bet · H401UU1 · 2016-11-25 00:00:00 — I propositionen redogör regeringen för politikens inriktning under . Regeringen anför att även i fortsättningen ska vara en stark internationell aktör i med globala utmaningar. Det anges att det säkerhetspolitiska läget i och vårt eget närområde är det allvarligaste och att det mot denna bakgrund krävs ett breddat och fördjupat utrikespolitiskt engagemang. Regeringen framhåller att EU är viktigaste utrikespolitiska plattform och att ett starkt och sammanhållet ligger i intresse. Regeringen framhåller att även arbetar inom ramen för FN, regionala organisationer och det nordiska samarbetet för att freds- och utvecklingssträvanden ska få starkare genomslag. Regeringen uppger sin avsikt att bidra till att förhindra återfall i konflikt, förebygga och stoppa våld samt verka för långsiktiga och lokalt förankrade förutsättningar för hållbar fred genom en proaktiv fredspolitik. Det framhålls att en kraftsamling görs såväl för medlemskapet i som för övrig fredsdiplomati. Regeringen framhåller vidare att den feministiska utrikespolitiken genomsyrar hela arbetet. När det gäller plats i säkerhetsrådet framhålls bl.a. att kommer att föra en engagerad politik för internationell fred och säkerhet och stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet och hållbar utveckling. Regeringen anger också att inom ramen för FN och EU samt andra internationella forum kommer att verka för ett brett och inkluderande internationellt engagemang i genomförandet av Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen. Vidare beskriver regeringen mer detaljerat prioriteringarna när det gäller fredsdiplomati, engagemang i internationella organisationer, samarbetet inom och samt när det gäller forskning, exportkontroll, nordiskt samarbete och Sverigebilden samt stöd till svenskar i utlandet. I kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls bl.a. att en orolig omvärldssituation ställer krav på den svenska utrikespolitiken. Det anförs att globaliseringen medför att det som en gång var separata områden som kunde etiketteras försvar, säkerhet, klimat och terror numera är delar av samma helhet. Det betonas att ska ha förmågan att förebygga och hantera de kriser vi ställs inför och även samverka tillsammans med andra. Detta kräver att vi för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik som syftar till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. För att möta framtidens utmaningar betonas vikten av ett starkare samarbete inom ramen för EU, bl.a. med fokus på en gemensam röst inom utrikespolitiken, samt ett djupare transatlantiskt samarbete. I yrkande 2 framhålls att främjande av demokrati, folkrätt och de mänskliga fri- och rättigheterna ska vara hörnstenar i utrikespolitik. Genom att främja dessa värden gynnas säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. I kommittémotion 2016/17:3306 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs bl.a. att en allt osäkrare omvärld ställer stora krav på som internationell aktör. och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Folkrätten och principen om staters territoriella integritet lyfts fram. Det betonas att EU-arbetet måste prioriteras. Motionärerna vill också fortsätta att stärka samarbetet med de nordisk-baltiska länderna. Det anförs vidare att FN ska fortsätta att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. agenda i ska fokusera på konfliktlösning, mänskliga rättigheter och resolution m.m. även i fortsättningen ska vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser som leds av FN, EU eller Nato. Liksom i föregående års betänkande vill utskottet inledningsvis understryka betydelsen av de grundläggande universella normer som är bindande för alla världens stater. Utskottet anser att genom medverkan i internationellt samarbete inklusive internationell krishantering och annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet kan bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter och bidra till fredsbyggande. Utskottet framhåller att och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en alltmer globaliserad värld där sådana värden ofta ifrågasätts (bet. 2015/16:UU1). Utskottet instämmer i regeringens bedömning att vi lever i som präglas av globala utmaningar och att det säkerhetspolitiska läget i och i vårt närområde är allvarligare . Utskottet delar regeringens uppfattning att det mot denna bakgrund, och i tider när klimatförändringar och miljöförstöring påverkar människors livsvillkor och antidemokratiska krafter utmanar mänskliga rättigheter och rättsstaten, finns ett behov av ett breddat och fördjupat utrikespolitiskt engagemang för att bidra till en säkrare och fredligare värld. Liksom i förra årets betänkande betonar utskottet vidare vikten av att internationell lag och folkrätt respekteras. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att bidra till att förhindra återfall i konflikt, förebygga och stoppa våld samt verka för långsiktiga och lokalt förankrade förutsättningar för hållbar fred genom en aktiv fredspolitik. Som nämns på annan plats i betänkandet anser utskottet att konfliktförebyggande och fredsbyggande är centralt för att främja utveckling m.m., och utskottet står därför bakom regeringens satsning på fredsdiplomati. Utskottet konstaterar att regeringens ambition är att hela utrikespolitiken systematiskt ska använda sig av ett jämställdhetsperspektiv byggt på kunskap och analys och utifrån utrikesförvaltningens handlingsplan för en feministisk utrikespolitik. Politiken syftar till att stärka kvinnors rättigheter, representation och tillgång till resurser. Utskottet framhåller i likhet med i förra årets betänkande att ska vara den globalt starkaste rösten för jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Genom samarbetet i EU och i globala och regionala organisationer får freds- och utvecklingsarbetet ett starkare genomslag. Utskottet betonar i detta sammanhang att ett starkt och sammanhållet ligger i intresse. Utskottet konstaterar att det i budgetpropositionen framgår att EU är viktigaste utrikespolitiska plattform och en hävstång för ett globalt genomslag av politik. Liksom i förra årets betänkande framhåller utskottet att ska fortsätta att bidra till utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och vara pådrivande när det gäller utvecklingen av EU som global aktör. Utskottet framhåller även betydelsen av en förstärkt transatlantisk länk. Utskottet framhåller att engagemanget för FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. Ett starkt FN och ett väl fungerande multilateralt system ligger i intresse. Genom stöd till FN arbetar med att förebygga konflikter, stabilisera konfliktbenägna länder, främja fredsbyggande samt verka för nedrustning och icke-spridning. FN är också en central kanal för humanitära arbete och för ansträngningar i frågor om fattigdom, hållbar utveckling, klimatförändringar och migration. Stärkandet av folkrätten och främjandet av de mänskliga rättigheterna liksom att stärka kvinnors och flickors inflytande och meningsfulla deltagande är andra prioriterade områden för i FN. Utskottet välkomnar att tar plats i för en tvåårsperiod. Utskottet konstaterar att det i budgetpropositionen anges att som medlem i rådet kommer att verka för att stärka kvinnors aktiva deltagande i fredsprocesser, att FN bättre kan förebygga och hindra återfall i konflikter, att klimatförändringens säkerhetspolitiska konsekvenser tas på allvar samt att rådet ytterligare utvecklar samarbetet med FN:s fredsbyggandekommission. i kommer vidare att fortsätta att stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och hållbar utveckling. kommer också att arbeta för ökad transparens, representativitet och effektivitet i säkerhetsrådet. Utskottet konstaterar vidare att regeringen också avser att verka för att stärka samarbetet mellan EU och FN. Utskottet noterar att regeringen till utskottet har överlämnat dokumentet Rutiner och former för dialog med inför och under medlemskap i säkerhetsrådet 2017–2018. I dokumentet framgår att regeringen kommer att eftersträva att den politik som driver i säkerhetsrådet har så brett politiskt stöd som möjligt och därför avser att inför och under medlemskapet hålla väl informerad. I dokumentet redogör regeringen även för regeringens förslag till upplägg när det gäller information till utskottet. Utskottet betonar att ett brett politiskt stöd förutsätter goda former för dialog. I enlighet med vad som anges i betänkande 2014/15:UFöU5 anser utskottet att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och . Insatserna bör bidra till ökad säkerhet, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning och utveckling. I linje med det nämnda betänkandet vill utskottet i sammanhanget även framhålla insatsernas betydelse för försvaret av universella normer och värden såsom demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Utskottet framhåller betydelsen av det nordiska och de nordisk-baltiska samarbetena. När det gäller det nordiska samarbetet välkomnar utskottet att regeringen avser att fortsätta arbetet med att främja nordiska lösningar på globala samarbetsproblem med bäring på bl.a. genomförandet av Agenda 2030, att gränshinderfrågan fortsätter att vara högt prioriterad samt att kommer att verka för en fortsatt fördjupning av det nordiska samarbetet inom det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. Utskottet framhåller vidare att ett närmare samarbete med de baltiska staterna och med andra länder i vårt närområde bidrar till att stärka säkerheten i . Utskottet vill avslutningsvis lyfta fram att det under det innevarande kommer att behandla flera av de ämnesområden som tas upp inom utgiftsområde 5 i budgetpropositionen. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2768 (M) yrkandena 1 och 2 och 2016/17:3306 (M) yrkande 2. Politikens inriktning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3306 av m.fl. (M) yrkande 2. Världen är mer orolig och osäker . Det handlar om allt från kriget i , den ryska aggressionen mot och flyktingströmmar över . En allt mer osäker omvärld ställer stora krav på som internationell aktör. Utgångspunkten i idéerna om individens rätt till frihet, människans okränkbarhet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa utifrån sina förutsättningar är central. Detta är idéer som ifrågasätts av auktoritära regimer och våldsbejakande rörelser. Vi vill att och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en alltmer globaliserad värld där värden som dessa ofta ifrågasätts. Folkrätten och principen om staters territoriella integritet måste fortsätta att gälla. Att med våld eller hot om våld flytta gränser är ett oacceptabelt brott mot folkrätten. För att möta framtidens utmaningar är ett starkare samarbete inom EU viktigt för . Vi betonar vikten av att stärka EU som global aktör och att prioriterar EU-arbetet. Vi vill också fortsätta att stärka samarbetet med våra nordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet och fortsatt integration och kring centrala utmaningar som miljö och säkerhet. Det transatlantiska samarbetet är också viktigt. ska fortsätta att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. prioriteringar som medlem i säkerhetsrådet ska vara konfliktlösning, mänskliga rättigheter och resolution . FN ska tillsammans med EU, och andra internationella organisationer fortsätta att arbeta aktivt för att få stopp på krig och kriser runt om i världen och främja fred, frihet och försoning. ska även i fortsättningen vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen som leds av FN, EU eller Nato. Globaliseringen innebär att det som en gång var separata områden som kunde etiketteras försvar, säkerhet, klimat och terror numera är delar av samma helhet. Vi ska ha förmågan att förebygga och hantera de kriser vi ställs inför men vi ska även samverka tillsammans med andra. Det kräver att vi för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik. Den ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. För är det en självklarhet att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runt om i världen. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna, och vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning m.m. Vi måste också arbeta för att fler människor ska kunna ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Klimat- och resursfrågorna blir i allt högre utsträckning säkerhetsfrågor. Kampen om resurser kan skapa spänningar och i förlängningen leda till konflikter och flyktingströmmar. ska vara fortsätta att vara ledande i det internationella klimatarbetet. Demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Genom att främja dessa värden försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. Anslag inom utgiftsområde 5, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 5. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och hänvisar till den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3306. Anslag inom utgiftsområde 5, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fria från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. har i budgetmotion 2016/17:2102 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. har i första steget av budgetprocessen emellertid ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 5. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 5 som förordas i anslagsmotion 2016/17:2934. Som framgår av tabellen i bilaga 2 till detta betänkande anser att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete bör ökas med i förhållande till regeringens förslag för att satsa på att öka språkförståelsen och kulturutbytet och på ett ökat nordiskt samarbete. Vidare anser vi att () bör ges i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur ska kunna ta vara på det nätverk av stipendiater som studerat på Svenska institutets ledarskapsprogram. En förteckning över vilka länder som bör prioriteras ska även tas fram. föreslår därför att anslaget 1:9 tillförs ytterligare för att finansiera denna satsning. Vidare anser vi att anslaget för internationella insatser, som i regeringens förslag ligger inom utgiftsområde 6, bör flyttas till utgiftsområde 5, och därför föreslår vi att ett nytt anslag 99:1 införs och tillför där för att finansiera de svenska internationella insatserna i bl.a. och norra . Anslag inom utgiftsområde 5, punkt 1 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver accelereras. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att det behövs ett nytt ledarskap för . Självklart behövs det även för vår internationella samverkan. Inte minst gäller det säkerhetspolitik. Vad gäller FN och internationell rätt som en hörnsten för vår utrikespolitik råder bred politisk samsyn. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande för vår utrikespolitik. Det försämrade omvärldsläget måste tas på allvar. Vi kan se hur frihet, öppenhet och demokrati utmanas på flera håll i världen. Men det är viktigt att komma ihåg att världen ändå har blivit en bättre plats för fler människor att bo på. Den extrema fattigdomen minskar, hungern minskar och barnarbetet minskar. Detta gör också att allt fler människor har tillgång till mat och arbete, fler barn kan gå i skolan och fler kvinnor överlever graviditet och förlossning. Livslängden ökar och barnadödligheten minskar när fler människor bl.a. har tillgång till malarianät. Det är inte bara allt fler barn och ungdomar som går i skolan utan de går också . Handeln ökar i världen och allt fler länder blir mer och mer beroende av utbyte med varandra. som land har blivit rikt på frihandel och på att bejaka öppenhet mot omvärlden. Det har varit nyckeln till våra framgångar men är i minst lika hög grad nyckeln till vår framtid. står upp för frihandelns principer eftersom vi vet att det är avgörande för människors välstånd runt om i världen, och att fler kan lyftas ur fattigdom. Därför är det för en självklarhet att fortsätta arbetet för ökad handel där vi tar bort tullar, handelsstörande subventioner och hinder mot resten av världen. Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet föreslogs i budget minskas med då regeringens föreslagna förstärkning av insatser för fredsdiplomati avslås.