bet · H301FiU22 · 2016-04-08 00:00:00 — Lika konkurrensvillkor för alla företag, även på landsbygden På frågan hur regeringen avser att säkerställa att alla företagare har lika konkurrensvillkor svarade landsbygdsminister att regeringen avser att stärka näringslivsklimatet för företag på landsbygden bl.a. genom att inom det nuvarande landsbygdsprogrammet erbjuda investeringsstöd för diversifiering av verksamhet, både för lantbruksföretagare och för andra företagare på landsbygden. [13] Regeringen har även tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska ta fram ett underlag som bidrar till en politik för bl.a. tillväxt och sysselsättning på en attraktiv landsbygd (dir. 2015:73). Utskottet anser att det är angeläget att små och medelstora företag inom finansmarknadsområdet ges goda förutsättningar att växa och därigenom bidra till en sund konkurrens. Utskottet konstaterar också att det på EU-nivå har tagits flera regelförenklande initiativ när det gäller små och medelstora företags möjligheter att söka finansiering på kapitalmarknaderna, t.ex. genom förenklade prospektregler och en förbättrad kreditinformation. Utskottet noterar att regeringen bedriver ett fortlöpande arbete med att se över regelverket för att göra det enklare för företag att driva verksamhet. Detta gäller generellt och inte enbart företag med finansiell verksamhet. Regeringen har tillsatt en utredning som avser att bl.a. analysera ramvillkoren för ett framgångsrikt företagande, där ett enkelt och tydligt regelverk är en viktig del. Den s.k. entreprenörskapsutredningen ska lämna sitt slutbetänkande , där också en särskild översyn av företagens kapitalförsörjning ingår. Utskottet vill också i detta sammanhang påminna om att regeringen avser att stärka näringslivsklimatet för företag på landsbygden, bl.a. genom att erbjuda företagen investeringsstöd. Även ett mer långsiktigt arbete om sysselsättning och tillväxt på landsbygden har initierats. Utskottet konstaterar att det pågår en beredning av penningtvättsutredningens betänkande som innehåller förslag på hur det fjärde penningtvättsdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Utskottet noterar att tillsynsmyndigheterna föreslås kunna använda en rad olika åtgärder när tillsyn bedrivs med stöd av penningtvättslagen. Utskottet finner inga skäl att föregripa den fortsatta beredningen av betänkandet. Slutligen noterar utskottet att regeringen avser att se över regelverket för Svenska utlåningsverksamhet, detta med anledning av att de nuvarande reglerna för begränsar utlåningsverksamheten vid en lågkonjunktur när marknadsvärdena är låga på fartyg, vilket försämrar förutsättningarna för hållbara investeringar och för att klara kommande miljökrav. Utskottet instämmer med trafikutskottets bedömning att krediter över normal belåningsgrad bör vara möjliga när företaget i övrigt anses vara solvent. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden om regelverk och tillsyn inom finansmarknadsområdet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett hållbart finansiellt system. Utskottet hänvisar till flera reformer på EU-nivå för att stärka det finansiella systemet, t.ex. i fråga om kapitaltäckning, blankning och derivathandel, men också till initiativ för gröna investeringar. Utskottet hänvisar också till regeringens pågående arbete med en hållbar finansmarknad. I motion 2015/16:2125 av (MP) efterfrågas ett hållbart finansiellt system (yrkande 1). Bakgrunden är att det finansiella systemet är komplext och förknippat med stora risker. Det finns ett antal åtgärder som kan bidra till ökad finansiell stabilitet. Motionären vill bl.a. införa ett förbud mot blankning, dvs. försäljning av belånade finansiella instrument som t.ex. aktier via lån för senare återköp av dessa till en förväntad lägre kurs (yrkande 2). Blankning är förknippat med stora risker och svårt att motivera ur ett samhällsnyttoperspektiv, enligt motionären. EU har infört ett förbud mot nakenblankning, och bör därför ligga steget före och införa ett totalt blankningsförbud. Vidare förordar motionären marknadsbaserade försäkringar i stället för att staten i första hand måste ta ansvar för spararnas insättningar (yrkande 3). Sparares pengar bör garanteras för att upprätthålla förtroendet för banksektorn, men banker borde själva garantera insättningarna genom att betala en riskpremie hos ett återförsäkringsbolag. En sådan lösning bidrar till en marknad för riskvärdering och ökad insyn som även företag kan dra nytta av. Motionären anser också att EU:s arbete med en gemensam insättningsgaranti innebär moraliska risker som kan leda till ökat risktagande, och att därför borde stå utanför. Vid en gemensam insättningsgaranti bör medlemsstaterna säkerställa att de efteråt kan återkräva eventuella kostnader från banksektorn. I motionen förordas krav på att införa reservtäckning för banker (yrkande 4). Full kapitaltäckning för banker skulle kunna minska både de offentliga och de privata skulderna och bidra till en stabil finansiell ekonomi med minskad risk för stora bostadsbubblor. Vidare efterfrågar motionären förbud mot spekulation på livsmedel (yrkande 5). har varnat för hur derivathandel som inte är kopplad till faktiska livsmedelsbehov har ökat volatiliteten och hastigheten på prisförändringar och hur detta drabbar bönder. Enligt motionären har uttalat stöd för ett förbud mot spekulation på livsmedel. Slutligen anförs möjligheten att införa lokala eller alternativa valutor för att skapa skuldfria pengar som även ska kunna användas mellan företag för att undvika problem med låg kredittillgång (yrkande 6). En förutsättning för att införa alternativa valutor är att skatteindrivning och andra system anpassas, varför möjligheterna att införa komplementära valutor eller betalsystem bör utredas, enligt motionären. och (båda MP) förordar i motion 2015/16:2268 statlig egenfinansiering av gröna investeringar inom t.ex. järnväg, förnybar energi och energieffektiviseringar, s.k. green infrastructure quantitative easing. Tillvägagångssättet innebär att ett lands centralbank eller en nationell investeringsbank avsätter pengar för att finansiera investeringar i grön infrastruktur. På så sätt kan gröna investeringar genomföras utan dröjsmål eller ökad statlig skuldsättning, vilket också kan skapa nya jobb, enligt motionärerna. Utskottet behandlade och avstyrkte ett motionsyrkande om förbud mot nakenblankning i betänkande 2012/13:FiU13. Utskottet anförde att det krävs ett antal villkor för att en blankning ska få genomföras, vilket regleras i detalj i delegerade akter som beslutas av kommissionen. EU-förordningen innebär en fullständig harmonisering av bestämmelserna om blankning inom EU, varför medlemsstaterna inte kan införa vare sig mildare eller strängare regler än anger i frågan. Utskottet avstyrkte en motion om progressiva kapitaltäckningskrav i samband med behandlingen av regeringens proposition om genomförandet av kapitaltäckningsdirektivet (bet. 2013/14:FiU19). I motionen föreslogs att skulle ges befogenhet att skärpa kraven på storbankernas kärnprimärkapital genom progressiva kapitalkrav – ju större bank, desto större kapitaltäckningskrav. Utskottet välkomnade regeringens lagförslag som innebär att svensk rätt anpassas till tillsynsförordningen och att kapitaltäckningsdirektivet införlivas eftersom detta bidrar till att förhindra överdrivet risktagande inom den finansiella sektorn. Förutsatt att regeringen följer upp tillämpningen av det nya regelverket fann utskottet därför inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i denna del. En motion om alternativa valutor i form av förslag på att införa en gemensam nordisk valuta behandlades i betänkande /13:FiU23. Utskottet avstyrkte yrkandet med motiveringen att det inte var aktuellt att byta ut den rörliga växelkursregimen mot någon annan regim. Liknande motioner om att utreda etablering av en grön investeringsbank har behandlats , senast i betänkande 2013/14:FiU22. Utskottet avstyrkte yrkandet med motiveringen att det redan finns olika möjligheter att genom statlig medverkan stödja bl.a. gröna innovationsprojekt. Vidare framhölls att statens viktigaste roll i förhållande till den finansiella infrastrukturen bör vara att reglera och utöva tillsyn över denna. Utskottet granskade kommissionens meddelande En investeringsplan för (KOM(2014) 903) som presenterades (utl. 2014/15:FiU16). Planen innehåller tre delar, varav en avser en ny europeisk fond för strategiska investeringar (Efsi) i nära samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB). Utskottet välkomnade investeringsplanen som ett viktigt komplement till andra åtgärder för att stärka den europeiska konkurrenskraften och tillväxten, och bidra till en hållbar utveckling. Investeringsplanen bör enligt utskottet bl.a. kunna bidra till omställningen mot en grön resurseffektiv ekonomi, t.ex. genom hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Investeringsfondens finansiering löper , och mot bakgrund av det ansåg utskottet att investeringsplanen bör utvärderas efter . Förordningen för de två första delarna i investeringsplanen, dvs. för bl.a. Efsi, antogs av rådet och trädde i kraft . Regeringens arbete med en hållbar finansmarknad I budgetpropositionen som beslutats av redovisas ett nytt delmål för finansmarknadsområdet – att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling, vilket avser miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter (prop. 2015/16:1 utg.omr. Utskottet delade regeringens bedömning att agerandet och ägandet på finansmarknaderna ska vara ansvarsfullt och hållbart, varför ett nytt delmål om hållbarhet välkomnades (bet. 2015/16:FiU2). De s.k. ESG-målen (environmental, social and governance criteria) ska tydliggöra ett ansvarsfullt agerande. Regeringens hållbarhetsmål är nytt, men flera initiativ har redan tagits i denna riktning. Bland annat har fondutredning (dir. 2014:158) fått nya direktiv om att även föreslå åtgärder för hur man kan förbättra informationen och jämförbarheten när det gäller fondförvaltarnas integrering av hållbarhetsaspekter i den löpande förvaltningen. Regeringen har remitterat förslag till ny lagstiftning för AP-fonderna att investera ansvarsfullt och hållbart (Ds 2015:34). AP-fonderna föreslås även ta hänsyn till de svenska miljömålen, där det är möjligt. En fråga som regeringen låtit utreda är kreditgivning till företag utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. Enligt en rapport från behöver man öka transparensen i utlåningen och göra det lättare för t.ex. småsparare att göra hållbara val när de väljer bank. har fått i uppdrag att redovisa bankernas riktlinjer för kreditgivningen utifrån ett miljö- och hållbarhetsperspektiv. Myndigheten kan också föreslå åtgärder som kan inkluderas i bankernas kreditgivning till företag som inte har eller uppnår i sammanhanget relevanta mål, t.ex. koldioxidreduceringsmål eller energieffektiviseringsmål. Vidare har regeringen gett i uppdrag att redovisa hur miljö- och klimatförändringar kan påverka den finansiella stabiliteten på lång sikt och vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att motverka negativa effekter på det finansiella systemet. ägde rundabordssamtal rum som samlade investerare, myndigheter, akademin och civilsamhället för att diskutera hur det ska bli lättare att göra hållbara val som småsparare. ska en utredning se över hur jämförbarheten mellan olika fondaktörers hållbarhetsarbete kan öka. Uppdraget omfattar alla hållbarhetsaspekter och ansvarsfullt företagande, dvs. även aspekter som mänskliga rättigheter och etiska placeringar. Regeringen avser att lämna lagförslag på hur ökade krav kan ställas på de större bolagens hållbarhetsrapportering. Kraven medför något högre kostnader för bolagen men ökad transparens och insyn för investerare. Enligt regeringen ska det bli enklare att ta del av det hållbarhetsarbete som bedrivs och även att jämföra bolagens tillvägagångssätt. Åtgärder för att stärka det finansiella systemet inom EU För att stabilisera finansmarknaderna har EU löpande reformerat det finansiella regelverket. Bland annat har tillsynen av marknaderna skärpts genom inrättandet av tre europeiska tillsynsmyndigheter och ett organ för makrotillsyn, men också genom nya gemensamma regler för t.ex. kapitaltäckning, blankning och derivathandel. Några centrala reformer för ökad finansiell stabilitet redovisas i det följande. Det nuvarande kapitaltäckningsregelverket trädde i huvudsak i kraft i svensk rätt (bet. 2013/14:FiU19, rskr. 2013/14:390). Då antogs bl.a. en ny lag om kapitalbuffertar som syftar till att hantera både cyklisk och strukturell systemrisk (lagen [2014:966] om kapitalbuffertar). Den andra lagen innehåller bestämmelser som kompletterar EU:s tillsynsförordning och genomför delar av kapitaltäckningsdirektivet (lagen [2014:968] om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag). Vissa bestämmelser i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar överfördes också till lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag. En aktuell EU-reform är det krishanteringsdirektiv som infördes i svensk rätt . Vid utskottets behandling av regeringens lagförslag (bet. 2015/16:FiU17) framhöll utskottet att direktivet i huvudsak borde genomföras i svensk rätt på det sätt som regeringen föreslog. Direktivet innebär att det införs ett ramverk för resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag. Syftet med resolutionsprocessen är att företagets ägare och långivare snarare än staten ska bära eventuella förluster i företaget. Krishanteringsdirektivet syftar inte bara till att göra det möjligt att rekonstruera eller avveckla kreditinstitut och värdepappersföretag utan ska även bidra till att undvika att enskilda företag hamnar i problem som kan tvinga fram en resolution. Direktivet innehåller både bestämmelser om resolution, förberedelser för ett sådant förfarande och förebyggande tillsynsåtgärder. Ett ytterligare exempel på en stabilitetshöjande reform är kommissionens förordningsförslag om en gemensam insättningsgaranti som avses genomföras i svensk rätt (KOM(2015) 586). Regeringen överlämnade en proposition . Förslaget innebär att en gemensam fond successivt skapas för att bidra till nationella insättningsgarantier genom likviditetsstöd och förlusttäckning. Syftet med fonden är att öka motståndskraften mot finanskriser genom att sårbarheten i de nationella insättningsgarantierna minskar och kopplingen mellan banker och stater blir svagare. Systemet föreslås hanteras av en gemensam resolutionsnämnd som finansieras med avgifter från de kreditinstitut som är knutna till de deltagande medlemsstaterna och de nationella insättningsgarantisystemen. Ett sådant upplägg innebär att statsbudgeten i enskilda medlemsländer inte påverkas direkt. höll utskottet överläggningar med finansmarknadsminister i frågan. Regeringen anser att det kan vara motiverat med en gemensam insättningsgaranti förutsatt att den kombineras med åtgärder för att minska risker i banksystemet, särskilt när det gäller ökat risktagande på grund av delade kostnader, s.k. moral hazard. Utskottet konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Kommissionen har också aviserat ytterligare åtgärder för att minska riskerna i banksektorn (KOM(2015) 287). Åtgärderna avser bl.a. en ökad harmonisering av hur mikro- och makrotillsyn får genomföras i medlemsstaterna genom ändringar i kapitaltäckningsregelverket och ytterligare tillsynsåtgärder inklusive överenskommet regelverk från . trädde en blankningslag i kraft (lagen [2012:735] med kompletterande bestämmelser till EU:s blankningsförordning) där syftet var att anpassa svensk lagstiftning till och rådets förordning (EU) nr 236/2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (blankningsförordningen). Syftet är att öka transparensen för korta positioner i finansiella instrument, men också att begränsa potentiella avvecklingsproblem och andra risker som är förknippade med s.k. nakenblankning. Utskottet ansåg att det var ändamålsenligt att genomföra blankningsförordningen i svensk rätt enligt förslagen i propositionen (bet. 2012/13:FiU13). Lagen anger att får möjlighet att förbjuda eller begränsa blankning eller korta positioner i aktier eller statspapper. Möjligheten gäller vid ogynnsamma händelser eller en utveckling som är ett allvarligt hot mot den finansiella stabiliteten eller marknadsförtroendet. Reglerna ska således bidra till att minska stabilitetsrisker och upprätthålla tilliten till marknaden. I sådana situationer ska blankningsförordningen också säkerställa samarbetet, dels mellan behöriga myndigheter, dels mellan de nationella myndigheterna och den europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten . Stärkta tillsynsregler för handel med råvaruderivat (Mifid II-direktivet) värdepappersmarknadsutredning presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2015:2) med förslag till lagändringar som krävs i svensk rätt för att genomföra Mifid II-direktivet och anpassningen till Mifir-förordningen. [14] Betänkandet bereds i , och väntas en proposition överlämnas till . Direktivet och förordningen innebär stärkta ramar för den nuvarande regleringen av marknader för finansiella instrument, dvs. tillståndspliktiga verksamheter, däribland handel med råvaruderivat, men också när handeln bedrivs utanför reglerade marknader och andra handelsplatser. [15] Genomförandet av Mifid II medger också i vissa delar strängare nationella bestämmelser än vad som föreskrivs i direktivet, t.ex. när det gäller sanktioner och andra ingripanden. Utredningen bedömer att har en rad befogenheter, t.ex. rätt att få information och dokumentation om storleken eller syftet med en position eller en exponering i råvaruderivat. Direktivet ställer dock nya krav på gränser för, hantering av och rapportering av positioner i råvaruderivat och utsläppsrätter m.m. Utredningen föreslår därför att det införs en ny bestämmelse i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden som ger rätt att begära att en person vidtar åtgärder för att minska storleken på en position eller exponering. Myndigheten föreslås också få rätten att begränsa möjligheten för en person att ingå ett råvaruderivatkontrakt. Vidare föreslås inspektionen kunna ingripa mot den som överträder en positionslimit avseende råvaruderivat som inspektionen eller någon annan behörig myndighet har beslutat. När det gäller jordbruksråvaruderivat ska den behöriga myndigheten rapportera till och samarbeta med de offentliga organ som är ansvariga för tillsyn, förvaltning och reglering av fysiska jordbruksmarknader (förordning nr 1308/2013). Utredningen bedömer dock att dessa situationer omfattas av den generella regeln om samarbete i 23 kap. 5 § lagen om värdepappersmarknaden. Bakgrunden till en stärkt EU-reglering av råvarumarknaden var ett tidigare G20-möte där man enades om att förbättra funktionssätten för och transparensen på råvarumarknaderna för att komma till rätta med alltför stor volatilitet i råvarupriserna (skäl 125, direktiv (EU) nr 65/2014). Kommissionen uppmärksammade frågorna i två meddelanden som redovisade dels förutsättningar för en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja, dels förslag på åtgärder för att förbättra råvarumarknadernas funktionssätt inför översynen av Mifid I-direktivet. godkändes principer för reglering och tillsyn av råvaruderivatmarknader, bl.a. att ge tillsynsmyndigheter formella positionshanteringsbehörigheter men också befogenhet att i förväg fastställa positionslimiter när så är lämpligt. Den debatt som förs om alternativa valutor avser i första hand virtuella valutor, t.ex. bitcoin. Till stor del handlar det om hur man kan reglera och öka insynen i användningen av valutan. har presenterat en åtgärdsplan för att ytterligare stärka det europeiska ramverket för att bekämpa terrorismfinansiering. Enligt åtgärdsplanen avser kommissionen att lämna lagförslag på bl.a. reglering av virtuella valutor och förbetalda betalningsmedel genom ett tillägg till det redan beslutade fjärde penningtvättsdirektivet. Regleringen kommer troligen också att syfta till att öka möjligheten att identifiera den som använder tjänsterna och därmed förbättra möjligheterna att spåra och förhindra misstänkta transaktioner. Lagstiftningsförslaget kommer också att syfta till att förstärka kraven på kundkännedom som är kopplade till transaktioner som utförs med banker och andra utövare i högriskländer utanför EU. Under EU-nämndens överläggning med finansminister framkom att regeringen generellt sett ställer sig positiv till den fortsatta behandlingen av förslagen i kommissionens åtgärdsplan. Det fanns stöd i . Under Ekofinmötet behandlades kommissionens åtgärdsplan, som välkomnades av rådet. I de antagna rådsslutsatserna betonas vikten av att kommissionen lägger fram förslag om virtuella valutor och förbetalda betalningsmedel, finansunderrättelsetjänsters tillgång till information och smuggling av kontanter. I slutsatserna skrev rådet också in tydliga tidsfrister inom fyra olika områden som exempelvis innebär ökad kontroll av virtuella valutor och att förhindra terrorismfinansiering genom att begränsa möjligheten till kontantbetalningar och användningen av stora sedlar. Utskottet anser i likhet med vid tidigare bedömning att finansmarknaden bör vara ansvarsfullt och hållbart driven och välkomnar därför regeringens pågående arbete med ett hållbart finansiellt system. Det är enligt utskottets uppfattning positivt att flera initiativ har tagits i denna riktning, dels genom ett nytt delmål för finansmarknadsområdet med ett tydligt miljö- och hållbarhetsmål, dels genom förslag på ny lagstiftning och myndighetsuppdrag utifrån sådana aspekter. Utskottet konstaterar att EU löpande har reformerat det finansiella regelverket för att stabilisera det finansiella systemet, bl.a. genom nya regler för bl.a. kapitaltäckning, blankning och derivathandel. Det s.k. Mifid II-direktivet omfattar handel med råvaruderivat, och de lagförslag som behövs för direktivets genomförande innebär en stärkt reglering av tillsynen av råvaruderivat, vilket utökar befogenheter i denna del. Betänkandet bereds av regeringen, varför utskottet inte vill föregripa arbetet. Utskottet noterar att har aviserat ytterligare åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i banksektorn. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att uppmärksamma att reformer som t.ex. en gemensam insättningsgaranti bör kombineras med åtgärder för att minska andra problem som kan uppstå i banksystemet som t.ex. ökat risktagande på grund av delade kostnader, s.k. moral hazard. Slutligen vill utskottet påminna om att EU:s antagna investeringsplan kan vara ett viktigt bidrag till en konkurrenskraftig och hållbar utveckling som förbättrar förutsättningarna för hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena om ett hållbart finansiellt system. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om islamisk finansiering. Utskottet hänvisar till tidigare bedömningar av regelverket och pågående handläggning av en tillståndsansökan som avser bl.a. islamiska banktjänster. (M) förespråkar i motion 2015/16:173 en översyn av lagstiftningen inom främst konsumentskydd och på skatteområdet för att möjliggöra för bankverksamhet med islamisk finansiering, dvs. lån utan ränta. Eftersom islam bl.a. förbjuder räntetransaktioner kan kunden i stället för ränta betala en avgift till banken. En bank kan då köpa en bostad som sedan hyrs av kunden. Motionären menar att islamisk finansiering kan öppna möjligheterna för fler att finansiera sitt boende eller företagande, vilket kan skapa arbetstillfällen. Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om lån utan ränta. Bedömningen har varit att lån utan ränta är möjligt att införa inom ramen för befintlig lagstiftning (bet. 2014/15:FiU22). har tidigare undersökt om det finns hinder i befintlig lagstiftning för att banker ska kunna starta islamisk bankverksamhet i (PM , dnr 08-7999).