bet · H301SkU20 · 2016-03-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om skatteförfarande och folkbokföring. I motionerna om skatteförfarande finns ett flertal förslag som gäller frågan om att synliggöra skatter och avgifter och frågan om att en arbetsgivare ska lämna en månadsuppgift i stället för en årlig kontrolluppgift. Andra förslag gäller F-skatt och anmälningsplikt för utländska företag, Ung Företagsamhet, beloppsgränsen för beskattning och kontrolluppgift, deklarationsfrågor, bl.a. frågan om tyst godkännande av deklaration samt frågan om att införa en möjlighet för frivillig inbetalning av skatt. Ytterligare förslag gäller skatte- och avgiftskontroll. De handlar bl.a. om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning samt om förstärkta insatser mot skattefusk. En rad förslag gäller reglerna om certifierade kassaregister, personalliggare och personligt betalningsansvar för ett bolags företrädare. Utskottet behandlar vidare förslag som rör reglerna om anstånd med att betala skatt och ersättning för kostnader i skattemål samt förslag om minskad skatteadministration för företag, skatteavtal, skatteflyktslagen och betalning av skatt vid delårsboende. Motionerna om folkbokföring gäller felaktiga folkbokföringar, falska adressändringar och adressändring vid utlandsflytt, barn som tillbringar lika mycket tid på två adresser, kvarskrivning vid flytt till äldreboende, könsneutrala personnummer, en översyn av systemet med samordningsnummer och skydd för våldsutsattas personuppgifter. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter Beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift Frivillig inbetalning av skatt Ersättning för kostnader i skattemål Betalning av skatt vid delårsboende Folkbokföring på rätt adress Folkbokföring av barn på två adresser Folkbokföring vid särskilt boende Folkbokföring i samband med ändrad könstillhörighet 1.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) 2.Månadsuppgift, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Månadsuppgift, punkt 2 (V) 4.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 3 (V) 5.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 8 (V) 6.Certifierade kassaregister, punkt 9 (C) 7.Personalliggare, punkt 10 (V) 8.Personligt betalningsansvar, punkt 11 (KD) 9.Anstånd, punkt 12 (KD) 10.Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 13 (KD) 11.Minskad skatteadministration, punkt 14 (M, C, L, KD) 12.Bilaterala skatteavtal, punkt 15 (SD) 13.Folkbokföring av barn på två adresser, punkt 19 (KD) 14.Folkbokföring i samband med ändrad könstillhörighet, punkt 21 (V) 15.Personnummer och samordningsnummer, punkt 22 (V) 16.Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 23 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter 2015/16:47 av (M), 2015/16:87 av (M), 2015/16:97 av (SD), 2015/16:227 av (M), 2015/16:741 av och (båda C), 2015/16:790 av (FP) yrkandena 1 och 3, 2015/16:1066 av och (båda M), 2015/16:1070 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1208 av (M) yrkande 3, 2015/16:1232 av och (båda M), 2015/16:1394 av (M), 2015/16:1454 av (SD), 2015/16:1772 av och (båda M), 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2457 av (C), 2015/16:2609 av (M) yrkande 2, 2015/16:2658 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2858 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2906 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2015/16:2926 av (M), 2015/16:2949 av och i (båda M) och 2015/16:3064 av (SD). Reservation 1 (KD) 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:1863 av (S) yrkande 1 och 2015/16:2242 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD). Reservation 2 (M, C, L, KD) Reservation 3 (V) 2015/16:356 av (S), 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2015/16:468 av (S), 2015/16:816 av (S) yrkandena 1–4, 2015/16:1477 av (FP) och 2015/16:1863 av (S) yrkande 3. Reservation 4 (V) 2015/16:1108 av (FP) yrkande 3. Beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift 2015/16:1518 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. 2015/16:146 av (S), 2015/16:305 av (S) och 2015/16:3078 av (SD) yrkandena 1–3. Frivillig inbetalning av skatt 2015/16:42 av (M) och 2015/16:1228 av (M). 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:843 av m.fl. (S). Reservation 5 (V) 2015/16:895 av (KD), 2015/16:1063 av och (båda M), 2015/16:1127 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1142 av m.fl. (M), 2015/16:2289 av (KD), 2015/16:2468 av (M), 2015/16:2566 av Finn m.fl. (M), 2015/16:2974 av (KD) och 2015/16:3012 av Per Åsling m.fl. (C). Reservation 6 (C) 2015/16:1116 av Boriana och (båda M) och 2015/16:1863 av (S) yrkande 2. Reservation 7 (V) 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 8 (KD) 2015/16:2633 av (M) yrkande 1 och 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 9 (KD) Ersättning för kostnader i skattemål 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 10 (KD) 2015/16:2244 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2015/16:3081 av (SD) yrkande 1. Reservation 11 (M, C, L, KD) 2015/16:1624 av m.fl. (SD). Reservation 12 (SD) 2015/16:1395 av (M). Betalning av skatt vid delårsboende 2015/16:282 av och (båda FP), 2015/16:1962 av och (båda C) och 2015/16:2940 av (M). Folkbokföring på rätt adress 2015/16:1865 av (S), 2015/16:1945 av och (båda M) och 2015/16:2954 av (M). Folkbokföring av barn på två adresser 2015/16:932 av (C) och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 13 (KD) Folkbokföring vid särskilt boende 2015/16:1200 av (M). Folkbokföring i samband med ändrad könstillhörighet 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 14 (V) 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 14, 2015/16:327 av (S), 2015/16:1100 av (M) och 2015/16:2927 av (M). Reservation 15 (V) 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Reservation 16 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (SD). I ärendet behandlar utskottet de motioner från den allmänna motionstiden som rör skatteförfarande och folkbokföring. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2014/15:SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). har under höstens arbete på detta skatteområde godkänt informationsutbytesavtal med , , , och ett skatteavtal med och . har vidare antagit förslag om skattetillägg och skattebrott för att stärka rättssäkerheten, om begränsad skattefrihet för utdelning och nya bestämmelser mot skatteflykt i fråga om kupongskatt, om en global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, om behandlingen av personuppgifter och regleringen av id-kortsverksamheten hos samt förslag om att avskaffa skattenämnder inom fastighetstaxeringen. Under höstens beredning av statsbudgeten (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, yttr. 2015/16:SkU1y) antog förslag om höjda försenings- och kontrollavgifter enligt skatteförfarandelagen. liberalerna bytte namn till Liberalerna under sitt landsmöte den 20–. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag bl.a. om olika sätt att synliggöra skatter och avgifter för att öka medborgarnas kunskap om nivån på skatteuttaget och vad skatterna används till. Jämför reservation 1 (KD). I motion 2015/16:47 av (M) anförs att öppenhet och transparens ökar förståelsen för hur samhället fungerar och är utformat. vet en stor del av medborgarna inte hur mycket av deras löneutrymme som går till skatter och avgifter – i synnerhet gäller det arbetsgivaravgifterna. Enligt motionen bör redovisning av arbetsgivaravgiften på lönespecifikationen vara obligatorisk. I motion 2015/16:87 av (M) anförs vidare att ökad konsumentupplysning genom öppenhet och transparens ökar förståelsen för hur samhället fungerar och är utformat. Dolda skatter minskar insikten om vad man faktiskt betalar till staten när man handlar. Att i butiken synliggöra och redovisa hur momspåslaget ser ut ökar transparensen och medvetenheten hos svenska konsumenter. Därför bör enligt motionären även en prisuppgift exklusive moms tydligt framgå i prisinformationen för konsumenterna. I motion 2015/16:97 av (SD)sägs att på de flesta lönespecifikationer kan den avdragna preliminärskatten utläsas men inte tillkommande arbetsgivaravgifter. Konsumentkvitton redovisar mervärdesskatten separat men inte ingående punktskatter för exempelvis bränsle, alkohol eller tobak. Allt detta kan bidra till att upprätthålla ett sken av att det totala skatteuttaget skulle vara lägre än vad det egentligen är. Motionären föreslår att samtliga skatteuttag alltid ska redovisas i anslutning till varje transaktion. Enligt motion 2015/16:227 av (M) bör det vara självklart att samtliga lönekostnader, skatter och avgifter finns upptagna för såväl arbetsgivare som arbetstagare i exempelvis lönespecifikationer. Även andra skatter förefaller dolda. Skatten på koldioxid, alkohol, tobak osv. är inte alltid lätta att återfinna när man införskaffar produkter med sådan skatteplikt. Även i ytterligare fall förekommer vad man skulle kunna kalla för dolda skatter. För att upprätthålla trovärdigheten i skatteuttaget och transparensen gentemot skattebetalarna bör skatteuttaget enligt motionären synliggöras. I motion 2015/16:741 av och (båda C) anförs att det är viktigt att synliggöra det totala skattetrycket. Många skatter är för de enskilda löntagarna dolda, t.ex. arbetsgivaravgiften. Ett lönebesked med information om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifter, för såväl arbetsgivaren som den enskilde är ett utmärkt sätt att synliggöra det faktiska skattetrycket på arbete och arbetsinkomster. Staten och det allmänna borde som arbetsgivare föregå med gott exempel. I motion 2015/16:790 av (FP) yrkande 1 föreslås att det införs ett krav på att ska ange hur mycket ett företag har betalat i skatt under inkomståret. De flesta företag sköter sin ekonomi och betalar sina skatter . Det är hög tid att deras tillväxtskapande insatser och deras bistånd till statskassan visas på ett tydligt sätt för kunder och konsumenter. bör enligt motionären sammanställa den skatt som ett företag bidragit med och redovisa den på företagets skattekonto. Vidare bör den presenteras sökbar på webbplatsen så att kunder och konsumenter kan se företagets tillväxtskapande och stöd till samhällets utgiftsområden. På samma sätt bör enligt samma motion varje löntagare upplysas om den skatt och de arbetsgivaravgifter som arbetsgivaren betalar för den anställde . Detta kan med fördel anges på arbetstagarens lönebesked eller på arbetstagarens inkomstdeklaration (yrkande 3). I motion 2015/16:1066 av och (båda M) anförs att trots att skatterna har stor inverkan på människors ekonomi har de flesta en dålig uppfattning om skatternas omfattning. Tydligare och klarare språkbruk, där avgifter som de facto är skatter också benämns som sådana, anser motionärerna skulle synliggöra skatterna och öka medvetenheten om hur mycket man betalar i skatt. Med anledning av detta bör regeringen tillsätta en utredning som tar fram förslag på hur skatterna kan bli mer synliga. I motion 2015/16:1070 av (M)yrkande 1 framhålls att har rekommenderat regeringen att ge i uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdraget. Det visar vilken betydelse tillmäter att allmänheten hålls informerad om ändringar i skattesystemet. Motionären menar med hänvisning till detta att allmänheten också bör upplysas om nivån på olika skatter, inklusive arbetsgivaravgifter och att resultatet av detta ska följas upp. När det gäller löneskatterna bör enligt samma motion statliga myndigheter och verk gå i bräschen och se till att den avgift som arbetsgivaren betalar in för den enskilda löntagaren alltid anges på lönebeskeden (yrkande 2). Enligt motion 2015/16:1208 av (M) yrkande 3 bör regeringen se över möjligheten att verka för mer synliga skatter. Fler än nio av tio svenskar tror att de betalar lägre skatt än de faktiskt gör. Motionären anser att den demokratiska debatten blir snedvriden när väljarna inte känner till hur mycket skatt de egentligen betalar. När fler får kännedom om hur mycket de betalar i skatt kommer olika former av skatteslöseri antagligen att möta mer protester. Enligt motion 2015/16:1232 av och (båda M) behöver skattesystemet utvecklas mot en mer öppen och samlad redovisning av den enskildes löneskatter och de lagstadgade och avtalsenliga avgifter som arbetsgivaren betalar in. Enligt motionen bör regeringen överväga att se över om och i vilken utsträckning det skulle öka arbetsgivarnas administrativa börda att skriva ut bruttolönen innan både de indirekta och de direkta skatterna är dragna på lönespecifikationen. Även i motion 2015/16:1394 av (M) sägs att svenskar i allmänhet har låg medvetenhet om de höga skatterna och att den viktigaste förklaringen till detta troligen är skatternas osynlighet. Sedan källskattesystemets införande dras inkomstskatten direkt på lönebeskedet. Den vanliga löntagaren upplever därför bara nettoinkomsten som betalas in på hans eller hennes bankkonto. Detta gör att den enskilde aldrig får en känsla för hur mycket man i realiteten betalar. Motionären anser att om källskattesystemet avvecklades skulle medvetenheten öka påtagligt. I motion 2015/16:1454 av (SD)anförs att företagens lönekostnader är betydligt större än det som visas i lönespecifikationen. Om den totala lönekostnaden för en anställd skulle redovisas i lönespecifikationen skulle den anställde få en större förståelse för företagens kostnader. I motion 2015/16:1772 av och (båda M) sägs att lönebeskeden skulle behöva innehålla en specifikation över alla skatter och avgifter som är förknippade med en löneutbetalning. Allt annat är att försöka lura arbetstagarna och omedvetandegöra dem om hur mycket skatt som de facto betalas för deras arbete. Transparensen och arbetstagarens insyn bör, föreslår motionärerna, omfatta alla arbetsgivare som betalar ut lön och ersättning för utfört arbete. I kommittémotion 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att arbetsgivaravgifterna bör anges på lönebeskedet för att tydliggöra för den enskilda löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både privat och offentlig sektor redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Den offentliga sektorn bör enligt motionen föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. Även i motion 2015/16:2457 av (C) påtalas att kunskapen är låg bland löntagare och allmänhet när det gäller nivån på t.ex. arbetsgivaravgiften. Detsamma gäller kunskapen om att det är små och medelstora företag som bygger välfärden. Ett mer transparent skattesystem och en tydligare redovisning av lönekostnaderna skulle skapa bättre förutsättningar för småföretagare och jobbskapare och en större förståelse för det kostnadsläge som råder. Enligt motion 2015/16:2609 av (M) yrkande 2 är det inte konstigt att människor underskattar skattetrycket när bara en del skatter syns i lönekuvertet. Arbetsgivaravgifterna fungerar som ett dolt påslag på inkomstskatten. Motionären vill omgående se över hur skattesystemet kan bli mer transparent och hur dolda skatter kan synliggöras för människor. I motion 2015/16:2658 av (M) yrkande 1 sägs att alldeles för få svenska löntagare är medvetna om att skattetrycket i har minskat genom jobbskatteavdraget. Motionären vill ändra på detta genom att införa en direkt anvisning till jobbskatteavdraget på löntagares lönespecifikation. På samma sätt bör det visas på löntagares lönespecifikation om kommuner och landsting sänker eller höjer kommunalskatten. Samma motionär föreslår att arbetsgivare ska uppmuntras att redovisa sociala avgifter på löntagares lönespecifikation (yrkande 2). I motion 2015/16:2858 av (KD) yrkande 1 redovisas att flera studier visat att svenska folket inte vet hur mycket skatt som tas ut. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolt. Att det förhåller sig så är problematiskt av flera skäl. Det gör det svårare för medborgarna att bedöma om de får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna, eftersom det helt enkelt är svårt att bedöma kvaliteten på en vara som man inte vet vad den kostar. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter men enklare att höja skatterna. Enligt motionen framhålls det ofta att offentliga arbetsgivare måste visa vägen och tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Ett system där en arbetstagares lön, skatt och arbetsgivaravgift för läggs på löntagarens bankkonto men där skatten och avgifterna lika snabbt försvinner därifrån är en annan tanke som brukar förekomma i diskussionen. Båda dessa förslag är enligt motionen bra. I samma motion föreslås att alla som deklarerar elektroniskt bör få ett ”tack för skatten-sms” som bekräftelse och som innehåller information om den totala skatt som man bidragit med . Informationen bör omfatta all skatt på arbete men även andra skatter som direkt kan knytas till den enskilda personen. Om möjligt bör dessa sms även innehålla kort information om vad de inbetalda skattepengarna används till (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2865 m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra skattetrycket. I motion 2015/16:2906 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att om alla varor redovisade pris såväl inklusive som exklusive moms skulle varans egentliga värde effektivt tydliggöras. I likhet med att jämförelsepris på varor alltid ska redovisas bör prismärkning på varor alltid särredovisa pris inklusive respektive exklusive moms. Enligt samma motion redovisas socialavgifterna endast på företagares sida. I och med att avgifterna innebär en merkostnad för att anställa bör dessa avgifter räknas som en del av lönen och också tydligt redovisas för arbetstagaren. Detta bör åtminstone ske sammanfattande när kontrolluppgifter lämnas till inkomstdeklarationen och i själva deklarationen samt i slutskattebeskedet (yrkande 2). Enligt motionen vore det ännu bättre om socialavgifterna redovisades i varje lönebesked, precis som arbetsgivare ska redovisa såväl netto- som bruttolön (yrkande 3). Enligt samma motion bör även information om hur skattemedlen används vara tydlig och lättillgänglig. Varje slutskattebesked bör utöver totalsummor redovisa en ungefärlig fördelning av hur inbetald skatt fördelar sig över olika offentliga utgiftsområden. I och med att merparten av den skatt som enskilda betalar in går till kommuner fordras en utredning om hur en sådan redovisning kan ske (yrkande 4). I motion 2015/16:2926 av (M) sägs att en överväldigande majoritet tror att arbetsgivaravgifter primärt är en skatt på företagaren och inte på den anställde. En bidragande förklaring kan vara att blott en tredjedel av arbetsgivarna redovisar skatterna på lönebeskeden. Ett sätt att närma sig målet är att alla offentliga arbetsgivare blir skyldiga att redovisa de olika arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet. I moderna lönesystem innebär det inte något merarbete. Enligt motionären är detta är ett steg mot att göra det svenska skattesystemet mer transparent. Enligt motion 2015/16:2949 av och i (båda M) är öppenhet i skattesystemet viktigt för att skapa både legitimitet och insyn bland medborgarna. Det är inte uppenbart för alla att tre av fem skattekronor går till skatt eftersom skatten i stor utsträckning inte är synlig. Indirekta skatter som moms, arbetsgivaravgifter och punktskatter utgjorde av BNP. En stor del av de indirekta skatterna utgörs av arbetsgivaravgiften som betalas in av arbetsgivarna och läggs ovanpå lönen. Statliga myndigheter borde föregå med gott exempel och börja redovisa arbetsgivaravgifterna i lönespecifikationerna. Enligt motion 2015/16:3064 av (SD) visar en nyligen publicerad undersökning från att allmänheten tror att skatteuttaget i ligger på . De tycks därmed leva i tron att arbetsgivaravgifterna inte är en skatt på arbete. Det är därför viktigt att skatteuttaget på ett bättre sätt åskådliggörs för befolkningen. Ett första steg är att göra det obligatoriskt att inkludera summan av betalda arbetsgivaravgifter samt avtalsförsäkringar och avtalspensioner på alla lönebesked. Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till. Utskottet är positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagarna om vad som finansieras via skatten och om de avgifter som arbetsgivaren betalar; utskottet vill inte utesluta att det kan bli möjligt att arbetsgivaravgifter kan redovisas för den enskilde. är det svårt att lämna en exakt uppgift i varje enskilt fall eftersom avgifterna inte tas ut särskilt för varje löntagare. I sammanhanget bör det påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebeskeden ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Löneprogram kan lätt anpassas så att detta är möjligt. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbets-marknaden. Det finns heller inte något som hindrar att företag synliggör moms och punktskatter i sina prisuppgifter. Även om utskottet således anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Förslaget att överföra betalningsansvaret för preliminärskatt från arbetsgivare till arbetstagare för att synliggöra skatterna är heller inte något utskottet är berett att ställa sig bakom. Utskottet ser inte någon anledning att se över källskattesystemet. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om att regeringen ska återkomma med förslag om att uppgifter om anställdas löner och skatter ska lämnas . Jämför reservationerna 2 (M, C, L, KD) och 3 (V). Regeringen tillkallade en särskild utredare för att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. skulle lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren ansåg lämplig. Utredningen, som tog namnet , överlämnade betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40). Utredningen föreslog nya regler om månadsuppgift. Dessa innebar att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgjorde intäkt i inkomstslaget tjänst skulle lämnas . Månadsuppgiften skulle innehålla de uppgifter som enligt gällande regler lämnas i den årliga kontrolluppgiften. Månadsuppgiften skulle också innehålla vissa andra uppgifter. Om ersättningen avsåg annan tid än den aktuella månaden skulle detta t.ex. anges. Uppgiftslämnaren skulle då också ange vilken period ersättningen avsåg. Den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst skulle tas bort. Kontrolluppgift om inkomster i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital skulle enligt utredningens förslag även i fortsättningen lämnas en gång . Uppgifterna skulle lämnas elektroniskt med hjälp av en e-tjänst och e-legitimation.