bet · H301NU13 · 2016-03-18 00:00:00 — Utskottet hänvisar till det pågående arbetet och välkomnar de initiativ regeringen aviserar i exportstrategin på området. Utskottet betonar vikten av att regeringen ser och tar sitt ansvar i arbetet för att motverka befintliga gränshinder och för att förebygga att nya gränshinder uppstår och avser att följa utvecklingen på området. avslår dessutom motioner om s.k. kosmopoliter och kreativa näringar. Även här hänvisar utskottet bl.a. till de aviserade åtgärderna i exportstrategin. Därtill avslår övriga motionsyrkanden om handels- och investeringsfrämjande, däribland frågor om exportstöd till småbåtsindustrin och uppdrag till Business . Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (M, C, L, KD), 4 (V), 5 (M, C, L, KD), 6 (M, C, L, KD), 7 (M), 8 (SD) och 9 (KD). I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) framhålls de kreativa näringarna som en viktig del av den svenska exporten. För att stödja exporten av dessa tjänster bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen att Business måste få ett fördjupat uppdrag att förstärka sitt arbete med de kulturella och kreativa näringarna (yrkande 10). I kommittémotion 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) föreslås en rad åtgärder för att främja handels- och investeringsfrämjandet. I motionen konstateras inledningsvis att export är beroende av import och att det därför blir alltför begränsat att enbart tala om en exportstrategi. Motionärerna förordar därför att tillkännager för regeringen att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel (yrkande 1). Motionärerna uttalar vidare kritik mot att regeringen i sin exportstrategi intar ett ovanifrånperspektiv där staten och Business ska lösa problemen, som villkoren och konkurrenskraften för företagen försvagas genom höjda skatter, regeringens osäkerhet i energifrågan och en vag hållning i frihandelsförhandlingarna med . För att stimulera ökade inhemska såväl som utländska investeringar krävs enligt motionärerna ett i grunden gynnsamt företagsklimat och generellt sett goda näringsvillkor. Både bolagsskatten och expertskatten måste vara internationellt konkurrenskraftiga. bör därför enligt motionärerna tillkännage för regeringen att exportstrategin bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag (yrkande 2). Motionärerna anför vidare att regeringen har förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Det sägs att det saknas en tydlig idé om hur tjänsteexporten ska utvecklas i strategin. Motionärerna framhåller välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång och förordar ett tillkännagivande om att stimulera exporten av svenska välfärdstjänster (yrkande 7). Vidare lyfter motionärerna fram de s.k. kosmopoliterna som en viktig resurs för att öka den gränsöverskridande handeln. Företagare som är födda utomlands besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i deras forna hemländer. bör därför uppmana regeringen att fortsätta stimulera företagandet bland kosmopoliter i samt utveckla deras möjligheter till ökad export (yrkande 8). När det gäller exportrådgivningsinsatser anser motionärerna att dessa bör vara lokalt och regionalt tillgängliga för att komma så många små- och medelstora företag till del som möjligt. Motionärerna vill också öppna upp för upphandling av rådgivningstjänster och föreslår att ska uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och certifierade exporttjänstföretag (yrkande 11). För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör en certifiering av dessa aktörer komma till stånd, och bör därför också uppmana regeringen att även utreda en certifiering av företag och organisationer som kvalificerar för att kunna delta i upphandling av exportrådgivningstjänster (yrkande 12). Motionärerna konstaterar vidare att många handelskamrar byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar därmed också kunna få tillgång till erfarenhet och hjälp med att göra relevanta ansökningar (yrkande 13). Motionärerna lyfter också fram de kreativa näringarna som en viktig exportbransch som är på snabb framväxt. För att ta till vara de kreativa näringarnas exportpotential bör Business enligt motionärernas förslag få i uppdrag att ytterligare uppmärksamma de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet (yrkande 14), i likhet med vad som förordas i motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD). Slutligen konstaterar motionärerna att utvecklingen av den digitala e-handeln går i rasande takt och att denna nya handelsform ställer nya krav på handelsaktörer bl.a. när det gäller tillgänglighet, säkerhet och juridik. För att möta dessa förändringar behövs det enligt motionärerna tas fram en strategi för att stärka svenska företags möjligheter till digital e-handel, och även detta bör tillkännage för regeringen (yrkande 18). I kommittémotion 2015/16:2449 av m.fl. (M) förordas ett flertal tillkännagivanden som ligger i linje med de som föreslås i motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD). Det handlar om att det behövs en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel (yrkande 3), att verka för att stimulera export av välfärdstjänster (yrkande 6), att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och certifierade exporttjänstföretag (yrkande 7), att utreda en certifiering för företag och organisationer som kvalificerar dessa för att kunna delta i upphandling av exportrådgivningstjänster (yrkande 8), att fortsätta stimulera företagandet bland kosmopoliter i och utveckla landets möjligheter till export (yrkande 9), att utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar (yrkande 10) och slutligen att ytterligare förstärka exportinsatserna inom de kreativa näringarna (yrkande 12). Även i kommittémotion 2015/16:2453 av m.fl. (M) finns ett yrkande som ligger i linje med det som föreslås i motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD) om att ge Business i uppdrag att ytterligare uppmärksamma de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet (yrkande 4). Därutöver föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att erfarenheterna av den s.k. Främjarkalendern och Symbio Create-konceptet bör tas till vara (yrkande 5). Främjarkalendern var ett initiativ som togs fram av alliansregeringen som innebar att utlandsmyndigheterna marknadsförde en kreativ näring. Även Symbio Create-konceptet togs fram av den förra regeringen och syftade till att underlätta exporten av kreativa näringar genom att skapa en kommunikationsplattform. Den internationella konkurrensen har ökat i småbåtsindustrin, och den svenska exporten har minskat, konstateras det i motion 2015/16:150 av (M). Motionären föreslår därför att uppmanar regeringen att se över möjligheten att införa exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustrin. I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) framhålls livsmedelsproduktionens stora potential, och motionärerna konstaterar att svensk livsmedelsindustri har ett exportvärde motsvarande . framhålls att små och medelstora företag kan behöva stöd med kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel, och motionärerna förordar därför ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 13). I kommittémotion 2015/16:2849 av m.fl. (SD) framgår att vill stärka den svenska industrins konkurrenskraft genom en ökad handel. För att kunna öka de svenska bolagens marknadsandelar, tillväxt och vinstmarginaler ser motionärerna ett behov av en konkurrensöversyn (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att bör uppmana regeringen att göra en utvärdering av svenska sektorers långsiktiga importbehov (yrkande 2). Svensk export är beroende av import, och politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker är alla faktorer som enligt motionärerna kan förändra den globala handelsmarknaden. Slutligen framhålls vikten av att särskilt stärka den svenska industrins exportmöjligheter inom högteknologiska tjänster och produkter som befinner sig högt upp i värdekedjan (yrkande 3). I kommittémotion 2015/16:2890 av m.fl. (SD) föreslås två tillkännagivanden om Business uppdrag. För det första förordar motionärerna att Business ges i uppdrag att ge högre prioritet (yrkande 1). Motionärerna framhåller att är en stor tillväxtmarknad och därmed en viktig framtida handelspartner för . Dessa nya möjligheter bör därför mötas med en överlagd politik. För det andra förordas att Business ges i uppdrag att verka för en ökad export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering (yrkande 2). Motionärerna konstaterar att just nu genomför en energieffektivisering som de menar kommer att pågå och därtill spridas till övriga . Många svenska företag har mycket av den teknologi och de lösningar som efterfrågas, och det finns därmed en god potential för ökad export till inom denna sektor, sägs det vidare. I kommittémotion 2015/16:3296 av m.fl. (V) framhålls vikten av att minska gränshinder för handel. Vidare påtalas att det inte finns något underlag i exportstrategin för hur regeringen tänker arbeta för att förebygga nya gränshinder för handel. bör enligt motionärerna uppmana regeringen att arbeta med att minska gränshinder mot största exportländer såsom , , , och (yrkande 5). I kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. (KD) förordas ett tillkännagivande om att det bör utvecklas ett samordnat statligt stöd för internationalisering för regionerna (yrkande 4). Motionärerna menar att en nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) förordas ett tillkännagivande om att ge Industriella Utvecklingscenter (IUC) i uppdrag att tillhandahålla rådgivning för export och finansiering på regional nivå i samarbete med Business (yrkande 39). Motionärerna påtalar att det redan genom IUC finns regionala centrum som samarbetar med organisationer inom företagsrådgivning, inkubatorer m.fl. och att ett uppdrag för att även jobba med exportfrågor därför mycket väl skulle kunna läggas där. Motionärerna vill vidare ge en ökad uppmärksamhet till EKN eftersom bättre information om att söka garantier hos myndigheten kan bidra till att fler vågar exportera. bör därför enligt motionärerna uppmana regeringen att utöka möjligheten för EKN att informera små och medelstora företag om deras verksamhet i samarbete med regionala centrum (yrkande 40). Slutligen anser motionärerna att större ansträngningar måste till för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och som kan bistå i att öka landets export, vilket bör tillkännage för regeringen (yrkande 41). Genom att skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och stora språkkunskaper som finns hos människor som kommer till tas till vara, kan enligt motionärerna öka sin export. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, Certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning, Gränshinder, Kosmopoliter, Kreativa näringar och Övrigt om handels- och investeringsfrämjande. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande I motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD) förordas ett tillkännagivande om att exportstrategin även bör inkludera import och därmed vara en handelsstrategi, och i motion 2015/16:2849 (SD) efterfrågas en utvärdering av de svenska sektorernas långsiktiga importbehov. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att export i stor utsträckning är beroende av import. Av skrivelsen framgår tydligt att även regeringen delar denna uppfattning. En av de utmaningar som regeringen säger sig vilja ta itu med genom åtgärderna i strategin är just det globala handelssystemet, där det tydligt framgår att regeringen är medveten om att enskilda företags konkurrenskraft är beroende av hur väl de lyckas ingå i de globala värdekedjorna. Regeringen anför att det är av stor vikt att det ska vara enkelt för företag både att exportera och importera varor och tjänster samt att investera både i och utomlands. Regeringen menar att detta i första hand handlar om att måste ha en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden, något som regeringen arbetar för och som det också finns ett stöd för i . Regeringen talar därmed om såväl import som export, och flera av de åtgärder som aviseras i strategin tar specifikt sikte på import. Det gäller framför allt åtgärderna som syftar till att göra det enkelt att importera och exportera där regeringen vill skapa enkla, förutsägbara och effektiva tullhanteringsprocesser för att därigenom skapa gynnsamma förutsättningar för internationell handel och ge en komparativ fördel gentemot andra länder. ska därför ge behovspassad information till företagen med målet att dessa ska få bättre förutsättningar för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut i tullrelaterade frågor. Vidare kan också nämnas den kartläggning av export- och importproblem som regeringen gett i uppdrag att genomföra, och som ska presenteras . Utskottets uppfattning är därmed att exportstrategin har karaktären av en handelsstrategi enligt det som efterfrågas i en av de nämnda motionerna. Utskottet kan därför inte se att ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en handelsstrategi skulle medföra någon skillnad i substans när det gäller innehållet i strategin utan enbart en ändring av titeln av mer redaktionell karaktär. Därtill tror utskottet att det vore olyckligt att benämna en nationell strategi en handelsstrategi med tanke på att handelspolitiken i stort tillhör EU:s exklusiva kompetens. I motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD) framhålls vidare att exportstrategin bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att företagens konkurrensvillkor är av stor vikt för deras möjligheter att nå internationell framgång, inte minst för små och medelstora företag. Till skillnad från motionärerna menar dock utskottet att exportstrategin tar hänsyn till de svenska konkurrensvillkoren, och det finns också ett tydligt fokus på små och medelstora företag i strategin. Utskottet vill också påminna om att arbetet för att stärka internationella konkurrenskraft pågår löpande inom flera politikområden som inte redovisas i regeringens skrivelse. Utskottet konstaterar att det finns skillnader i dess syn på näringspolitiken och de åtgärder som nämns i motionen. I budgetpropositionen , som bygger på en överenskommelse med , presenteras flera åtgärder som har prioriterats för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft, t.ex. långsiktiga och hållbara investeringar i infrastruktur, forskning, utbildning, goda villkor för entreprenörskap och innovation, bostäder, energiförsörjning och miljö- och klimatanpassning. Utskottet gör ingen annan prioritering än regeringen när det gäller detta. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det av skrivelsen om exportstrategin framgår att regeringen tar fram särskilda nationella strategier och åtgärdsplaner för en rad olika branscher och att också dessa kan komma att innehålla förslag som syftar till att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. Regeringen har också presenterat en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att stärka förutsättningarna för svensk industri att vara världsledande inom modern industriell produktion. Utskottet ser heller inte något skäl till en konkurrensöversyn i enlighet med det som föreslås i motion 2015/16:2849 (SD). Utskottet ser inte heller något skäl till några tillkännagivanden med anledning av yrkandena i motionerna 2015/16:2849 (SD) om att stärka svenska exportmöjligheter gällande högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) samt 2015/16:2449 (M) om att utveckla en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel där regeringen bl.a. genom de åtgärder som förslås i exportstrategin enligt utskottets mening redan verkar i linje med det som efterfrågas. I motionerna 2015/16:3315 (M, C, L, KD) och 2015/16:2449 (M) förordas slutligen ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att stimulera exporten av svenska välfärdstjänster. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att främja tjänstehandeln såväl som handeln med varor men ser inga skäl för en särskild satsning på exporten av svenska välfärdstjänster i enlighet med det som föreslås. Därmed avstyrks samtliga berörda motioner i de aktuella delarna. Certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning I motionerna 2015/16:2449 (M) och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) begärs att regeringen ska utreda certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning. Motionärerna vill därigenom också utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis framhålla vikten av tillgången till regional och lokal exportrådgivning i hela landet. De regionala exportrådgivarna är särskilt betydelsefulla för små och medelstora företag och utgör därmed en viktig del av det svenska exportfrämjandet. En av de åtgärder regeringen aviserar i skrivelsen om exportstrategin är regionala exportcentrum. Dessa ska etableras med regional spridning tillsammans med regionala kontor för , Business , EKN, och andra relevanta organisationer. Utskottet noterar att utformningen ska ske i samarbete med de regionalt utvecklingsansvariga. Vidare ska Business nätverk av regionala exportrådgivare förstärkas. Regeringen aviserar också att det ska göras en kartläggning för att säkerställa vilka stöd som erbjuds av olika regionala offentligfinansierade aktörer, något som även efterfrågas i Statskontorets kartläggning och som utskottet välkomnar. Utskottet vill framhålla vikten av att främjandet anpassas efter företagens behov och efterfrågan samt understryka betydelsen av att verksamheten löpande följs upp och utvärderas. I sammanhanget kan påminnas om att Tillväxtanalys enligt uppdrag tagit fram och föreslagit mätmetoder och indikatorer som kan användas vid utvärderingar av statliga främjandeinsatser för internationalisering av små och medelstora företag, vilket är positivt. När det gäller exportrådgivning vill utskottet även påminna om att inom ramen för exportstrategin har fått i uppdrag att bygga ut webbplatsen med en export- och internationaliseringsdel. Internet är för många en central informationskälla, och utskottet tror därför att en utbyggd digital exportinformation kan vara ett viktigt första steg på vägen för de företag som söker råd och information om det stöd och den hjälp som finns att få genom att erbjuda en enkel och snabb ingång till information. Utskottets förhoppning är att detta ska kunna sänka trösklarna och öka både viljan och förmågan att exportera inte minst för små och medelstora företag oavsett var i landet de är verksamma. Som framgår av föregående avsnitt har Statskontoret på uppdrag av regeringen inom ramen för exportstrategin genomfört en kartläggning över det statliga exportfrämjandet för att upptäcka eventuella överlappningar. Kartläggningen förväntas också leda till att det utvecklas en tydligare styrning, rollfördelning och incitament för samverkan och samordning mellan aktörerna. Huvudaktörer för den regionala och lokala exportrådgivningen ska enligt utskottets uppfattning vara de statliga aktörerna på området. För att nå en så decentraliserad och heltäckande organisation som krävs anser dock utskottet att möjligheten för andra aktörer att delta, genom upphandling, inte helt bör uteslutas. En förutsättning för detta är givetvis att det ställs motsvarande krav på dessa aktörer som på de statliga aktörerna, vilket t.ex. skulle kunna säkerställas genom en certifiering. Som utskottet redogjort för förväntas det inom närtid ske en del förändringar när det gäller den regionala och lokala exportrådgivningen. Utskottet anser att inte bör föregripa det arbetet och ser därför inte någon anledning till några tillkännagivanden om ytterligare utredningar enligt det som föreslås i de nämnda motionerna. När det gäller FN-upphandlingar vill utskottet avslutningsvis anföra att det, i likhet med utrikesutskottet, välkomnar regeringens ambition att utarbeta en samlad strategi för att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet och de internationella finansiella institutionerna (IFI). instämmer i att en väsentlig del i detta är att påverka och förändra organisationens upphandlingskrav så att långsiktighet och hållbarhet i högre grad vägs in i besluten. gör ingen annan bedömning. Därmed avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. I motion 2015/16:3296 (V) förordas att ska tillkännage för regeringen att den ska arbeta med att minska gränshindren mot våra största exportländer såsom , , , och . Liksom motionären anser utskottet att det är av stor vikt att det genomförs insatser för att motverka befintliga gränshinder och för att förebygga att nya gränshinder uppstår. Utskottet delar också motionärens uppfattning att det är angeläget att regeringen ser och tar sitt ansvar i detta arbete. Gränshinder uppstår dock per definition mellan olika länder, och för att komma till rätta med dem krävs därför också gemensamma insatser. Utskottet vill därför i sammanhanget påminna om det samarbete som pågår för att kartlägga och avlägsna gränshinder inom ramen för , och dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper. Vidare ägnas också särskild uppmärksamhet åt gränsöverskridande samarbete inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik och målet för territoriellt samarbete –2020. Utskottet har tidigare då motionsyrkanden om gränshinder behandlats även påmint om tjänsten Solvit som initierades av kommissionen 2002 och genom vilken företag och personer kostnadsfritt kan få hjälp med snabba och pragmatiska lösningar på problem som de upplever på den inre marknaden. Det görs således en del på det här området, vilket är positivt. Mer kan dock göras. Utskottet noterar att regeringen inom ramen för exportstrategin har gett i uppdrag att genomföra en kartläggning av de viktigaste hinder som svenska exporterande och importerande företag upplever i sina handelsförbindelser på den inre marknaden och med övriga världen. Om hindren går att hänföra till enskilda länder ska detta framgå av redovisningen. Detta arbete ska redovisas . Utskottet noterar också att regeringen har aviserat åtgärder för att förenkla gränsöverskridande e-handel. Utskottet, som välkomnar dessa initiativ, understryker vikten av att regeringen fortsätter att arbeta för att motverka gränshinder. Utskottet avser att följa utvecklingen på området men ser ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt det som föreslås. Därmed avstyrks det aktuella motionsyrkandet. I motionerna 2015/16:2449 (M), 2015/16:3207 (KD) och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) förordas tillkännagivanden om att det behövs insatser för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och fortsätta stimulera företagande bland s.k. kosmopoliter för att därigenom främja svensk export. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i de nämnda motionerna, nämligen att det är viktigt att tar till vara den kompetens som dessa personer har. Av exportstrategin framgår att även regeringen delar denna uppfattning.