bet · H301UbU13 · 2016-03-04 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående utredningar och pågående arbeten. Motionerna tar upp bl.a. utvärdering av den kursbaserade gymnasieskolan, gymnasial yrkesutbildning, samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet och nya inriktningar på de nationella programmen. I betänkandet finns sju reservationer (S, M, MP, C, V, L, KD). I en av reservationerna (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Av dessa bereds 23 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Utvärdering av den kursbaserade gymnasieskolan, punkt 2 (M) 2.En effektivisering av yrkesutbildningen, punkt 3 (C) 3.Gymnasial yrkesutbildning m.m., punkt 4 (M) 4.Gymnasial yrkesutbildning m.m., punkt 4 (C) 5.Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet, punkt 5 (M) 6.Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning, punkt 6 (S, MP, V) 7.Branschskolor, punkt 7 (M, C, L, KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regionalt ansvar för gymnasieskolan 2015/16:746 av (MP) yrkande 1. Utvärdering av den kursbaserade gymnasieskolan 2015/16:2733 av m.fl. (M). Reservation 1 (M) En effektivisering av yrkesutbildningen 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 2 (C) 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 10, 2015/16:876 av och (båda S), 2015/16:1361 av (C), 2015/16:2211 av och (båda S) yrkande 3, 2015/16:2417 av m.fl. (S) och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 5 (M) Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 16 och 2015/16:2765 av m.fl. (FP, M, C, KD). Reservation 6 (S, MP, V) 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 7 (M, C, L, KD) Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. 2015/16:607 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:924 av (C) yrkande 3 och 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 21. 2015/16:479 av m.fl. (M) och 2015/16:2221 av (MP). Motioner som bereds förenklat 2015/16:133 av (M) yrkandena 1–4, 2015/16:162 av m.fl. (SD), 2015/16:270 av (M), 2015/16:505 av och (båda S), 2015/16:526 av (FP), 2015/16:598 av och (båda S), 2015/16:645 av m.fl. (S), 2015/16:697 av (M), 2015/16:969 av Finn och (båda M), 2015/16:993 av (S), 2015/16:1238 av (M), 2015/16:1239 av (M), 2015/16:1249 av (M), 2015/16:1408 av m.fl. (S), 2015/16:1415 av (S), 2015/16:1419 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:1610 av (M) yrkande 1, 2015/16:2051 av (SD), 2015/16:2167 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 29. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), i (C), (MP), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 42 motionsyrkanden som rör gymnasieskolan från den allmänna motionstiden /16. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp bl.a. utvärdering av den kursbaserade gymnasieskolan, gymnasial yrkesutbildning, samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet, breddad och förstärkt lärlingsutbildning och nya inriktningar på de nationella programmen. liberalerna (FP) har bytt namn till Liberalerna (L). Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regionalt ansvar för gymnasieskolan, utvärdering av kursgymnasiet och längden på gymnasieskolans yrkesutbildningar. Jämför reservationerna 1 (M) och 2 (C). Regionalt ansvar för gymnasieskolan I motion 2015/16:746 av (MP) begärs att ansvaret för gymnasieskolan förs över från kommunerna till regionerna. Det vore enligt motionären önskvärt att ytterligare uppgifter tillförs den regionala nivån. Att lägga ansvaret för gymnasieskolan och vuxenutbildningen på regionerna vore ett sådant steg. Enligt kommittémotion 2015/16:2733 av m.fl. (M) bör kursgymnasiet utvärderas. Dagens kursgymnasium har funnits och efter en sådan finns det skäl att utvärdera kursgymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. En effektivisering av yrkesutbildningen I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 20 begärs att möjligheten att komprimera och effektivisera yrkesutbildningar på gymnasiet ses över så att yrkescertifikat kan nås i stället . För att leva upp till arbetsmarknadens krav på kompetent arbetskraft och ge eleverna den utbildning de har rätt till måste vissa yrkesprogram, såsom el- och byggprogrammet, bli mer effektiva och arbeta närmare framtida arbetsgivare. Bakgrund och gällande rätt Regionalt ansvar för gymnasieskolan I 15 kap. 30 § skollagen (2010:800) berörs kommunens ansvar för en gymnasieskola med offentlig huvudman. Av lagrummet framgår att varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Ett landsting får enligt 15 kap. 31 § skollagen anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får anordna utbildning även på andra nationella program. En kommitté () ska föreslå en ny regional indelning som innebär ett väsentligt antal färre län (inklusive färre länsstyrelser) och landsting (dir. 2015:77). Kommittén ska inte föreslå några uppgiftsförändringar för länsstyrelserna eller landstingen. Däremot ska kommittén föreslå bl.a. hur ansvaret för den regionala utvecklingen (enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar) kan tilldelas landstingen i hela landet. Kommittén ska överlämna sitt förslag senast . Enligt uppgift från finns det inga planer på att utreda om ansvaret för gymnasieskolan bör föras över från kommunerna till regionerna. Enligt 15 kap. 22 § skollagen ska betyg sättas på varje avslutad kurs, efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. Regeringen beslutade om kommittédirektivet En attraktiv gymnasieutbildning för alla (dir. 2015:31). fick ett tilläggsdirektiv med uppdrag att även analysera förutsättningarna för att införa ett system där betyg sätts för ett helt ämne, dvs. ämnesbetyg, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (dir 2015:141). Utredaren ska analysera för- och nackdelar med ämnesbetyg jämfört med kursbetyg, utreda möjligheterna att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och vilka eventuella konsekvenser detta skulle ha för tillträde till vidare utbildning och, med utgångspunkt i uppdraget i övrigt, överväga olika alternativ och lämna förslag som kan bidra till att reducera stress hos gymnasieskolans och gymnasiesärskolans elever. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . En effektivisering av yrkesutbildningen De gymnasielinjer som tidigare hade varit tvååriga blev treåriga utbildningsprogram (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356). Längden på gymnasieprogrammen behölls vid gymnasiereform (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Alla dagens 18 nationella program i den reformerade gymnasieskolan är således treåriga (se 16 kap. 15 § skollagen [2010:800] och bilaga 2). Efter avslutad gymnasial yrkesutbildning finns emellanåt möjlighet till lärlingsutbildning/praktik, vilket kan resultera i yrkescertifikat/yrkesbevis. De flesta har avtal med sin motpart på arbetsgivarsidan om yrkesnämnder, dvs. samrådsorgan för yrkesfrågor, men det är få av dessa avtal som resulterar i en mer omfattande lärlingsutbildning. Den som fullbordat en yrkesutbildning på gymnasieskolan får tillgodoräkna sig ett visst antal timmar, varefter det kan återstå 2 till 2,5 års utbildningstid innan lärlingen räknas som fullärd (Utredningen om lärlingsprovanställning, SOU 2012:80 s. 124). Yrkesnämnder, såsom Transportfackens , utfärdar yrkesbevis. Alla kollektivavtal förutsätter inte en prövning eller examination på slutet utan det räcker att ha avverkat antalet utbildningstimmar och i vissa fall också vissa bestämda kursmoment (SOU 2012:80 s. 125). I samband med att beslutade den nya skollagen 2010 uttalade utskottet att principerna för ansvarsfördelningen bl.a. mellan staten och skolhuvudmännen bör ligga fast (bet. 2009/10:UbU21 s. 44–45). Utskottet har vidhållit uttalandet och konstaterat att detta är i linje med att kommunerna även i fortsättningen ska ha ansvaret för skolan (bet. 2014/15:UbU11 s. 44). bör enligt utskottet inte vidta någon åtgärd för att utreda om ansvaret för gymnasieskolan bör föras över från kommunerna till regionerna. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:746 (MP). Utskottet konstaterar att i ett tilläggsdirektiv har fått i uppdrag att analysera för- och nackdelar med ämnesbetyg jämfört med kursbetyg och att utreda möjligheterna att införa ämnesbetyg. Motion 2015/16:2733 (M) kan därmed anses tillgodosedd och avstyrks. Utskottet delar inte bedömningen som görs i motion 2015/16:2399 (C) yrkande 20 om en effektivisering av yrkesutbildningen. Därmed avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att gymnasieskolans yrkesprogram är lika viktiga som de högskoleförberedande programmen, om att underlätta för kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram samt om att öka attraktionskraften hos de gymnasiala yrkesutbildningarna genom förbättrad information. Jämför reservationerna 3 (M), 4 (C) och 5 (M). I kommittémotion 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4 framhålls gymnasial yrkesutbildning och att yrkesprogrammen är lika viktiga som de högskoleförberedande programmen. Dagens samhällsförändringar med en allt rörligare och global arbetsmarknad ställer höga krav på att både utbildningsväsendet och yrkeslivet anpassar sig till utvecklingen. Som i allt kvalitetsarbete krävs systematiskt arbete och att det förs en kontinuerlig dialog mellan skola och arbetsliv om de anpassningar som krävs. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 10 begärs att kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram underlättas. Yrkesprogram är generellt dyra för kommunerna, varför det bör bli lättare att samverka kring yrkes- och lärlingsutbildningar och för att minska den ekonomiska belastningen för den enskilda kommunen. Enligt motion 2015/16:1361 av (C) bör attraktionskraften hos de gymnasiala yrkesutbildningarna ökas genom att förbättra informationen om möjligheten för elever att läsa ämnen som ger behörighet att söka högskola. Det finns en risk att viktiga teoretiska kunskaper prioriteras bort av eleverna vid gymnasievalet, vilket försvårar möjligheterna att senare i livet komma in på högskola, eller söka arbeten där exempelvis engelska är ett krav. Ett större ansvar bör ligga på skolorna och på studie- och yrkesvägledningen att informera och erbjuda möjligheten att läsa in högskolebehörighet. Enligt motion 2015/16:876 av och (båda S) bör yrkesprogrammen kopplade till byggbranschen utvecklas för att de ska bli mer attraktiva. Det är angeläget att se över hur yrkesprogrammen kan utvecklas, gärna tillsammans med branschen, för att tillgodose den kompetens som behövs för att ska klara ett ökat bostadsbyggande. I motion 2015/16:2211 av och (båda S) yrkande 3 begärs att trätekniska utbildningar och träindustriutbildningar bl.a. i gymnasiet stärks. Att det totala antalet elever som söker till yrkesprogrammen är långt mindre än är tydligt, liksom utvecklingen att färre program har blivit högskoleförberedande som kraven har sänkts i yrkesutbildningarna. I motion 2015/16:2417 av m.fl. (S) poängteras vikten av yrkesutbildad personal inom storkök. Finns det utbildad personal på alla positioner i köket finns det även rutiner om hur måltiderna ska komponeras för de som behöver specialkost. Det handlar dels om att ta bort det som allergiker inte tål, dels om att maten ska vara näringsriktig och aptitlig. Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet Enligt kommittémotion 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 5 bör de nationella och lokala programråden följas upp. De nationella, och lokala, programråden som kopplats till den nya gymnasieskolan är en viktig garant för att utbildningarnas kvalitet och innehåll matchar dagens behov på arbetsmarknaden. Från vissa håll framförs att detta inte fungerar tillfredsställande. Bakgrund och gällande rätt Gymnasial yrkesutbildning och samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet Av 15 kap. 3 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program, se 15 kap. 7 § skollagen. Enligt 1 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska det för yrkesprogrammen finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram ska berörda nationella programråd höras, se 4 kap. 5 § gymnasieförordningen. Av 8 § förordningen (2011:555) med instruktion för framgår att myndigheten ska ansvara för de nationella råden för yrkesprogrammen i gymnasieskolan. I budgetpropositionen anger regeringen att gymnasieskolans yrkesprogram är centrala för att försörja såväl företag som välfärdens verksamheter med den kompetens som efterfrågas (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 188). Vidare anges att regeringen har inlett samtal med arbetsmarknadens parter och skolhuvudmännen i syfte att stärka yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft och att det planeras verksamheter riktade till elever på landets grundskolor för att informera om yrkesprogrammen och om karriärmöjligheter inom olika yrken (s. 189). För att vända den trend som har varit med sjunkande intresse för yrkesutbildning har regeringen gått samman med LO och Svenskt näringsliv för att göra 2016 till yrkesutbildningens år. Tillsammans avsätts totalt för en rad olika insatser för att stärka de gymnasiala yrkesutbildningarnas kvalitet och attraktionskraft. Det handlar bl.a. om möjligheter för elever i att prova på yrken för att öka intresset och om att lyfta fram yrkeslärarna som en särskilt viktig grupp för att höja utbildningarnas kvalitet. lämnade sitt slutbetänkande Välja yrke (SOU 2015:97) . konstaterade att tillgången till yrkesutbildning och utbildningens kvalitet behöver förbättras och kommer med flera förslag på hur samverkan mellan skola och arbetsliv ska kunna stärkas. Utredningen föreslog att det inrättas ett nationellt råd för yrkesutbildning och att de nationella programrådens roll inom förtydligas. I de nationella programråden förs en permanent dialog mellan arbetsmarknadens parter, branscher och myndigheter kring framför allt gymnasial lärlingsutbildning och arbetsmarknadens behov. konstaterade att det finns olikheter mellan branscher vilket innebär att en enskild modell för samverkan, t.ex. yrkescollege, inte passar alla. För att en bransch ska kunna hitta en modell som passar branschens förutsättningar och behov krävs enligt utredningens bedömning en vilja från branschens arbetsmarknadsparter att engagera sig i den gymnasiala yrkesutbildningen, kunskaper om vilka kompetenser som krävs för att bli anställd hos branschens arbetsgivare och om hur dessa kan säkras samt ekonomiska och organisatoriska resurser. föreslog stöd till lokal och regional samverkan och att det ska inrättas ett statsbidrag för regionala stödfunktioner för att fler branschorganisationer ska kunna bygga upp kapacitet för lokal samverkan kring gymnasial yrkesutbildning. Utredningens förslag bereds inom . Även har till uppdrag att bl.a. analysera och föreslå modeller för en starkare koppling mellan gymnasial utbildning och elevernas framtida arbetsmarknad eller fortsatta studier (dir. 2015:31). Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . ska enligt sitt regleringsbrev redovisa en analys av utvecklingen i gymnasieskolan. Redovisningen ska ge en bred, aktuell och samlad bild av respektive program och av unga kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter avslutad utbildning. Redovisningen ska lämnas . Vidare ska lämna en samlad redovisning och analys av sitt uppdrag inom yrkesutbildningsområdet. Myndighetens samverkan med de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning ska framgå. Det ska även framgå vilka åtgärder som bedömer vara nödvändiga för att främja den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens attraktionskraft för unga kvinnor och män. I arbetet med uppdraget ska beakta Skolinspektionens granskningar. ska enligt regleringsbrevet också genomföra insatser för att höja yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft i samband med satsningen Yrkesutbildningens år. Insatserna ska genomföras i dialog med World Skills och de nationella programråden. Insatserna ska redovisas i samlade redovisning inom yrkesutbildningsområdet . Gymnasial yrkesutbildning och samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet Utskottet anser att gymnasieskolans yrkesutbildningar är av central betydelse för att unga snabbt ska kunna få jobb och att företagen ska kunna rekrytera den personal de behöver. Åtgärder för att öka antalet elever på yrkesprogrammen är enligt utskottet välbehövliga. Utskottet välkomnar därför satsningen 2016 – yrkesutbildningens år för att lyfta fram yrkesprogrammens betydelse för såväl unga på väg ut i arbetslivet som för den nationella kompetensförsörjningen. Utskottet konstaterar att föreslog stöd till lokal och regional samverkan och regionala stödfunktioner för lokal samverkan kring gymnasial yrkesutbildning samt förstärkt samverkan mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden. Utredningen föreslog att det inrättas ett nationellt råd för yrkesutbildning och att de nationella programrådens roll inom förtydligas. förslag bereds inom . Vidare har i uppdrag att analysera och föreslå modeller för en starkare koppling mellan gymnasial utbildning och elevernas framtida arbetsmarknad eller fortsatta studier, och uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar också uppdrag att lämna en samlad redovisning och analys av insatser och uppdrag inom yrkesutbildningsområdet . Utskottet anser att det pågående utrednings- och beredningsarbetet inte bör föregripas. bör inte vidta någon åtgärd och utskottet avstyrker motionerna 2015/16:876 (S), 2015/16:1361 (C), 2015/16:2211 (S) yrkande 3, 2015/16:2399 (C) yrkande 10, 2015/16:2417 (S) och 2015/16:2775 (M) yrkandena 1, 4 och 5. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Enligt kommittémotion 2015/16:2765 av m.fl. (M, C, FP, KD) bör regeringen utreda om en breddad och förstärkt lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra. Lärlingssystem som finns i exempelvis i bör vara en inspiration. Lärlingsplatserna bör då likna en anställning, med en riktig lärlingslön och förväntas övergå i anställning, där det offentliga inledningsvis tar en större del av lönekostnaden. Även i kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 16 begärs att gymnasiets lärlingsutbildningar utökas och breddas med hänvisning till lärlingsutbildning i . Bakgrund och gällande rätt försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Enligt 16 kap. 11 § skollagen får det inom yrkesprogrammen finnas en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Av 16 kap. 16 § skollagen följer bl.a. att ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande (APL). Med arbetsplatsförlagt lärande avses lärande på ett program som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, se 1 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039). Arbetsplatsförlagt lärande ska enligt 4 kap. 12 § gymnasieförordningen förekomma på gymnasieskolans alla nationella yrkesprogram med minst . Inom den gymnasiala lärlingsutbildningen ska mer än hälften av utbildningen vara arbetsplatsförlagd. med arbetsplatsförlagt lärande motsvarar i gymnasieskolan garanterad undervisningstid. Enligt lagen (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning kan en elev som går gymnasial lärlingsutbildning inom något av gymnasieskolans yrkesprogram komma att bli anställd (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18 och rskr. 2013/14:265). Anställningen ska motsvaras av hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet i utbildningen, se 3 § lagen om gymnasial lärlingsutbildning. Lagen om anställningsskydd, LAS, ska inte gälla för den elev som har en gymnasial lärlingsanställning. Enligt Utredningen om lärlingsprovanställning har lärlingsutbildningen i haft och har fortfarande en mycket stor utbredning (SOU 2012:80 s. 114). av en årskull påbörjar förr eller senare en lärlingsutbildning. Det stora intresset i för lärlingsutbildningen i beror enligt utredningen bl.a. på den låga ungdomsarbetslösheten i jämfört med flertalet andra länder i . En förklaring till detta anses vara att lärlingsutbildningen underlättar ungas etablering i arbetslivet. Enligt utredningen talar de tyska erfarenheterna för att ungefär hälften av lärlingarna får fast jobb på det företag där de har fullföljt lärlingsutbildningen (SOU 2012:80 s. 114). Lärlingsutbildningen i regleras via en yrkesutbildningslag (Berufsbildungsgesetz). Yrkesskolorna drivs av de enskilda förbundsstaterna medan lärandet på arbetsplatserna regleras via federala ministerier och en särskild yrkesutbildningsmyndighet i kombination med handels-, industri- och hantverkskammare på regional nivå. På samtliga nivåer är bransch- och partsorganisationer involverade. Den sociala dialogen är en central ingrediens i lärlingsutbildningens reglering, precis som i andra länder med starka lärlingstraditioner. Lärlingarnas lönevillkor regleras i kollektivavtal mellan parterna, och utgångsnivån brukar ligga av lönen för utbildade arbetare (2012:80 s. 114–115). Utskottet anser att den gymnasiala lärlingsutbildningen fyller en viktig funktion i utbildningsväsendet och ger eleverna en viktig kontakt med arbetsmarknaden. Utskottet anser därför att ytterligare åtgärder för att utveckla lärlingsutbildningen är nödvändiga.