bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2015 fick kursbetyg enligt kursplaner som gäller för kurser som påbörjats före fick lägst betyget Godkänt. För kursdeltagare inom komvux på grundläggande nivå som 2015 fick kursbetyg enligt kursplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. För den nya indikatorn Sysselsättning efter avslutade studier använder regeringen resultat från om sysselsättning efter avslutade studier inom komvux och sfi, som publicerades . Rapporten visar bl.a. att de elever som i högst utsträckning var etablerade på arbetsmarknaden , efter avslutade studier, var de som hade läst motsvarande inriktning mot vård och omsorg. Även elever med inriktning mot el och energi, barn och fritid samt bygg och anläggning hade i hög grad en anknytning till arbetsmarknaden. De elever som hade läst huvudsakligen teoretiska kurser var de som i lägst utsträckning var etablerade på arbetsmarknaden. Däremot var det vanligast i denna grupp att fortsätta med högskolestudier. Totalt sett var etableringsstatusen 2012 bland de komvuxelever som ingick i undersökningen följande: hade en etablerad ställning[11], en osäker ställning[12] och en svag ställning[13] på arbetsmarknaden efter avslutade studier. Övriga studerade på högskola (), bedrev övriga studier () eller återfanns i kategorin för dem som varken studerar eller arbetar (). Särskild utbildning för vuxna (särvux) Den totala kostnaden för särvux uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Indikatorn Antal elever visar antal personer som deltagit i en eller flera kurser . Totalt studerade 4 083 elever i särvux , vilket var 162 färre elever än föregående år. Av eleverna var kvinnor och män. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Den totala kostnaden för sfi uppgick till 2015, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en minskning jämfört med . Indikatorn Antal elever visar antal personer som deltagit i en eller flera kurser . Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och uppgick till 138 400 elever, vilket är det största antalet elever i sfi någonsin och en ökning med jämfört med föregående år. Antalet elever har mer än fördubblats . var drygt 53 000 elever nybörjare i sfi. Eftersom en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi knappt 183 200 elever. Andelen kvinnor var och andelen män . Indikatorn Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs visar att av kursdeltagarna avbröt studierna och att antogs fortsätta utbildningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Flest avbrott stod de elever som studerade på studieväg 3, kurs C, för. [14] Där avbröt av eleverna sina studier. Uppgifter om betyg finns för ca 68 000 kursdeltagare 2015. Av dessa fick godkänt betyg, dvs. lägst betyget E. Resultaten skiljer sig dock åt mellan de olika kurserna. Störst andel kursdeltagare med de högsta betygen, A eller B, fanns på den lägsta kursen på varje studieväg – kurserna 1A, 2B och 3C. Indikatorn Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov visar att bäst resultat 2015 fick de kursdeltagare som deltog i prov efter kurs B där fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg. På C- och D-proven var motsvarande andelar . av kursdeltagarna fick det högsta betyget, betyg A, i kurs D. Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Den nya indikatorn Sysselsättning efter avslutade studier återger resultaten från om sysselsättning efter avslutade studier inom komvux och sfi, som även används ovan under komvux, och som publicerades . I rapporten framkommer det att efter avslutade studier inom sfi hade av samtliga elever en etablerad ställning på arbetsmarknaden, en osäker ställning och en svag ställning. I övrigt befann sig i högskolestudier, i övriga studier och befann sig i varken studier eller arbete. Definitionerna för de olika stegen beskrivs ovan under redovisningen av resultaten av komvux. Regeringens analys och slutsatser för kommunernas vuxenutbildning I resultatanalysen pekar regeringen på att komvux är en skolform med många uppgifter. En uppgift som enligt regeringen har blivit och kommer att bli allt viktigare för komvux är att finnas tillgänglig för många nyanlända invandrare i behov av utbildning för att etablera sig i . Regeringen framhåller även att vuxenutbildningens uppgift att ge vuxna möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning på arbetsmarknaden blir allt viktigare mot bakgrund av att allt fler bedöms ha behov att studera. När det gäller särvux pekar regeringen på att kommunerna inom särvux kan erbjuda yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Regeringen återger i sammanhanget delar av årliga rapport om yrkesvux och lärlingsvux, i vilken det bl.a. framgår att kommunerna rapporterar positiva effekter av lärlingsutbildning för målgruppen. Regeringen konstaterar vidare att sfi är den del av kommunernas vuxenutbildning där elevantalet ökat i snabbast takt och fortfarande ökar kraftigt. Med anledning av det stora antalet asylsökande som kom till bedömer regeringen att det finns skäl att tro att denna utveckling kommer att fortsätta. I detta sammanhang framhåller regeringen att bl.a. bristen på behöriga lärare är en viktig fråga. Totalt studerade drygt 46 400 elever inom , vilket var en ökning med 5 700 studerande jämfört med . Myndigheten för betalade totalt ut 2015 i statlig finansiering till utbildningar inom . Totalt lämnades ersättning för drygt 27 000 årsplatser, vilket var en ökning med knappt 1 700 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). Genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2015 var , vilket var en ökning med jämfört med (löpande priser). Indikatorn Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning visar att av de som examinerades 2014 hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är en något större andel än föregående år. Det är ingen skillnad mellan mäns och kvinnors sysselsättning året efter avslutad utbildning, men de arbetar inom olika områden. Indikatorn Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet visar att av de som examinerades 2014 och som året därefter hade ett arbete angav att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en minskning med jämfört med de som examinerades 2013, men fler än 2010. De som svarade att arbetet överensstämde till viss del har ökat från . Vidare angav att arbetet inte stämmer överens med utbildningen, och den andelen har varit relativt stabil sedan mätningarna påbörjades . Regeringens analys och slutsatser för Regeringen framhåller i sin resultatanalys att utbildningar visar på samma goda resultat när det gäller andelen examinerade som har ett arbete efter examen. Över hälften av de examinerade 2014 hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen. En rapport (2015:12) från utvärdering (IFAU) visar att merparten byter arbetsgivare efter slutförd utbildning vilket enligt IFAU kan tyda på att utbildningen har öppnat upp för nya jobbmöjligheter. Regeringen framhåller även att de studerandes examensgrad i har ökat , men inte tillräckligt. Regeringen anser att det är särskilt bekymmersamt att examensgraden i genomsnitt är betydligt lägre för utrikes födda än för inrikes födda. IFAU:s rapport ovan lyfter även fram att examensgraden påverkar möjlighet att få arbete efter avslutad utbildning. Enligt Myndigheten för är de utrikes föddas brister i det svenska språket en trolig förklaring till deras lägre examensgrad. Utbildningsanordnare inom kan erbjuda de studerande undervisning i svenska med yrkesinriktning, men insatsen fungerar enligt myndigheten inte på bästa möjliga sätt. Vidare lyfter regeringen fram att indikatorn som mäter måluppfyllelsen för när det gäller hur väl examinerades arbete stämmer överens med utbildningen visade ett något sämre utfall än 2014. har andelen som uppgav att arbetet till viss del överensstämmer med utbildningen ökat något. Regeringen poängterar i resultatanalysen att det resultatet till viss del väger upp det försämrade utfallet, men anser att det är angeläget att myndigheten fortsätter med att skapa förutsättningar för att andelen som får ett arbete som motsvarar utbildningen ska öka. En kvalitetsgranskning som Myndigheten för genomfört inom visar att det även fortsättningsvis finns utvecklingsområden när det gäller lärande i arbete (). Regeringen framhåller att det nya kravet i förordningen om som innebär att utbildningsanordnaren ska se till att det finns och att dessa uppfyller de krav som finns för utbildningen, om ingår i utbildningen, bör kunna leda till att fler studerande får en med högre kvalitet. I resultatanalysen framhåller regeringen vidare att Myndigheten för metoder för att arbetslivet ska bli mer delaktigt i har förbättrats, bl.a. genom att myndigheten engagerar regionalt utvecklingsansvariga aktörer för att fånga upp det regionala arbetslivets behov. Det är enligt regeringen också viktigt att myndigheten noga följer upp hur utbildningarnas ledningsgrupper arbetar med det systematiska kvalitetsarbetet. Regeringen genomför ett fortsatt kunskapslyft. omfattar ca 44 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux), vuxenutbildning (komvux) i övrigt, , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor. föreslås byggas ut till drygt 68 000 platser fram . innefattar bl.a. en utbyggnad av yrkesutbildningen för vuxna och införandet av en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. innehåller även en utbyggnad av och den första större utbyggnaden med permanenta utbildningsplatser på universitet och högskolor . Satsningen på ett nytt rekryterande studiestartsstöd som aviseras i propositionen är också en del i regeringens fortsatta satsning på (se utg.omr. Utöver utbildningsplatser inom och kommunernas vuxen-utbildning samt högskolan och folkhögskolan (se även utg.omr. 14 och 17) tillkommer även inom ramen för regeringens jobbsatsning utbildning för personer inom vissa arbetsmarknadsreformer, bl.a. avseende traineejobb (se utg.omr. Regeringen vill fortsätta att öka satsningarna på ett stadigvarande kunskapslyft med fler permanenta utbildningsplatser inom yrkesvux och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Regeringen föreslår därför en utbyggnad av yrkesvux till totalt motsvarande ca 27 750 platser och en utbyggnad av lärlingsvux till ca 3 150 platser . För att yrkesvux ska kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner är det lämpligt att utbildningarna både planeras och genomförs på regional nivå, av flera kommuner i samverkan. Regeringen avser därför att utveckla formerna för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna. Regeringen avser även att reservera delar av satsningarna på yrkesvux och lärlingsvux för elever inom utbildning i svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) på grundläggande nivå. För att ytterligare utveckla yrkesutbildningen för vuxna på gymnasial nivå avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur yrkesutbildningen för vuxna, med särskilt fokus på nyanländas etablering, kan reformeras, t.ex. genom införandet av yrkesskolor. Regeringen föreslår också en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Satsningen ska möjliggöra kompetensutveckling och förbättra kompetensförsörjningen inom vård och omsorg och stärka de tidsbegränsat anställdas långsiktiga anknytning till arbetsmarknaden inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård (se vidare utg.omr. Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux har beslutat om en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Rätten innebär att vuxna ges rätt att studera inom komvux i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet och särskilda kunskaper när det gäller högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning. Rätten till komvux är enligt regeringen en av de största reformerna av vuxenutbildningen . Regeringen föreslår att överförs från anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning till utgiftsområde 25 anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och beräknar att överförs respektive 2019. och åren därefter beräknas överföras för samma ändamål. Regeringen föreslår också att anslaget 1:13 minskas med för att finansiera kostnader förknippade med den föreslagna rätten. Inom ramen för regeringens satsning på ett utvidgat kunskapslyft fortsätter utbyggnaden av såsom tidigare aviserats om motsvarande omkring 6 000 platser permanent . , som alltså ingår i regeringens kunskapslyft, behöver förändras och bli mer långsiktig för att bättre kunna fungera som ett led i yrkesutbildningssystemet för såväl unga som vuxna så att de kan skaffa sig nya eller fördjupade kunskaper inom yrkesområden där kompetens efterfrågas. har därför beslutat om en reform för att stärka (prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). För att öka tillgången till validering har i promemorian Validering med mervärde (Ds 2016:24) bl.a. föreslagit en ändring av skollagen (2010:800) så att det ska finnas en skyldighet för huvudmannen att erbjuda elever i komvux och särvux validering. I promemorian föreslås även att skyldigheten för utbildningsanordnare inom att pröva om reell kompetens kan tillgodoräknas för studier på en yrkeshögskoleutbildning ska tydliggöras. Därutöver föreslås bl.a. att Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för samt Universitets- och högskolerådet ska få i uppdrag att främja och samordna utvecklingen och användningen av validering inom sina respektive områden. Promemorian har remitterats. För att utveckla dagens system för validering tillsatte regeringen en nationell delegation med uppdrag att –2019 följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Delegationen, som antagit namnet Valideringsdelegationen 2015–2019, ska bl.a. föreslå en nationell strategi för validering (se även utg.omr. Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen 1:11 Bidrag till vissa studier Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2017 för överföring till andra anslag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas för att finansiera införandet av en möjlighet till behörighetsgivande förutbildning inom och att låta ett beslut om att en utbildning ska ingå i omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med i förhållande till vad som tidigare beräknats och beräknar för samma ändamål , , , samt och därefter. 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning för . Anslaget används för utgifter för statsbidrag för vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) samt för motsvarande äldre utbildningar och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning. För att bidra till fler utbildningsplatser i den statligt finansierade yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) och lärlingsutbildningen för vuxna (lärlingsvux) föreslås att kommunerna tilldelas medel för sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med , och därefter. Regeringen föreslår att de medel som tidigare beräknats för statsbidrag för vuxenutbildning (komvux) och åren därefter i stället avsätts specifikt för statsbidrag för yrkesvux. Regeringen föreslår även att statsbidrag för utbildningsplatser inom ramen för satsningen på utbildningskontrakt inte längre ska lämnas. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med och beräknar motsvarande minskning därefter. Minskning av medel som tidigare beräknats för traineejobb Regeringen föreslår också en minskning av de medel som tidigare beräknats för traineejobb, vilket innebär att anslaget minskas med . För samma ändamål beräknas anslaget minskas med och . Utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård Regeringen föreslår vidare en utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med , och . Regeringen har i anslutning till budgetpropositionen lämnat förslag om en rätt till komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning samt motsvarande behörighet till (prop. 2016/17:5) . Regeringen föreslår därför att överförs till utgiftsområde 25 anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och beräknar att överförs respektive 2019. och åren därefter beräknas överföras för samma ändamål. Regeringen föreslår också att anslaget minskas med för att finansiera kostnader förknippade med den föreslagna rätten. För samma ändamål beräknas anslaget minskas med respektive 2019 samt med och därefter följande år. Anslaget 1:1 föreslås ökas med motsvarande belopp. För att korrigera en tidigare felbudgetering föreslår regeringen att överförs till anslaget från anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning och beräknar att samma belopp överförs för ändamålet och därefter följande år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2018. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att införandet av traineejobb och en satsning på utbildning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorg och hälso- och sjukvård innebär att det behövs ett bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden för tid efter 2017 när det gäller utgifterna för utbildning inom ramen för insatserna. 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för kompletterande utbildningar samt konst- och kulturutbildningar – statsbidrag för förarutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget minskas för att finansiera införandet av en möjlighet till behörighetsgivande förutbildning inom och att låta ett beslut om att en utbildning som ska ingå i omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen föreslår att anslaget för detta ändamål minskas med och beräknar att anslaget minskas med , , , samt och därefter följande år. Minskningen av anslaget motsvarar inte ökningen av anslaget 1:12 Myndigheten för för samma ändamål, eftersom pris- och löneuppräkningen skiljer sig åt mellan de två anslagen. För att korrigera en tidigare felbudgetering föreslår regeringen att överförs från anslaget till anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning och beräknar att samma belopp överförs för ändamålet och därefter följande år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2018–2024. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har i propositionen En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (prop. 2015/16:198) bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Kompletterande utbildningar som fasas ut kan också pågå , liksom utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar. I kommittémotion 2016/17:2228 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:12 Myndigheten för med , en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med och en ökning med av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning i förhållande till regeringens förslag. Ökningen av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning avser en satsning på yrkeshögskoleutbildning med . I kommittémotion 2016/17:3453 av i m.fl. (C) i denna del föreslås minskningar av anslagen 1:12 Myndigheten för med och av 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med . Anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning minskas med 2017 till följd av att regeringens förslag om en utbildningssatsning riktad mot tillfälligt anställda inom äldreomsorg och sjukvård avslås och med till följd av att motionärerna vill avskaffa traineejobben. I kommittémotion 2016/17:3464 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:12 Myndigheten för med , en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med och en ökning av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning anslås medel för en fortsatt utbyggnad av . Av partimotion 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 8 samt kommittémotionen ovan framgår att motionärerna vill att en yrkesskola införs – en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell som liknar och bör rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Yrkesskolan bör administreras av Myndigheten för . Motionärerna anslår till anslaget 1:12 Myndigheten för för att myndigheten ska kunna förbereda inrättandet av en yrkesskola. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med i förhållande till regeringens förslag. Av yrkande 43 samma motion och av kommittémotion 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 5 framgår att motionärerna anslår medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildning. Med en satsning om utöver regeringens avsatta medel skapas enligt motionärerna ytterligare ett stort antal platser inom yrkesvux utöver vad regeringen anslår. I kommittémotion 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 12 framförs att regeringen behöver fortsätta satsningarna på yrkeshögskoleutbildningar så att de kan etableras i fler sektorer och län. Vuxenutbildningen ska ge den enskilde en möjlighet att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen har också en central roll i det livslånga lärandet. I dagens kunskapssamhälle är det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Det är också viktigt för att tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskompetens.