bet · H301NU8 · 2016-02-03 00:00:00 — Vi vill dock framhålla vikten av en sund balans inom transparensfrågan för att inte olika sektorer eller områden ska ses som olika prioriterade, vilket kan orsaka en osäkerhet för bl.a. investerare. Vi sverigedemokrater anser i likhet med kommissionen att korruption urholkar rättsstatsprincipen och invånarnas förtroende och därmed kraftfullt måste bekämpas. När det gäller en hållbar utveckling vill vi betona vikten av att prioritera ett globalt minskat koldioxidläckage. Huruvida nya handelsavtal är bra eller inte beror ytterst på hur de är utformade, då sektorerna och faktorerna är många. Vi ser delvis positivt på att EU tar fram strategier för avtal men vi anser även att EU bör fokusera på den inre marknaden och prioritera lösningar för kostnadsdrivande effekter och ständigt ökad byråkrati. Vi anser även att EU måste ligga i framkant med att förhandla fram handelsavtal, och kan inte vänta på att övriga globala avtal sluts. Med hänvisning till det anförda förordar vi att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Övrigt om kommissionens aviserade förslag, punkt 3 – motiveringen (V) av (V). För mig och är demokrati och mänskliga rättigheter inte förhandlingsbara. Vi försvarar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna där mötesfrihet, organisationsfrihet, strejkrätt, religionsfrihet, press- och yttrandefrihet samt allmänna, fria och hemliga val framhålls som nödvändiga beståndsdelar i ett demokratiskt samhälle. Lika stor vikt läggs vid sociala framsteg och förbättrade levnadsvillkor. Därför anser jag och att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner. Jag är vidare starkt kritisk till det frihandelsavtal som förhandlas mellan och , TTIP. Kritiken riktas dels mot att förhandlingarna präglats av slutenhet och begränsad insyn, dels mot delar i avtalet som kommer att påverka EU:s medborgare negativt. Vid sidan av förslaget till en tvistlösningsmekanism som ger investerare rätt att stämma en stat finns det även en rad andra förslag som riskerar att på ett negativt sätt påverka livsmedelssäkerhet, nationell miljö- och arbetsrättslagstiftning samt den demokratiska kontrollen över välfärden. Parallellt med förhandlingarna om ett finns ett flertal andra aktuella internationella handelsavtal under förhandling. Dessa internationella handelsavtal har innehåll som kan få stora negativa konsekvenser för de länder som omfattas. Om avtalen blir verklighet kommer de att påverka de berörda staternas lagar och regleringar i grunden. Jag är av den åsikten att handelspolitiken i stället bör utformas så att handelsavtal inte ska gå före länders demokratiska rätt att reglera. Storföretag ska inte tillåtas diktera villkoren för vilken lagstiftning som ska råda i enskilda länder. är den största delen av den tidigare spanska kolonin ockuperad av . Ockupationen har av i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . EU förhandlar just nu med om ett s.k. djupgående och omfattande frihandelsområde (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA). Jag och anser att bör agera för att alla förhandlingar om handelslättnader och fördjupat samarbete med bör villkoras med att respekterar folkrätten och genomför en folkomröstning i i enlighet med FN:s beslut. Med hänvisning till det anförda förordar jag att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Förteckning över behandlade förslag Kommissionens meddelande Handel för alla (KOM(2015) 497) [1] EU har tecknat avtal med , och inom det s.k. . Därutöver har man tecknat separata avtal med , , , , , , , , , och , och . Vidare har EU tecknat regionala handelsavtal med de flesta länderna i (, , , , , , Palestinska myndigheten, och ). I övrigt är EU part i regionala handelsavtal med , , , , , , och Cariforum (, , , , , , , , , , , och , och , samt ). [2] Eftersom valt att gå med i den Eurasiska ekonomiska unionen med , och är genomförandet av frihandelsavtalet med fruset, då de bägge avtalen är inkompatibla. [3] Förhandlingarna avser ett investeringsavtal. [4] , , , och . har lagt fram ett meddelande om handel för alla. Det kan synas som en allmängiltig och öppen rubrik på något som kan innehålla mycket självklarheter. Vi är många som tycker att handel egentligen är självklart. Frihandel är självklart, och våra gränser ska bara vara en begränsning när det verkligen behövs. Att kunna flytta tjänster, personer, varor och pengar över gränserna kännetecknar den bästa av världar. Tyvärr ser det inte riktigt ut så överallt. Granskning av meddelande om handel för alla bör enligt oss moderater och Alliansen vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet inom EU och i världen. Vi ser positivt på kommissionens ambition att inleda fler förhandlingar om handelsavtal med tredjeländer. Ett av de stora problemen med handel i världen är protektionismen. Protektionismen lägger en våt filt över rörelser som annars skulle fungera alldeles utmärkt; som fungerar när det inte är några störningar. Men protektionismen innebär att skydda sin egen handel och verksamhet från konkurrens. Den sätter igång en snöbollseffekt som inte gör det bättre för människor, snarare tvärtom. Protektionismen i världen har ökat sedan den stora krisen . Kampen för ökad frihandel måste därför prioriteras. Det sker förändringar inom världshandeln. Den har övergått från att tidigare ha varit mycket fokuserad på fysiska produkter till att bli mer och mer tjänsteintensiv. En tjänst hänger alltid ihop med en människa. Den hänger alltid ihop med en individ som gör någonting. Då måste gränserna också vara öppna. Tullmurar inom jordbruks- och industriområdet, liksom handelshinder på tjänsteområdet, måste därför bekämpas. Barriärer och nationell särlagstiftning som hindrar utvecklingen för den digitala gränsöverskridande handeln bör motarbetas. Handeln bör därutöver utgöra ett verktyg i kampen för bättre miljö. Ja, grön handel är någonting som världen behöver se mer av. säger man att det bästa sättet att göra världen grönare är att handla mindre. Nej, det bästa sättet är väl att handla grönt - eller hur? Det här hänger också ihop med energi som går över gränserna. Vi ser ju att har blivit mer beroende av bland annat rysk gas och olja. Därför menar vi i Alliansen att när EU förhandlar frihandelsavtal bör det ingå ett särskilt energikapitel. Livsmedelsexporten hänger ihop med livsmedelsimporten. Vill vi att ska vara en nation som kan exportera livsmedel - bra livsmedel, kvalitetssäkra livsmedel - måste vi också vara öppna för att köpa från andra håll. Handel bygger på ömsesidighet. Den bygger på överenskommelser, inte på lagstiftning - överenskommelser som man gör frivilligt. Vi menar att fortsättningsvis måste ge ett brett och långtgående mandat till kommissionen att förhandla fram ett transatlantiskt frihandelsavtal, det som vanligtvis kallas TTIP. Men under den här resan, under de här förhandlingarna, har det uppstått diskussion om hur investeringsskyddet i detta och andra handelsavtal bäst bör utformas. Det är viktigt att såväl enskilda stater som investerande företag känner trygghet i relationen med varandra. Framför allt är denna trygghet viktig för små och medelstora företags möjligheter att söka sig ut på en internationell marknad. Vi vet ju att den som är stor ofta är stark och kan använda sin styrka, om inte fysiskt så i alla fall i kraft av att vara en dominant aktör. Men handel måste utvecklas genom att det blir fler framför allt små och medelstora företag som kan komma ut på en internationell marknad. De är inte stora aktörer som har muskler att sätta sig upp med när de råkar i kriser och tvister med andra, större aktörer. Därför är det väldigt viktigt att det finns skydd för små och medelstora företag - ett investerarskydd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Granskning av meddelande om handel för alla Det finns en överklagandemekanism. Den kallas ISDS. Den har fungerat alldeles utmärkt sedan . Det finns många i den här kammaren som kan vittna om det. Men det har kommit ett förslag från kommissionen att ISDS inte ska vara en del av handelsavtalet mellan och . Kommissionen har lagt fram ett annat förslag. Det kallas ICS. Det är ett förslag som vi moderater inte tycker är någon höjdare, minst sagt. ICS kommer att innebära fördröjning av hanteringen. Det försvagar tvistlösningen. Det är ett byråkratiskt system, och det blir en kompetensförsvagning om man ska inrätta en helt ny instans för tvistlösning. Det kommer också att inrättas domare som tillsätts politiskt, vilket vore högst olyckligt. Ett nytt, komplicerat och politiserat system med en påklistrad tidsram i kombination med domare inom en begränsad ram riskerar att bli både dyrare och av sämre kvalitet än det nuvarande systemet. Därmed inte sagt att det nuvarande ISDS-systemet inte kan förbättras. Det kan det. Men det finns några argument varför det nya systemet som föreslås inte kommer att fungera. För det första har redan från börjat sagt att man inte är intresserad av ICS. För det andra hände det någonting : Det tyska domarkollegiet fällde ett utslag som säger att det inte finns någon legal basis för att inrätta det nya systemet med en separat domstol. Det innebär att det här förslaget är nedskjutet. kan inte och kommer inte att driva det vidare. Vi står fast vid att kämpa för att det ska finnas en fungerade tvistlösning. Lås oss därför utveckla det ISDS-system som har fungerat ! Jag yrkar bifall till den alliansgemensamma reservationen 6 samt till den moderata reservationen 3 i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 1. ser positivt på en övergripande handelsstrategi och menar att vissa utvalda delar av åtgärdspaketet kan generera positiva effekter för både den europeiska och den svenska marknaden. Men om vi gör en generell överblick, inte bara över de faktiska förslagen från kommissionen utan även över andra åtgärdspaket gällande handel, energi, infrastruktur eller tillväxtskapande åtgärder, ser vi en återkommande problematik gällande finansieringslösningar, ökad användning av strukturfonder och socioekonomiska projekt samt ständigt kostnadsdrivande lösningar och låtsasjobb. Det återkommande är att förslag som inte ska generera några kostnadsdrivande effekter har lett till det motsatta - särskilt för svenska skattebetalare, enligt vår mening. Vi ser därmed orimligheten i att generellt försöka driva igenom handelsstrategin, särskilt som förslagen endast är visioner, inte innehåller några konkreta lagstiftningsförslag eller inte är fullt finansiellt förankrade. Förslagen är dessutom inte bindande för . Vi ser även problematiken i kommissionens meddelande att detta inte kommer att belasta statsbudgetarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Granskning av meddelande om handel för alla ståndpunkt är därmed att alla punkter bör ses över gällande dessa noteringar innan beslut tas i frågan. Vi hänvisar även till våra tidigare ställningstaganden gällande en handelspolitik för tillväxt. Vi har valt att besvara kommissionens prioriterade delar och delge vår ståndpunkt, men vi menar att majoriteten av förslagen är kostnadsdrivande och att det saknas underlag gällande reell konkurrens och nettoeffekter för och för EU som helhet. har en generellt positiv syn på den digitala ekonomin, då vi anser att den gynnar svenska företag som helhet. Dock riktar vi kraftig kritik mot att svenska skattebetalare via EU-medel ska subventionera utbyggnaden av europeiska digitala höghastighetsnät, bland annat på den rumänska landsbygden. Vi ser positivt på ökad handel och på att den styrs mot varor och tjänster, särskilt vad gäller högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan. Vi vill dock betona vikten av kvalitet, likvärdiga arbetsvillkor och behovsanpassning vad gäller den generella tjänstehandeln samt av att vissa undantag bör kunna medges. ser inga generella problem med att stödja rörlighet för chefer och tjänster i det högre segmentet, men vårt generella ställningstagande är att rörligheten ska vara behovsanpassad. Det gäller även den generella tjänstehandeln. Vi har en positiv syn på samarbete, handelsavtal och konkurrensneutrala lättnader för europeiska företag, men vi tar ställning först när faktiska förslag finns att tillgå. har i ett tidigt skede av förhandlingarna belyst vikten av transparens gällande förhandlande parter. Vi vill i ett tidigt skede kunna redovisa eventuella farhågor från svenska skattebetalare och den svenska marknaden. Vi vill belysa vikten av en sund balans och transparens för att inte olika sektorer eller områden ska ses som olika prioriterade och orsaka osäkerhet för investerare. anser att klausulen för tvistlösning mellan stat och investerare behöver uppdateras och insynen förstärkas. Detta föranleder att det allmänna behöver träda in i någon form. En handelsdomstol i någon form skulle kunna vara en lösning om det inte ska vara en fråga för en vanlig domstol. ställer sig dock negativa till att det skulle vara EU som är bäst lämpat att förändra detta globalt. När det gäller TTIP har dock EU som en av parterna självklart förmågan att genomföra detta. anser liksom kommissionen att korruption urholkar rättsstatsprincipen och invånarnas förtroende och därmed bör bekämpas i allra högsta grad. Gällande en hållbar utveckling vill vi betona och prioritera ett globalt minskat koldioxidläckage. ser vikten av goda handelsrelationer och att skapa globala konkurrensneutrala handelsavtal i sin helhet, men ett avtal är inte per automatik optimalt ur svensk synvinkel då sektorerna och faktorerna är många. Vi ser delvis positivt på att EU tar fram strategier gällande avtal, men vi anser även att EU bör fokusera på den inre marknaden och prioritera lösningar gällande kostnadsdrivande effekter och ständigt ökad byråkrati. Vi noterar även att EU måste ligga i framkant innan övriga globala avtal sluts, till exempel TPP. Vi hänvisar även till våra tidigare ställningstaganden gällande TTIP. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Granskning av meddelande om handel för alla Det är glädjande att det finns ett starkt stöd för kommissionens arbete med att ta fram en ny handelsstrategi. Frihandel är något positivt för , EU och världen i stort, och genom historien har handel mellan länder bidragit till välstånd och fred, medan de länder som har begränsat sin handel sakta har fallit samman. EU är världens största integrerade marknad, och den fria rörligheten för varor och tjänster, människor och kapital har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . Det är lätt att glömma bort att av EU:s 28 medlemsländer var 14 diktaturer när jag själv var tonåring - det är inte så länge sedan - och det inkluderar förutom det också länder som , , och . Det var inte bättre förr, om nu någon tror det. Handelsutbytet och de öppna gränserna har inte bara bidragit till tillväxt och välstånd, utan de har också bidragit till fred och säkerhet. när många EU-länder brottas med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt, som människor flyr till från krig och terror, prövas den Europeiska gemenskapen mer . Receptet mot detta är inte stängda gränser som motverkar den rörlighet som vi så hårt arbetat för att få fram i . Vad och EU behöver mer av är det som har gjort våra länder framgångsrika. Vi behöver mer av handel och öppenhet i , inte mindre. Den utveckling vi ser i nu pekar åt fel håll och kan komma att leda till en nedåtgående spiral som till slut utmanar den goda utveckling vi har haft mot fred och säkerhet i . Ur öppenhet för människor, idéer och varor föds nytt välstånd. Goda och stabila ekonomier skapas genom fri konkurrens, fri handel och stabila regler. är, som de flesta av oss vet, ett exportberoende land, vilket gör att de 101 aviserade åtgärder och initiativ som kommissionen har för avsikt att lägga fram kommer att skapa förutsättningar för att ska kunna upprätthålla det välfärdssamhälle som vi alla vill ha. För att det ska finnas ett förtroende för handelspolitiken måste det finnas en transparens i samband med att EU förhandlar. Det är också viktigt att det i handelsförhandlingarna kommer fram åtgärder som stöder en hållbar utveckling, rättvis och etisk handel samt mänskliga rättigheter. I ett framtida handelsavtal måste bestämmelser om korruption finnas med. Korruption är en cancersvulst som omöjliggör uppbyggnaden av demokratiska samhällen och måste med kraft bekämpas. Mitt hemlän är ett mycket starkt exportlän med stora företag som ABB i , i , men också mindre företag som , som kanske inte är så litet, för man omsätter 1 miljard, Morakniv eller Pressmaster i , som gör smarta handverktyg där av produktionen går på export. Dessa och andra exportföretag behöver handelsavtal som är öppna, tydliga och förutsägbara och som gör att de kan konkurrera på likvärdiga villkor. Om dessa företag i och i övriga inte får konkurrera fritt på marknaden genom frihandelsavtal kommer det i förlängningen att påverka välfärden i vårt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Granskning av meddelande om handel för alla Frihandel är förstås bara en del av möjligheten för företag att överleva i en knivskarp internationell konkurrens. Vi behöver i denna kammare också skapa rätt förutsättningar för innovation, utveckling, etablering och export, som gör att fler företag kan startas och att fler människor kommer i arbete. Det räcker inte bara med frihandelsavtal, utan vi måste också se till att regelförenkla och sänka kostnaderna för våra företag så att fler får ett jobb att gå till. Jag yrkar bifall till reservation 6. Vi debatterar meddelande Handel för alla. Men vad innebär egentligen handel för alla? Är det ens möjligt att uppnå? Kommissionen skriver i meddelandet att man vill ha en ansvarsfull handelspolitik som är till gagn för i princip alla. Men är en sådan politik rättvis? Innebär det att alla parter tjänar lika mycket på politiken, och innebär det att mer likvärdiga och rättvisa villkor skapas? Makten över handelspolitiken togs över av EU från riksdag i samband med att Lissabonfördraget ratificerades . Handelspolitiken bygger i grunden på obalanser. Starka länder, som i många fall har varit kolonialländer i historien, ska , i stället för att suga ut andra länders tillgångar, handla med de resurser och produkter som andra länder producerar. Konsumenter och medborgare vill också att det ska ske på ett sjyst sätt och att det bidrar till en miljömässigt hållbar värld. Flera av de avtal som EU nu tecknar med andra länder är bilaterala. Det betyder att de är tecknade mellan EU och en annan eller ett fåtal andra stater. Inom ramen för världshandelsorganisationen tecknar man multilaterala avtal där alla länder ingår. säger i sitt meddelande att det är genom bilaterala avtal, som fler länder har möjlighet att ansluta sig till i efterhand, som EU vill sätta standarden för handelsvillkor runt om i världen. I stället för att låta alla länder vara med väljer EU sina partner i syfte att flytta fram sina positioner. Man lyfter också alltmer fram de geopolitiska dimensionerna i handelspolitiken. För handel är en del av länders internationella relationer och därigenom också en del av utrikespolitiken. När nu de geopolitiska argumenten lyfts fram i EU:s handelspolitik ser vi hur det förstärker och spär på ett ökat spänningsläge i EU:s relationer mot men också gentemot starka framväxande ekonomier som de övriga Briksländerna - , , och . Frågan är: Blir det rättvisare regler när EU bestämmer reglerna för alla andra? styrs av storföretagens lobbyister. Men handelsmeddelandet berör inte ens den stora mängd lobbyister som försöker påverka arbetet på DG Trade. Enligt en sammanställning som Corporate Europe Observatory har gjort har besökarna på de möten som DG Trade, som ansvarar för handelspolitiken, har haft om handelsavtalet till kommit från storföretagen. Motsvarande siffra för NGO:er, alltså ideella organisationer, är . Det är klart det har betydelse. Om nio av tio möten sker med storföretagen är det också deras intressen som lyfts högst upp på den politiska agendan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Granskning av meddelande om handel för alla Men som en konsekvens av folkligt engagemang och påtryckningar ser vi nu att insynen ökar. Det är bra. Det är trycket utifrån som avgör när lobbyisternas makt ska minska. inledde EU och förhandlingar om ett gemensamt handels- och investeringsavtal, kallat TTIP. målsättning är att TTIP-förhandlingarna ska vara klara innan president lämnar sitt ämbete i början på 2017, alltså om ungefär . Förhandlingarna har, i likhet med övriga förhandlingar om internationella handelsavtal, präglats av slutenhet, sekretess och brist på insyn. Under trycket av dels läckor, dels civilsamhällets omfattande kritik har offentliggjort delar av innehållet. är starkt kritiskt till centrala delar av som sammantaget kan innebära försämringar på en rad områden, som jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Vår kritik riktas i huvudsak mot dels de nuvarande förslagen till ISDS-mekanism och regulativt samarbete som tillsammans kan bli ett dubbellås mot progressiv lagstiftning, dels de nuvarande förslagen om att öppna upp den offentliga sektorn för ytterligare marknadsliberalisering och privatisering. I samband med TTIP-förhandlingarna har det väckts en debatt om hur systemet med investeringsskydd bäst bör utformas. används väldigt ofta den så kallade ISDS-klausulen. Systemet med investeringsskydd och ISDS finns i många internationella handels- och investeringsavtal. Det inrättades efter i syfte att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. Genom ISDS skyddades företagen mot direkt expropriering. har ISDS dock alltmer kommit att utgöra ett skydd mot indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationella lagstiftningar hindrar dem och deras möjligheter att göra vinst. ISDS har därigenom blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör i förlängningen ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. Både EU:s medlemsländer och dess motparter i flera av de handelsavtal som förhandlas har stabila och fungerande rättssystem. Då finns ingen anledning att ta upp tvister i internationella domstolar, vilket är fallet med det nuvarande systemet. Det är orimligt att handelsavtal som förhandlats med stater med juridiska system ska innehålla ISDS-klausuler, och därför borde dessa inte ingå i handelsavtal. anser att det vore bättre att försöka lösa de enkla handelshinder som finns mellan och , såsom ett fåtal omotiverade tullar och vissa regelskillnader, i stället för att sjösätta ett jättelikt avregleringsavtal som TTIP de facto är. Avtalets innehåll kan medföra negativa effekter på en mängd områden, och därför tycker vi att regeringen ska verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna. går alldeles för långt, och det finns en uppenbar risk för att viktiga politikområden som miljöpolitik, konsumenträtt och arbetsrätt kommer att få stå tillbaka till förmån för storföretagens intressen. Med dagens handelspolitik sätts uppgörelser i handelsavtal före staters rätt att lagstifta och reglera. Jag och anser att detta är ett fundamentalt hot mot demokratin. Kommissionens meddelande innebär att handelspolitiken inte förändras i en mer rättvis, solidarisk och miljömedveten riktning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Granskning av meddelande om handel för alla Parallellt med förhandlingarna om finns flera andra aktuella internationella handelsavtal under förhandling. Dessa avtal riskerar också att påverka demokratiska värderingar och staters rätt att reglera. är den största delen av den tidigare spanska kolonin ockuperad av . Ockupationen har av i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning.