bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Några exempel på globala risker är oron på de finansiella marknaderna, osäkerheten i ekonomi, en mycket expansiv penningpolitik i många länder men också den politiska och ekonomiska utvecklingen i . Det finns också risker i den svenska ekonomin. Hushållens konsumtion bedöms stå för en större del av BNP-tillväxten än vid tidigare konjunkturuppgångar. Motionärerna menar att regeringens skattehöjningar på arbete och förvärvsinkomster kan leda till att hushållens optimism dämpas, vilket bidrar till en lägre konsumtion än regeringens bedömning. Även företagens investeringsvilja kan dämpas på grund av den osäkerhet som regeringen har skapat kring viktiga beslut om t.ex. energiförsörjning och infrastruktur. Ytterligare risker som bostadsprisernas utveckling och hushållens höga skuldsättning kan få negativa konsekvenser för konsumtionen, sysselsättningen och tillväxten. Aktuella bedömningar av ekonomins utveckling Efter att regeringen presenterade sin vårproposition har bl.a. IMF, , och publicerat nya prognoser (se tabell 1.6). Enligt Internationella valutafondens (IMF) prognos väntas den svenska BNP-tillväxten vara fortsatt hög som en följd av en expansiv penningpolitik, stora bostadsinvesteringar och en hög offentlig konsumtion (se tabell 1.6). Arbetslösheten väntas öka marginellt till 2017. Den globala tillväxten har sedan prognosen reviderats ned för både 2016 och 2017 på grund av att tillväxten dämpades under framför allt i de avancerade ekonomierna, bl.a. och . Bilden av det ekonomiska läget i de framväxande ekonomierna är splittrad. har t.ex. en fortsatt hög tillväxttakt medan råvaruproducerande länder som t.ex. och befinner sig i recession. De framväxande ekonomierna och utvecklingsekonomierna väntas stå för huvuddelen av tillväxten, vilket bl.a. förklaras av lägre energipriser och en fortsatt expansiv penningpolitik men också av att nedgången i tillväxten avtar för råvaruproducerande länder. Faktorer som motverkar en uppgång globalt är en ogynnsam befolkningsutveckling, en låg produktivitet och kvarvarande effekter av finanskrisen men också ytterligare förstärkningar av valutakurser, särskilt i . I euroområdet är risken stor för att inflationsförväntningarna minskar och att den redan höga skuldsättningen i flera länder fortsätter att öka. Enligt IMF har riskerna ökat, bl.a. för fallande tillgångspriser och ökad finansiell oro, låga oljepriser och en ogynnsam omstrukturering av ekonomi, men även de geopolitiska riskerna har ökat. Enligt penningpolitiska rapport var BNP‐tillväxten i överraskande hög fjärde kvartalet 2015. Tillväxten bedöms ha dämpats något därefter, delvis för att exporttillväxten har mattats av. Tillväxten i euroområdet var emellertid svagare än väntat i den förra prognosen , varför prognoserna revideras ned för den globala tillväxten och inflationen. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi bedöms vara normalt och öka framöver, eftersom BNP och antalet arbetade timmar ökar snabbare än den trendmässiga tillväxttakten. Arbetsmarknaden fortsätter att förbättras genom att sysselsättningen bedöms stiga som arbetslösheten beräknas sjunka något . Nyanländas inträde på arbetsmarknaden innebär dock att arbetslösheten ökar . KPIF var starkare än väntat, vilket delvis beror på att den tidigare försvagningen av kronan fortfarande driver upp varu- och livsmedelspriser med relativt högt importinnehåll. Även om uppgången inte är helt entydig har prognosen reviderats upp bl.a. till följd av högre förväntade energipriser. kvarstår osäkerheten om den globala ekonomin. har i sin prognos reviderat upp den svenska BNP-tillväxten sedan den förra bedömningen . Låga räntor, ökade disponibla inkomster och stigande bostadspriser bidrar till en fortsatt hög privat konsumtion som väntas stå för en tredjedel av tillväxten. Inflationen antas vara måttlig trots en expansiv penningpolitik och en stark inhemsk efterfrågan. Som en nedåtrisk i den svenska ekonomin nämns en stabilisering av bostadspriserna, vilket bl.a. kan dämpa hushållens konsumtion. Kommissionen har reviderat ned sin bedömning av den globala BNP-tillväxten sedan prognosen , framför allt i de framväxande ekonomierna och även i de avancerade ekonomierna. väntas BNP öka inom EU som helhet och något svagare i euroområdet, . Även inflationen i euroområdet väntas bli lägre än enligt förra prognosen. Stigande energipriser och ökad inhemsk efterfrågan driver dock upp inflationen 2017. Arbetsmarknaden inom euroområdet bedöms förbättras både 2016 och 2017. har nedåtriskerna ökat enligt kommissionen, främst för en sämre tillväxt i , men också för en ökad geopolitisk oro och plötsliga rörelser i oljepriserna. En risk i närtid är folkomröstning om EU-utträde, och finns en farhåga om att nödvändiga strukturella reformer för flera medlemsländer uteblir. Enligt prognosen från och utveckling () bedöms den svenska BNP-tillväxten öka 2016 för att sedan avta till . Arbetsmarknaden väntas förbättras med en ökad sysselsättning och en fallande arbetslöshet. De ingångna löneavtalen antas endast öka hushållens inkomster måttligt och den privata konsumtionen väntas stiga något långsammare än produktionen, till följd av ett ökat sparande och högre bostadsutgifter. bedömer att inflationstrycket är begränsat. Investeringar inom näringslivet väntas öka, däribland i bostäder, men i en något avtagande takt allteftersom resursutnyttjandet ökar. Enligt väntas tillväxten i den globala ekonomin begränsas till . Det är i linje med bedömningen från men en nedrevidering . En fortsatt hög arbetslöshet med låga reallöneökningar och en därmed låg konsumtion bidrar till den måttliga tillväxten. Den potentiella BNP-tillväxten bedöms som fortsatt svag, vilket beror på begränsade investeringar och en låg produktivitet. Utvecklingen av världshandeln bedöms vara mycket svag främst och för länder utanför , t.ex. råvaruproducerande länder som och . Inflationen väntas öka något i de avancerade ekonomierna i takt med bl.a. stabilare oljepriser, men till en relativt låg nivå. pekar på den förestående folkomröstningen i om EU-medlemskapet som en särskilt stor geopolitisk risk, men bedömer också att det finns fortsatta risker, bl.a. för finansiell instabilitet i de växande ekonomierna. Tabell 1.6 Aktuella prognoser av ekonomins utveckling –2017 BNP, procentuell förändring Arbetslöshet, % av arbetskraften 15–74 år Inflation, procentuell förändring årsgenomsnitt för KPI * prognos avser HIKP. Källor: ekonomiska vårproposition, IMF World Economic Outlook , penningpolitiska rapport , vårprognos och prognos . Aktuella siffror över läget i ekonomin I det följande redovisas aktuell statistik och indikatorer som publicerats efter att vårproposition publicerades. Enligt Nationalräkenskaperna ökade BNP säsongsrensat jämfört med fjärde kvartalet 2015. Tillväxten mattades dock av något efter flera kvartal med hög tillväxttakt och sammanföll med den genomsnittliga tillväxten och var i linje med EU:s nivå för . Jämfört med den föregående publiceringen har den faktiska BNP-utvecklingen för reviderats upp till . Fasta bruttoinvesteringar och hushållskonsumtion bidrog mest till tillväxten, medan en ökad import och sänkt export drog ned den. Fasta bruttoinvesteringar steg jämfört med föregående kvartal, och stod för av tillväxttakten. Lagerinvesteringarna stod för av den säsongsrensade BNP-ökningen. Investeringarna i byggnader och anläggningar, inklusive bostäder, fortsatte att öka kraftigt trots dämpade bostadsinvesteringar. Hushållens konsumtionsutgifter lyfte BNP-tillväxten , varav boendeutgifter bidrog mest till uppgången. De offentliga konsumtionsutgifterna ökade jämfört med kvartalet innan, och bidrog till BNP-tillväxten. Exporten föll jämfört med , och drog ned BNP-tillväxten . Nedgången beror på en minskad tjänsteexport efter åtta kvartal med stadig uppgång. Importen ökade , vilket ledde till att BNP-utvecklingen dämpades . Det var uteslutande varuimporten som ökade, medan importen av tjänster föll något. Produktionen inom näringslivet steg jämfört med kvartalet innan. De tjänsteproducerande branscherna ökade sin produktion och bidrog mest till uppgången. De varuproducerande branscherna ökade , vilket är en svagare utveckling än . Det förklaras till stor del av en dämpad tillväxt i tillverkningsindustrin. Offentliga myndigheters produktion ökade . Hushållssektorns disponibla inkomster ökade rensat för inflation jämfört med (källa: SCB, Nationalräkenskaperna, publicerad ). Enligt Konjunkturbarometern föll indikatorn som sammanfattar hushållens och företagens syn på ekonomin för fjärde månaden i rad, även om tillväxten i svensk ekonomi fortfarande bedöms vara stark. Det är främst hushållen som uppvisar ett minskat förtroende för ekonomin. Företagens syn på efterfrågan har inte ändrats nämnvärt och är mer positiv än normalt, vilket framför allt gäller byggföretagen. Fler privata tjänsteföretag aviserar prishöjningar och väntar sig sammantaget en ökad efterfrågan. Detaljhandeln redovisar en ökad försäljning, dock i en allt mindre omfattning, och industriföretagens produktionsförväntningar har justerats ned till en lägre nivå än det historiska genomsnittet. Hushållens förtroende för ekonomin är något svagare än normalt. Även synen på den egna ekonomin dämpades något men är fortfarande mer positiv än normalt. Hushållens förväntningar på tolv månaders sikt har inte ändrats nämnvärt från och de fortsätter att vara mer pessimistiska än normalt. Det gäller framför allt synen på den svenska ekonomin, men hushållen är även förhållandevis nedtonade om hur den egna ekonomin kommer att utvecklas. Hushållens inflations- och ränteförväntningar på tolv månaders sikt har ökat något från föregående månad. redovisas också hushållens förväntningar på bostadspriserna allmänt och på den egna bostaden. Förväntningarna var oförändrat dämpade för fjärde månaden i rad, och var något högre för prisutvecklingen generellt än för priset för den egna bostaden (källa: , publicerad ). Enligt SCB:s finansmarknadsstatistik för april hade hushållens lån från monetära finansinstitut (MFI) en årlig tillväxttakt på , vilket är högre än . Totalt uppgick hushållens lån hos MFI till , en ökning med 236 miljarder jämfört med motsvarande månad föregående år. Det var främst bostadslånen som ökade till sammanlagt , vilket innebär en årlig tillväxttakt på , och en oförändrad nivå jämfört med mars. Hushållens konsumtionslån hade en tillväxttakt på , vilket är en ökning jämfört med mars när den var (källa: SCB, Finansmarknadsstatistik, publicerad ). Löneökningarna för hela ekonomin uppgick till 2016 jämfört föregående år. För näringslivet uppgick löneökningarna till i genomsnitt (källa: , publicerad ). Enligt statistik över färdigställda nybyggnader färdigställdes 34 603 bostadslägenheter . Av dessa avser 25 565 lägenheter i flerbostadshus och 9 038 i småhus. Ungefär lika många av de nybyggda lägenheterna i flerbostadshus är upplåtna med bostadsrätt () som med hyresrätt () (källa: SCB, publicerad ). Vid direktionsmöte lämnades reporäntan oförändrad på –0,, och den bedöms långsamt börja höjas i mitten av 2017. fattade också beslut om att köpa statsobligationer för ytterligare för att minska risken för att kronan stärks snabbare än i prognosen och att inflationsuppgången därmed bryts. Direktionen har en fortsatt hög beredskap att göra penningpolitiken ännu mer expansiv om så behövs, även mellan ordinarie penningpolitiska möten (källa: reporäntebeslut, publicerat ). Inflationstakten var , vilket är oförändrat . var KPI oförändrat. Den underliggande inflationstakten enligt KPIF var (källa: SCB, publicerad ). Enligt Arbetskraftsundersökningen () ökade sysselsättningen jämfört med . Antalet sysselsatta 15–uppgick till 4 811 000 personer, vilket är 71 000 fler än . Sysselsättningsgraden var , vilket är en ökning . Uppgången gäller även för säsongsrensade data. minskade arbetslösheten till totalt 397 000 personer eller av arbetskraften, en nedgång . Den säsongsrensade arbetslösheten uppgick till . Även ungdomsarbetslösheten minskade till sammanlagt 135 000 personer i åldern 15–, en nedgång med 12 000 . Det är en andel på av arbetskraften (källa: SCB, publicerad ). Antalet nyanmälda lediga platser till Arbetsförmedlingen var närmare 128 000 jämfört med drygt 96 000 . anmäldes 3 500 varsel om uppsägning jämfört med 3 000 (källa: Arbetsförmedlingen, publicerad ). Svensk ekonomi utvecklas mycket starkt. Enligt regeringens prognos växer BNP 2016 för att sedan sakta in till 2017. Fler fasta bruttoinvesteringar och en högre offentlig konsumtion bidrar till en starkare tillväxt än i tidigare bedömning. Resursutnyttjandet når balans , vilket är än vad som antogs , och bedöms dessutom bli något mer ansträngt . Den underliggande inflationen har reviderats ned på grund av fallande energipriser, men väntas i gengäld bli något högre följande år i takt med att efterfrågan ökar. expansiva penningpolitik innebär en oförändrat låg reporänta 2016 som sedan väntas stiga något 2017. Utskottet noterar att sysselsättningen väntas bli starkare 2016–2019 än enligt prognosen , eftersom den sammantagna produktionen antas bli högre. Regeringen räknar också med att arbetskraften blir större som jämviktsarbetslösheten har reviderats upp 2017–2020 eftersom fler nyanlända, som har en lägre sannolikhet att få anställning, deltar i arbetskraften. Den globala tillväxten förväntas däremot vara fortsatt låg . Inom euroområdet sker en viss återhämtning i fler länder, och den omfattar fler sektorer än tidigare, men tillväxten bedöms som låg med en fortsatt hög arbetslöshet och låg inflation. Tillväxten i omvärlden väntas ta fart igen 2017. Utskottet noterar också att den globala riskbilden har ökat enligt regeringens prognos jämfört med , t.ex. i fråga om utvecklingen i de framväxande ekonomierna och i euroområdet, men också med anledning av kommande folkomröstning om EU-medlemskapet. Utskottet noterar att regeringen gör en något positivare bedömning av den svenska BNP-tillväxten än och , vilket i huvudsak förklaras av att deras prognoser gjordes före publiceringen av Nationalräkenskaperna för . Arbetslösheten är dock i linje med övriga bedömares prognoser, men något lägre , vilket beror på olika antaganden om arbetskraftens storlek. Regeringens prognos för inflationen 2016 ligger nära övriga bedömares prognoser, men något lägre 2017 än i prognos som räknar med snabbare prisökningar. Det finns vissa skillnader i bedömningen av resursutnyttjandet. Kommissionen bedömer att resursutnyttjandet i ekonomin är i balans 2016 och 2017, medan () antar att BNP-gapet är större än i regeringens prognos, vilket förklaras av att KI gör en annan bedömning av den potentiella BNP-nivån. IMF, , och har publicerat prognoser efter vårpropositionen. Samtliga bedömare har reviderat upp den svenska BNP-tillväxten jämfört med tidigare prognoser, beroende på en expansiv penningpolitik, stora bostadsinvesteringar och en hög offentlig och privat konsumtion. Enligt utskottet är bilden av den svenska konjunkturutvecklingen relativt samstämmig med regeringens bedömning. Regeringen räknar med en något starkare BNP-tillväxt , men gör i stället en försiktigare bedömning av ekonomin 2017 jämfört med övriga bedömare. Arbetslösheten ligger i linje med övriga prognoser, men antas vara lägre 2017 än i flertalet övriga prognoser. Även bedömningen av inflationen är till stor del samstämmig, dvs. en relativt låg inflation 2016 som sedan tar fart om än i varierande omfattning enligt de olika prognoserna. Regeringens slutsats om en fortsatt svag global tillväxt får stöd av andra prognoser som presenterats efter vårpropositionen. Både IMF, , och har reviderat ned tillväxten i världsekonomin som nedåtriskerna har ökat, i linje med regeringens prognos. Enligt de nyare prognoserna gäller försvagningen främst de framväxande ekonomierna, t.ex. råvaruproducerande länder som och , men även de avancerade ekonomierna som t.ex. och . Den nyare statistik som har publicerats efter vårpropositionen tyder enligt utskottet på en stabilisering av den svenska tillväxten. Enligt Nationalräkenskaperna för ökade BNP säsongsrensat jämfört med kvartalet innan, men sett mattades tillväxten av något. Enligt Konjunkturbarometern minskade hushållens förtroende för ekonomin för fjärde månaden i rad. visar finansmarknadsstatistiken att hushållens bostadslån fortsätter att öka i oförändrad takt. Inflationstakten var oförändrat låg, men den underliggande inflationen var något högre än . Arbetsmarknaden förbättrades genom både en ökad sysselsättning och en lägre arbetslöshet enligt säsongsrensade data från SCB:s arbetskraftsundersökning. Trots en stark svensk BNP-tillväxt vill utskottet i likhet med tidigare bedömningar framhålla betydelsen av de makroekonomiska risker som är förknippade med hushållens höga skuldsättning och stigande bostadspriser, vilket också lyfts fram av allianspartiernas motionärer. Det beslutade amorteringskravet för nya bolån trädde i kraft , och enligt vårpropositionen pågår ett arbete inom med att utvidga mandat att införa åtgärder för att bl.a. minska riskerna med hushållens skuldsättning. Sammanfattningsvis ser utskottet positivt på att regeringen och ansvariga myndigheter noggrant följer dessa frågor. Utskottet instämmer med regeringen i att prognoserna över antalet asylsökande är en stor källa till osäkerhet som de har betydelse för bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen. Utskottet kan redan nu konstatera att skattningarna av antalet nyanlända skiftar snabbt, vilket framgår av senaste rapport som publicerades efter vårpropositionen. I rapporten redovisas ett lägre mellanscenario på 60 000 personer respektive 2017. Regeringen bygger sin bedömning i vårpropositionen på verkets rapport med 100 000 respektive 75 000 nyanlända . Utskottet noterar att regeringen anger i sin prognos att den offentliga konsumtionen är hög 2016 men sedan avtar 2017–2018 för att vara negativ 2019–2020. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för en stabil finansiering av den gemensamma välfärden och för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Omläggningen av finanspolitiken i en mer ansvarsfull riktning välkomnas. Det är viktigt att bygga upp marginaler för att möta framtida konjunkturnedgångar. De offentliga finanserna kommer framöver till stor del att styras av hur migrationen utvecklas. Det är rimligt att exceptionella händelser som ett stort antal människor på flykt hanteras utan kortsiktiga budgetförstärkningar. Konsolideringen av den offentliga sektorns finansiella sparande kommer därför att nås först efter 2020. Det gynnsamma konjunkturläget i kombination med en ansvarsfull finanspolitik gör att det finansiella sparandet stärks för att uppgå till , motsvarande av BNP, 2020. Utgiftstaken bedöms uppgå till 1 392 och . ska ha ett väl fungerande mottagande för dem som flyr bort från krig och förtryck och som gör det möjligt för nyanlända att etablera sig i samhället. Arbete är nyckeln till etablering. Med ytterligare resurser till kommuner och landsting tar regeringen ansvar för den utmaning det stora antalet asylsökande innebär för välfärdens verksamheter. Målet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 är ambitiöst och ställer höga krav på politiken. Den ekonomiska politiken styrs därför av en tydlig jobbagenda. Det behövs investeringar i utbildning, en aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur, en aktiv näringspolitik och satsningar på välfärden. behöver fler jobb men inte sänkta löner. En central del av samhällsbygget är en jämlik skola där lärarna har tid för varje elev. ska vara en global föregångare i klimatomställningen. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD) och särskilt yttrande (V). Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Med den svenska modellen som grund och med modernisering som verktyg ska ett hållbart samhälle byggas, där ingen lämnas efter och ingen hålls tillbaka. Enligt regeringen kräver den samhällsmodellen en god skatteuppbörd, ett jämförelsevis högt skatteuttag, ordning och reda i de offentliga finanserna, hög organisationsgrad bland löntagare och arbetsgivare, deltagande och ett eget ansvar hos individen. Finanspolitiken har lagts om i en mer ansvarsfull riktning där ofinansierade och permanenta skattesänkningar inte anses vara en hållbar politik. ska vara ett land som håller ihop i jämlikhet, utveckling och arbete. Alla som kan arbeta ska arbeta. ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. Varje barn ska utmanas i sin kunskapstörst. Klimatpåverkan ska fortsätta att minska, och ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. De människor som flyr till och har asylskäl ska inte bara få trygghet, utan deras kraft och kunskap ska tas till vara. Välfärden ska stärkas så att trygga och fria människor tillsammans kan fortsätta att bygga starkt. Utvecklingen av de offentliga finanserna Den offentliga sektorns finanser förstärktes . Det förklaras enligt regeringen av den strama ekonomiska politik som regeringen fört sedan den tillträdde och av den starka tillväxten i ekonomin. En extra inbetalning av bolagsskatt på förstärkte också tillfälligt det finansiella sparandet. väntas de offentliga finanserna försämras med (se tabell 2.1). Regeringen anger att det till stor del beror på att tillfälliga förstärkningar utgår samt på ökade kostnader för asylsökande. Utgifterna för framför allt asylsökande väntas fortsätta att öka, varför underskottet i de offentliga finanserna beräknas växa . Det gynnsamma konjunkturläget i kombination med en enligt regeringen ansvarsfull ekonomisk politik beräknas förstärka det finansiella sparandet . väntas de offentliga finanserna visa ett överskott på , motsvarande av BNP. väntas skattekvoten, dvs. skatteintäkternas andel av BNP, öka med för att därefter minska något. beräknas kvoten till av BNP. Utgiftskvoten, dvs. utgifternas andel av BNP, ökar inledningsvis från av BNP 2015 till som mest av BNP 2017, som en följd av ökad offentlig konsumtion och ökade kostnader för sjukpenning. Därefter väntas utgiftskvoten minska till av BNP 2020. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges, utfall och prognos –2020 Finansiellt sparande, % av BNP –0,4 –0,7 –0,4 Konsoliderad bruttoskuld, % av BNP Finansiell nettoförmögenhet, procent av BNP Källa: ekonomiska vårproposition. 1 Utgör den s.k. Maastrichtskulden, som består av den konsoliderade statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. förstärks statens finansiella sparande från ett underskott på som mest 2017 till ett överskott om 2020. Det är framför allt ökade kostnader för asylsökande som beräknas försämra sparandet . Ett högt resursutnyttjande i ekonomin medför att inkomsterna ökar, vilket väntas förstärka sparandet . Ålderspensionssystemets finansiella sparande väntas gå från ett överskott på till ett underskott på 2020. Kapitalinkomsterna bedöms inte bli tillräckligt stora för att täcka avgiftsunderskottet, varför det finansiella sparandet bedöms bli negativt . Kommunsektorn bedöms redovisa ett försämrat finansiellt sparande . Trots ökade statsbidrag och skatteintäkter försämras sparandet successivt från –2015 till –2020. Det förklaras av den demografiska utvecklingen som väntas medföra ett successivt ökat behov av kommunala välfärdstjänster, vilket beräknas leda till att utgifterna ökar i en ännu högre takt. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld beräknas minska till av BNP 2020. Skulden bedöms med god marginal understiga referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten om av BNP. Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet minskar som andel av BNP under hela prognosperioden till av BNP 2020.