), 2016/17:1573 av (M), 2016/17:2093 av m.fl. (L), 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkandena 9 och 15, 2016/17:2534 av m.fl. (MP), 2016/17:2755 av m.fl. (S), 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 24. Regeringen tror att den kan nå EU:s lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. vill däremot sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. anser att regeringens aviserade krav på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben bör slopas. Med sådana krav inträder en prövningsinstans som medför mer byråkrati. Jag anser mot den bakgrunden att regeringen inte bör införa ett krav på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben. Det finns tre längre former av arbetspraktik i Arbetsförmedlingens program. Alliansregeringen föreslog redan i Ds 2014:29 att de tre praktikformerna skulle slås ihop till en i syfte att ge enklare handläggning och bättre individanpassning. Genom att slå ihop praktikformerna underlättas budgetplanering och uppföljning. Den främsta vinsten uppnås i kommunikationen med arbetsgivarna genom att utbudet av insatser blir mer översiktligt. Jag anser att regeringen bör slå ihop Arbetsförmedlingens tre former av arbetspraktik till en. vill även införa matchningsanställningar enligt den modell som presenterades i utredningen – nya vägar till jobb (A 2014:D) Vi är övertygade om att detta är en bättre och mer ändamålsenlig modell än de extratjänster som regeringen väljer att satsa på. Jag anser att regeringen bör införa s.k. matchningsanställningar så att de kan vara på plats . har varit positiva till regeringens nysatsning på arbetsintegrerande sociala företag (ASF) och samordningen från både Arbetsmarknads- och . Många ASF behöver stöd inte bara för att starta upp ett företag, utan längs vägen i företagandet. Definitionen av ASF behöver regleras i en särskild förordning, som det förordas i utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13); för att den särskilda metod för att få människor i arbete som finns inom ASF ska tydliggöras inte minst för att även kunna delta i offentliga upphandlingar av arbetsträning och rehabilitering. Jag anser att regeringen bör lägga fast definitionen av arbetsintegrerande sociala företag i en förordning. Överutnyttjande av subventionerade anställningar, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkandena 9–12. Jag välkomnar det pågående utredningsarbete om subventionerade anställningar som utskottet hänvisar till. Jag menar dock att detta inte är tillräckligt och att ytterligare åtgärder behöver vidtas . I betänkandet Det ska vara lätt att göra rätt (SOU 2014:16), konstateras att det finns verksamheter där samtliga anställda har någon form av arbetsgivarstöd genom Arbetsförmedlingen. Huvuddelen av de anställda är då anställda i form av nystartsjobb, en subventionerad anställning som riktas till personer som varit arbetslösa . Anställningarna avslutas när stödperioden upphör, därefter anställs andra arbetslösa personer i nystartsjobb (SOU 2014:16 s. 213). Det är uppenbart att det här är fråga om ett överutnyttjande av subventionerade anställningar i syfte att hålla nere lönekostnaderna för företaget. Vid sidan av detta kan man konstatera att meningsfull handledning och uppföljning också blir svår eller omöjlig att genomföra. Sammantaget motverkas själva syftet med den subventionerade anställningen – att fungera som en väg in på arbetsmarknaden. Ett grundläggande problem i sammanhanget är att Arbetsförmedlingen inte gör någon arbetsmarknadspolitisk bedömning vid beslut om nystartsjobb, detta då förordningen om nystartsjobb inte omfattas av förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I praktiken kan därmed en arbetsgivare driva en verksamhet där merparten av de anställda har nystartsjobb. Det är en orimlig situation som måste förändras. Jag anser att regeringen bör införa en maxgräns för hur många eller hur stor andel anställda med subventionerad lön som en och samma arbetsgivare får ta emot. Enligt förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har Arbetsförmedlingen skyldighet att genomföra samråd med en facklig organisation inför varje enskild anvisning till en arbetsplatsförlagd insats. Genom samrådet kan fackliga representanter med god kännedom om den lokala arbetsmarknaden ge värdefull information för Arbetsförmedlingen inför beslut. Tyvärr tenderar handläggare inom myndigheten alltför ofta att låta bli att genomföra samrådet. Detta bekräftas av en stickprovskontroll av lönebidrag som Arbetsförmedlingen genomförde 2013, vilken redovisas i SOU 2014:16. Av närmare 800 granskade beslut om lönebidrag hade samråd med en facklig organisation endast skett i av fallen (SOU 2014:16, s. 121). anser att samrådsbestämmelsen måste respekteras och att den bör omfatta nystartsjobben. Fackets yttrande inför beslut om arbetsplatsförlagda insatser är ett betydelsefullt underlag för Arbetsförmedlingens bedömning. Det säkerställer god kontroll och kvalitet i insatsen. Jag anser att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning, även vad gäller nystartsjobben. anser även att samrådet med facket ska ha stor betydelse för Arbetsförmedlingens beslut om arbetsplatsförlagd anvisning. De fackliga organisationerna har god kännedom om arbetsmarknaden och kan därmed bedöma lämpligheten i anvisningen. Fackets synpunkter bör alltid noga övervägas. För att säkerställa att detta sker behövs kompetensutveckling inom Arbetsförmedlingen i syfte att tydliggöra vikten av att genomföra samråd med facket. Jag anser att regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att den alltid noga bör överväga den fackliga organisationens yttrande vid beslut om arbetsplatsförlagd anvisning. Enligt sin instruktion ska Arbetsförmedlingen säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs. Av betänkandet SOU 2014:16 framgår att det finns betydande risker för felaktiga utbetalningar inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet, bl.a. vad gäller ekonomiskt stöd till arbetsgivare. Enligt utredningen är den arbetsgivarkontroll som Arbetsförmedlingen gör inför beslut om ersättning till arbetsgivare och anordnare begränsad. Det saknas exempelvis en rutin för bedömning av arbetsgivarens och anordnarens förutsättningar och risk för överutnyttjande och konkurrenssnedvridning (SOU 2014:16 s. 223). anser att Arbetsförmedlingens kontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner bör skärpas i syfte att motverka felaktiga utbetalningar, oegentligheter och överutnyttjande. Arbetsförmedlingens rutiner kring för- och efterhandskontroller av arbetsgivare bör därför förtydligas. Arbetsgivare som beviljas någon form av stöd ska leva upp till de villkor som ställs. Jag anser att regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2016/17:314 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:1328 av (MP), 2016/17:1390 av (SD), 2016/17:1894 av m.fl. (S), 2016/17:1976 av (C), 2016/17:2096 av (M), 2016/17:2131 av (S) och 2016/17:3094 av Per Lodenius och (båda C). Strukturella problem på den svenska arbetsmarknaden gör att grupper som står långt från arbetsmarknaden, bl.a. personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga, fortsatt har stora svårigheter att få ett jobb. har en viktig uppgift att erbjuda sysselsättning åt de personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, som har allra svårast att få arbete. Flera granskningar av har visat att många anställda har potential att övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden och också vill det.