bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — – Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling (2014/15:RFR2). Rapporten togs fram av arbetsgrupp för forskningsfrågor. Syftet med rapporten är att fördjupa kunskapen om analyserna i relation till hållbar utveckling och hur metoderna används samt att spegla det utvecklingsarbete som pågår. Mot bakgrund av motionsyrkandena om värderingen av godstransporter vill utskottet instämma i behovet av en genomlysning och omarbetning av värderingen av dessa. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att bl.a. har delfinansierat två parallella pilotforskningsprojekt som tittat på flera olika ansatser för ett värde av ökad tillförlitlighet av godstransporter. har vidare i en promemoria till inriktningsunderlag 2018–2029 (Utvecklingsbehov trafikprognoser och samhällsekonomiska kalkyler) angett att inriktningen för utvecklingsbehov inom analysområdet bl.a. omfattar en bättre beskrivning av godsnyttor i kalkylerna. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Baserat på ovanstående bedömer utskottet att det redan pågår ett aktivt utvecklingsarbete. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:700 (C), 2015/16:1906 (M), 2015/16:3022 (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3058 (M) yrkande 2, 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:3208 (C) yrkande 12, 2016/17:188 (M), 2016/17:1201 (S), 2016/17:1776 (SD) yrkandena 2–4, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 1, 2016/17:2993 (C), 2016/17:3119 (C) yrkande 16, 2016/17:3507 (C) yrkande 9, 2016/17:3510 (KD) yrkande 4, 2016/17:3512 (L) yrkande 30, 2016/17:3513 (M) yrkande 5 och 2016/17:3524 (SD) yrkande 1. Ekonomiska planeringsramar för perioden –2029 Utskottets förslag i korthet godkänner att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga infrastrukturen m.m. –2029 ska uppgå till , varav 125 miljarder till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar, till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar, och till utveckling av transportsystemet. godkänner även att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2029. bemyndigar också regeringen att efter åtgärdsplaneringen slutligt fördela medel mellan nationell plan och regionala planer. avslår därmed samtliga behandlade motionsyrkanden om alternativa planeringsramar. Utskottet anser att regeringens förslag innebär en kraftigt ökad och angelägen satsning på trafikens infrastruktur som kan bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet bedömer också att önskemålet i flertalet av de här behandlade motionsyrkandena om att skapa bättre förutsättningar i olika delar av transportsystemet torde bli tillgodosett genom de satsningar som regeringen föreslår. Jämför reservationerna 14 (M), 15 (SD), 16 (C), 17 (L) och 18 (KD). Förslag till planeringsram för perioden –2029 Regeringen anser att den nya planeringsperioden bör vara lika lång som gällande planer, dvs. Planeringsperioden blir därmed 2018–2029. För föreslår regeringen en ekonomisk ram på (prisnivå 2017). Av medlen föreslås att avsätts för vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar och till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar. Regeringen föreslår att den resterande delen av den ekonomiska ramen, , avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet. Regeringen pekar på att förslaget till nya ramar innehåller betydande tillskott till vidmakthållandeåtgärder. I propositionen anges även att regeringens samhällsbygge innehåller en ökad ram för utvecklingsåtgärder i enlighet med bedömning. Regeringen framhåller att detta är nödvändigt för att klara strategiska investeringar i infrastruktur som förbättrar möjligheterna för människor att leva i hela landet, pendla till jobben och välja tåg, annan kollektivtrafik, gång eller cykling. Vidare ska de strategiska investeringarna möjliggöra bättre fungerande godstransporter och bidra till att miljömålen nås. Regeringen framhåller att målsättningen för åtgärder som underlättar överflyttning från väg till järnväg och sjöfart bör vara att transportsystemet ska bli mer långsiktigt hållbart. Regeringen föreslår att den ekonomiska ram på som avsätts för åtgärder som utvecklar transportsystemet för perioden –2029 får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar, stöd för att främja hållbara stadsmiljöer samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. Regeringen bedömer att det finns fortsatt stort behov av nya större investeringar. I propositionen framhålls att trimnings- och miljöåtgärder i det befintliga transportsystemet är ett effektivt sätt att bidra till uppfyllelse av det övergripande transportpolitiska målet och de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen. Regeringen pekar på att den uppdrog åt att redogöra för och rapportera till regeringen om verksamhet som genomförts under närmast föregående år inom ramen för åtgärdsområdena trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar. Uppdraget redovisades första gången och mot bakgrund av detta pågående uppdrag avser regeringen att återkomma i samband med åtgärdsplanering i frågan om en eventuell höjning av beloppsgränsen för trimningsåtgärder. I propositionen framför regeringen att det finns ett behov av att göra nya investeringar i transportinfrastrukturen . Regeringen framhåller utifrån de transportpolitiska målen och övriga mål som regeringen har satt upp att det finns ett fortsatt behov av satsningar på nya, långsiktigt hållbara investeringar i transportinfrastrukturen. I propositionen lyfter regeringen fram att järnvägssystemet ska byggas ut samt att långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart. Regeringen pekar vidare på att det både för gods- och persontransporter är viktigt att järnvägssystemet blir mer robust och att möjligheten till återställning efter förseningar förbättras. Regeringen menar att det då krävs tydliga prioriteringar och en förutsägbar och transparent planering av underhåll och reinvesteringar. För det fall sådana åtgärder inte är tillräckliga behövs investeringar i ny kapacitet. Vidare understryker regeringen att nya investeringar i alla trafikslag ska planeras och genomföras med hänsyn till natur- och kulturvärden och god resurshållning samt med höga krav på att begränsa föroreningar och klimatpåverkan. Regeringen framhåller också i propositionen att det behövs en fortsatt satsning på effektiva och hållbara vägtransporter . Regeringen pekar bl.a. på att den pågående försöksverksamheten med elektrifierade vägtransporter behöver följas och dess potential att bli en del av den fortsatta infrastrukturplaneringen behöver utvärderas utifrån samhällsekonomisk effektivitet och bidrag till uppfyllandet av de transportpolitiska målen. I propositionen föreslår regeringen att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar. Regeringen framhåller att drift och underhåll av landets vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra transportsystemets funktionalitet och tillgänglighet och utgör därmed en viktig grund för att trygga jobben, minska arbetslösheten och minimera transporternas miljöpåverkan. I propositionen pekar regeringen på att ett robust transportsystem ska på ett bra sätt kunna klara av både väntade och oväntade händelser, störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor eller skador på infrastrukturen. Vidare framhålls i propositionen att infrastrukturen också behöver anpassas till klimatförändringarna. Planeringsram för vissa väg- och järnvägsinvesteringar Regeringen föreslår att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter, ska uppgå till för perioden –2029. I propositionen anges att de väg- och järnvägsinvesteringar där avtal om denna typ av medfinansiering finns är de objekt i som enligt Stockholmsöverenskommelsen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter (inklusive förbifart ), de objekt i som ingår i Västsvenska paketet och som delvis ska finansieras med trängselskatt (inklusive Marieholmstunneln och Västlänken) samt broar över Sundsvallsfjärden på och på som delvis ska finansieras med infrastrukturavgifter. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2016/17:3510 yrkande 1 att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet. I yrkande 2 anges att beloppet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. I yrkande 3 föreslår motionärerna att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till statliga vägar. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2016/17:3512 yrkande 2 att den totala planeringsramen för perioden –2029 ska uppgå till . Ur ramen föreslås i yrkande 4 att ska användas till utveckling av transportsystemet och projekt aktuella för offentlig privat samverkan. I yrkande 6 föreslås att ramen enligt punkt 2 får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, cykelstråk, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa åtgärder i allmänna farleder och hamnar och slussar, räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. I yrkande 8 föreslår motionärerna vidare att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar óch användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar, till statlig medfinansiering till enskilda vägar samt åtgärder i det statliga ledsystemet. I yrkandena 1, 3, 5 och 7 föreslås således att regeringens förslag i motsvarande delar avslås. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 10 att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2029. I yrkande 9 avslås regeringens förslag i motsvarande del. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2016/17:3513 yrkande 1 att regeringens förslag till planeringsram avslås. I yrkande 2 föreslås att den totala planeringsramen för perioden –2029 i stället ska uppgå till . Ur ramen föreslås i yrkande 4 att ska avsättas till drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Motionärerna avslår följaktligen i yrkande 3 regeringens förslag på att ska användas till detsamma. Underhåll av järnvägs- och väginfrastruktur I kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 11 framhålls att de mindre järnvägsspårens underhåll måste tas i beaktande i infrastrukturplaneringen. Motionärerna framhåller bl.a. att för små kommuner på landsbygden är det viktigt att även de mindre järnvägssträckorna ges goda möjligheter att trafikeras. I kommittémotion 2016/17:3374 av (L) yrkande 2 framförs att vägtrafiken är viktig för att hela landet ska fungera och att vägnätet behöver förstärkas. Motionären pekar dock på att trafiken är ett av de största klimatproblemen och att fossila bränslen måste ersättas med el och andra klimatvänliga alternativ. I motionen anges även att generella och teknikneutrala styrmedel ska vara grunden i politiken för att minska utsläppen. (C) framhåller i motion 2016/17:3507 yrkande 1 vikten av att minska underhållsskulden för både vägar och järnvägar till 2029. Motionären vill se vägar och järnvägar som är funktionellt bättre och effektivare än och som näringsliv och människor vågar lita på. I motionen framförs att bedömer att 15–19 miljarder kan frigöras genom att säga nej till stadsmiljöavtalen och genom att pausa införandet av ERTMS. Motionären framhåller att det möjliggör en högre finansieringsform för vidmakthållande och underhåll, med betoning i planeringsperioden. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2015/16:3208 yrkande 13 vikten av drift och underhåll av vägar och järnvägar och behovet av styrning och uppföljning av satsade medel för insatser i hela landet. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2016/17:3510 yrkandena 10 och 11 att det bör tas fram nationella underhållsplaner för järnvägar och vägar. I yrkande 14 framhåller motionärerna vikten av kapacitetshöjande utveckling av befintlig infrastruktur. I kommittémotion 2016/17:3513 yrkande 10 påtalar m.fl. (M) vikten av kapacitetshöjande åtgärder tillsammans med effektiva underhålls- och reinvesteringsåtgärder på väg. Motionärerna framhåller att trimningsåtgärder i befintlig infrastruktur kan bidra till att förbättra den allmänna funktionen. I yrkande 9 pekar motionärerna på vikten av att genomföra redan beslutade vägprojekt. I yrkande 11 understryker motionärerna att behöver ny kapacitet på järnvägen men att man även måste säkerställa att järnvägen vi redan har fungerar. Motionärerna konstaterar att ett konkurrenskraftigt behöver en järnväg man kan lita på. I motionen anges att det är positivt att arbetar med att ta fram en nationell underhållsplan och ett anläggningsregister för järnvägsunderhållet. I yrkande 12 framhåller motionärerna att det finns stora kapacitetsbrister i järnvägssystemet. Motionärerna påtalar vidare i yrkande 16 vikten av trafiksäkerhet i samband med åtgärdsplaneringen. Motionärerna framhåller att är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. I motionen anges bl.a. att regeringens vilja att nystarta arbetet med nollvisionen är lovvärt men att den blir motsägelsefull när regeringen skar ner på vägunderhållet och gör mycket begränsade satsningar på vägunderhåll i budgetpropositionen. I kommittémotion 2016/17:3512 framhåller m.fl. (L) yrkande 19 behovet av ökat underhåll av spår och vägar. I motionen anges bl.a. att om nödvändiga förbättringsåtgärder och underhåll inte genomförs ökar risken för att järnvägens funktion försämras fortare än väntat. I yrkande 22 pekar motionärerna på vikten av trädsäkring utmed järnvägen. I motionen framhålls att det finns mängder av mindre åtgärder som kan öka effektiviteten i redan befintliga spår. I yrkande 14 framhåller motionärerna att svensk järnväg har haft återkommande problem med brister i underhåll, vilket visar på behovet av en nationell underhållsplan. I yrkande 13 framhåller motionärerna vikten av trimningsåtgärder. I motion 2015/16:736 framför (C) att enskilda vägar står för en stor transportförsörjning för både enskilda och näringslivet varför detta viktiga område måste prioriteras ännu högre . Motionären anser därför att det bör ses över hur ett ökat stöd till enskilda vägar kan åstadkommas. m.fl. (C) yrkar i kommittémotion 2016/17:3119 yrkande 12 att inom ramen för resurser ska de enskilda vägarnas ha en bra standard, rätt sträckning och god bärighet. Som skäl för yrkandet framförs bl.a. att en väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta anser motionärerna. (C) konstaterar även i motion 2016/17:3507 yrkande 2 att de enskilda vägarna är en mycket omfattande del av den svenska transportinfrastrukturen och säkerställer tillgängligheten för boende och industri. I motionen framhålls att det svenska vägnätet består av enskilda vägar, medan är statliga och 4 är kommunala. I motionen framförs att prioritetsgraden för de enskilda vägarna måste höjas och förutsättningar ges för att upprätthålla och utveckla dessa vägar. (C) föreslår i motion 2016/17:3507 yrkande 3 att förutsättningarna för regionalt ansvar för lågtrafikerade banor bör prövas. I motionen framförs att ett regionalt ansvarstagande skulle kunna öppna upp för en effektivare förvaltning kopplad till övrigt regionalt utvecklingsarbete i regionernas länstrafikplaner och även för en möjlighet till att medfinansiera denna del av järnvägssystemet med resurser från EU:s strukturfondsprogram. I kommittémotion 2016/17:3512 framför m.fl. (L) i yrkande 15 att begreppet lågtrafikerade banor inte är rättvisande. Motionärerna framhåller att det lågtrafikerade järnvägsnätet omfattar av det statliga järnvägsnätet. I motionen anges att det krävs en strategi för hur det lågtrafikerade järnvägsnätet ska prioriteras på och där deras roll klargörs ur ett systemperspektiv för hela järnvägsnätet. I yrkande 24 anförs att regeringen har signalerat att regionala järnvägar helt ska finansieras av regionerna, både i fråga om underhåll och investeringar. I motionen konstateras att detta kan få stora konsekvenser eftersom många av dessa banor tjänar som alternativbanor för stambanorna. Motionärerna anser att det är av riksintresse att staten ska finansiera minst den standard som behövs för att trafik av riksintresse kan ledas om på länsjärnvägarna. I kommittémotion 2016/17:3509 yrkande 10 framför Per Klarberg m.fl. (SD) att de vill inrätta en särskild marknadspott för att minska ledtider och snabbt kunna åtgärda brådskande satsningar och underhåll. Motionärerna anser att marknadspotten ska fastställas som en procentuell andel av budgetanslaget för utgiftsområde 22 och pekar på att det ligger i linje med vad Näringslivets Transportråd har framfört. Även i kommittémotion 2015/16:2351 yrkande 1 av m.fl. (SD) framförs önskemål om att bl.a. införa en marknadspott för investeringar som snabbt kan användas för att kunna bygga bort uppkomna flaskhalsar. I kommittémotion 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 19.1 framhåller motionärerna att svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling samt konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. I motionen framhålls vikten av att rusta upp de inre vattenvägarna och infrastrukturen runt dem. m.fl. (L) konstaterar i kommittémotion 2016/17:3512 yrkande 17 att för att uppnå klimatmålen måste utsläppen av växthusgaser minskas radikalt, och då inte minst inom transportsektorn. Motionärerna pekar på att om man ser på frågan ur energisynpunkt så är bästa sättet att transportera stora godsflöden på vatten. I motionen framhålls bl.a. att det är viktigt att hamn förbereds för trafik med stora containerskepp. Vidare pekar motionärerna på vikten av att infrastrukturen kopplad till hamnarna ger en effektiv övergång från sjöfart till landstransport. I kommittémotion 2016/17:3513 yrkande 15 framhåller m.fl. (M) att sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen. Motionärerna pekar på att drygt 50 hamnar tillsammans med de inre vattenvägarna innebär att har goda möjligheter att i större utsträckning än avlasta vägnätet och på så sätt minska klimatbelastningen. I motionen konstateras vidare att eftersom godstransporter i låga hastigheter till sjöss ger mindre klimatpåverkan än vägtransporter är en utveckling av sjöfarten en viktig del för att uppnå våra miljömål. Satsningar på kollektivtrafik och cykelinfrastruktur I motion 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 1 framförs att regeringen har aviserat att den tänker öka de statliga anslagen till klimatsäkra transporter. Motionärerna understryker att det då är viktigt att en del av de ökade anslagen går till cykelinfrastruktur, både till statliga cykelbanor och medfinansiering till kommunala cykelbanor. I motionen anförs att det är viktigt att medlen till cykelinfrastruktur ökar ordentligt i den nationella transportplanen. m.fl. (C) framhåller i partimotion 2016/17:821 yrkande 42 att anser att i tätorter bör de mest miljövänliga transportalternativet främjas och vara normgivande såsom gång-, cykel- och kollektivtrafik. I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 9 framhålls att det krävs ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden. I kommittémotion 2016/17:3512 framhåller m.fl. (L) i yrkande 27 att för att minska transportsektorns utsläpp behövs ett mer effektivt och klimatsmart transportarbete i det långsiktiga omställningsarbetet. Som exempel pekar motionärerna på att en del i detta är att göra gång, cykel och kollektivtrafik till normgivande i planeringen i större tätorter samt att resor med buss och tåg underlättas vid planering av infrastrukturlösningar mellan tätorter. I motionen framhålls att infrastrukturplaneringen bör utgå från en målstyrning som tar större hänsyn till det transportpolitiska hänsynsmålet och ett hållbart transportsystem. Utskottet vill inledningsvis påminna om de komplexa frågor som måste hanteras inom ramen för den statliga infrastrukturplaneringen. Statens satsningar på transportinfrastruktur är ett av flera medel för att utveckla transportsystemet och uppnå transportpolitikens mål. I det ligger att tillgänglighet för medborgarna och näringslivet i hela landet ska främjas, som hänsyn ska tas till säkerhet, miljö och hälsa. I propositionen understryker regeringen att ett framtida hållbart samhälle är beroende av ett transportsystem som genererar klimatpåverkande utsläpp förenliga med nationella och internationella mål om minskad klimatpåverkan. Regeringen framför vidare att transportsektorn ska bidra till en utveckling av samhället som minskar klimatpåverkan från transporterna och ger ökad transporteffektivitet. Utskottet delar regeringens beskrivning och välkomnar också de satsningar regeringen föreslår för ett mer långsiktigt hållbart transportsystem. Regeringens förslag till ekonomisk ram för perioden –2029 innebär en avsevärd satsning på trafikens infrastruktur. Regeringen föreslår att ska sammanlagt avsättas för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen. Detta innebär en kraftigt ökad ram i förhållande till tidigare riksdagsbeslut och motsvarar som framgår av tabell 1 nedan en ambitionshöjning med jämfört med nu gällande ekonomiska ramar och nästan jämfört med den nationella planen –2021. Regeringen föreslår att ramen fördelas med till drift och underhåll av och reinvesteringar i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. Regeringen föreslår kraftigt höjda nivåer för såväl utveckling som vidmakthållande i den samlade ekonomiska ramen. Utskottet anser att regeringens förslag till hur medlen ska fördelas är väl avvägd mot de stora behov som finns. Till detta tillkommer en planeringsram för investeringar i vissa väg- och järnvägsinvesteringar för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. För dessa projekt föreslår regeringen en planeringsram för perioden –2029 på . Sammantaget medför detta att åtgärder för nära kommer att kunna genomföras under kommande planperiod. Utskottet vill även påminna om att till detta kommer dessutom medfinansiering från bl.a. EU-budgeten. Den nya planeringsramen medger följaktligen att satsningar på en historiskt hög nivå kommer att kunna genomföras för att komma till rätta med de stora behov som finns inom transportsektorn. Utskottet är mycket positivt till denna angelägna förstärkning. Tabell 1 Ekonomisk ram för transportinfrastrukturen Jämförelse mellan planperioder (omräknat till prisår 2017) Fastställd ram 2010–2021 Fastställd ram 2014–2025