bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Jag föreslår också en begränsning av pris- och löneomräkningen (PLO) , vilket inom detta anslagsområde påverkar anslagen 1:3, 1:12, 1:13, 2:1 och 2:6. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 12 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse underhållsanslag, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 18. Jag kan konstatera att det i fråga om anslag för investeringar är möjligt att förskjuta medel över budgetår för att på så sätt kunna utforma längre och långsiktigare kontrakt med leverantörer. För årsvisa underhållsanslag är detta dessvärre inte möjligt, vilket resulterar i mer kortsiktiga kontrakt och svårigheter att göra en god långsiktig planering över nödvändiga underhållsarbeten. Jag föreslår därför att även underhållsanslaget, i likhet med investeringsanslaget, ska vara möjligt för att flytta över budgetår. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och Boriana (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 22. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2529. En fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens och lägger grunden för fler jobb och tillväxt. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd, och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. Ett väl fungerande transportsystem utgör en viktig del i plan för ett starkare . Med en hårdnande internationell konkurrens behöver vi värna om konkurrenskraften i både industrin och handeln. En effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur är en central förutsättning i dessa sektorer. Välutvecklade och kostnadseffektiva logistik- och godstransportsystem är grundläggande för att kunna producera och sälja varor på ett konkurrensmässigt sätt. En investering i bättre transporter är en investering i industrijobb. Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och handel. Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energiproduktion och hotet om en lastbilsskatt slår alla mot industrijobb. Det är en politik som inte har råd med. Efterfrågan på godstransporter förväntas öka med enligt analyser från . behöver industrin och handeln bättre och billigare transporter för att kunna konkurrera internationellt. Genom kloka infrastrukturinvesteringar kan vi bygga ett mer hållbart transportsystem som blir mer sammankopplat och mer konkurrenskraftigt. Nya tekniska lösningar och innovationer hjälper oss att nå dit, och politik tar sin utgångspunkt i detta. Vi tror inte att straffskatter som hindrar människors mobilitet är rätt väg att gå, vi tror i stället på dagens och framtidens teknik, där vi kan fortsätta resa och fortsätta frakta varor fast på ett klimatsmart sätt. Att tillåta tyngre lastbilar, upp till , är en viktig reform för jobben, miljön och industrin i . Detta har gjorts i till exempel , som därmed har fått en viktig konkurrensfördel jämfört med i skogsindustrin. Tyvärr har regeringen låtit ideologi gå före empiri vad gäller förslaget om att tillåta tyngre lastbilar på våra vägar. Genom att inte anslå nödvändiga medel som vägsträckor som kan anses konkurrera med järnvägen uteslutits har regeringen urholkat fördelarna med reformen. vill stärka konkurrenskraft och vi vill därför investera för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. Till skillnad från regeringen ser vi att tyngre lastbilar leder till att samma transporter som görs kan göras av färre lastbilar, vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. Satsningen inkluderar att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . Tåget går inte överallt och då kan tyngre lastbilar vara ett viktigt komplement som minskar utsläppen, ökar lönsamheten och effektiviserar vägtransporterna. ställer inte trafikslag mot varandra. Tyngre och effektivare transporter behövs såväl på väg som på järnväg. vill också satsa på att tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd. Förslaget innebär att en ständig kommitté av oberoende experter ska granska hur medlen till infrastrukturen används. Likt ska det även utvärdera hur regeringen skött infrastrukturarbetet i stort samt vilka större projekt som valts och på vilka grunder dessa val har gjorts. Samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen ska vara utgångspunkten för rådets granskning av regeringen. anser att ett transportpolitiskt råd kan leda till en effektivare användning av infrastrukturmedel och bidra till att varje investerad skattekrona gör maximal samhällsnytta. Finansiering görs genom att anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med och att anslaget 1:9 minskas med . För att finansiera prioriterade satsningar görs även en justering av de anslag som berörs av PLO-uppräkning. Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre jämfört med regeringens förslag. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 13 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Transportpolitiskt råd (nytt anslag) Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (SD) (SD) och Per Klarberg (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. fastställde utgiftsramarna för utgiftsområde 22 till i enlighet med regeringens budgetproposition. Detta innebär att andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten än dem vi föreslog fastställdes. gjorde därmed en annan beräkning av statens inkomster än vad som hade blivit fallet med vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 22. Vi redovisar dock nedan den fördelning av anslag som förordas i vår utgiftsområdesmotion /17:2224. Vår gemensamma infrastruktur betingar ett enormt värde och är en resurs utan vilken staten som sådan är omöjlig. För att hålla jämna steg med statens ambition att ständigt erbjuda bättre och effektivare service för medborgarna måste infrastrukturen kontinuerligt utvecklas. Minst lika viktigt är att satsningarna görs samhällsekonomiskt sunt och på de projekt som är mest brådskande, lönsamma och skapar störst nytta, som man tar hänsyn till aspekter som landsbygd, familjeliv och företagande. I ett läge där svensk infrastruktur på många plan står inför en systemkollaps väljer regeringen att lägga några av sina stora infrastruktursatsningar på cykelinfrastruktur och hållbara stadsmiljöer. Vi anser att detta – i det ansträngda läge landet befinner sig – är en allvarlig felprioritering, och vi tar därför bort regeringens extrasatsningar på området, för att istället omfördela medlen till mer akuta områden. Järnvägsunderhållet i har helt havererat där en alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande arbete, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Därför väljer att kraftigt satsa på järnvägsunderhållet i väntan på regeringens tillförda medel efter innevarande mandatperiod och avsätter . ERTMS är en europeisk standard för signalhantering på järnväg. anser att en satsning på ERTMS i inte bara är ekonomiskt oförsvarbar, utan dessutom helt onödig; har redan ett adekvat signalsystem och de enda sträckor som är betjänta av ERTMS är höghastighetsjärnväg med tåg som färdas – något inte har. Därför slopar regeringens satsning på införande av ERTMS. har sämsta kontakledningssystem, vilket står för av alla driftstörningar i infrastrukturen jämfört i övriga EU-länder. Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa energiförsörjningen. Därför vill , som ett första steg, EU-certifiera elsystemetet för att förhindra kontaktledningsnedrivningar och avsätter 2017 för detta. För att ytterligare stärka svensk infrastruktur satsar på en särskild marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar som exempelvis står i vägen för betydande näringslivssatsningar. Vi avsätter därför 2017 för detta ändamål. Anslaget ska disponeras av och ligger i linje med vad som framförts av Näringslivets Transportråd. För att stimulera användandet av sjötransporter satsar 2017 som får användas av för att fullt ut bekosta isbrytningsverksamheten. bekostas isbrytningen av sjönäringen själva genom farledsavgifterna, något som t.ex. inte är fallet för biltrafiken och deras snöröjning. Därför anser att detta är en prioriterad konkurrensrättvisande åtgärd. Efter en lagändring är det numera olagligt för fritidsbåtar att tömma sin latrin i havet – något som välkomnar. Våra vattendrag och innanhav är viktiga för såväl miljön som medborgarna. Däremot finner vi det märkligt att inte mer görs för att motverka att kryssningsfartyg, som inte innefattas av lagen, fortsätter att släppa ut sitt avlopp i . Därför väljer att införa en stimulans i form av avskaffade farledsavgifter för fartyg som, i stället för att dumpa det till havs, väljer att ta hand om sin latrin i hamn. Vi avsätter 2017 för detta syfte. är en av i särklass viktigaste vattenleder. Förutom att stora mängder gods transporteras längs älven, vilket gör den viktig för den regionala såväl som den nationella industrin, tas även dricksvattnet till många kommuner härifrån. De geologiska betingelserna runt älven gör att den är utsatt för jordskredsrisker. Därför väljer att påbörja en långsiktig satsning på jordskredssäkring av älven. I samband med det arbetet väljer att påbörja upprustningen av älvens slussar, som snart når sin tekniska livslängd. Detta är viktigt både för att kunna hantera större mängder gods och för att kunna reglera vattennivåerna i vattendrag uppströms. Regeringen väljer att dra ned på ett antal viktiga trafikmyndigheter för att finansiera ett – förvisso lovvärt – initiativ för trafikpolitiken. I det nuvarande akuta läget för svensk infrastruktur anser vi att trafikmyndigheterna fyller viktiga roller, och att vi inte har råd att långsiktigt skära ned på dessa myndigheter. Därför höjer anslaget till , Transportstyrelsen, VTI och Trafikanalys jämfört med regeringens förslag. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 14 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur –1 130 000 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Marknadspott (nytt anslag) Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortfarande brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 22. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 22. Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Möjligheten att resa mellan orter och länder skapar nya affärsmöjligheter och kunskaper som bidrar till tillväxt. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska därför underlättas, såväl i städer som på landsbygden. En väl fungerande infrastruktur behövs för jobben, tillväxten och välfärden. Infrastrukturen är samhällets blodomlopp. Inom kommunikationsområdet är det också centralt att vidta klimat- och miljöanpassningar där det gör som mest nytta och på det sätt som ger långsiktigt resultat. Förutsättningarna i ser olika ut. Halva befolkning bor i de 58 mest tätbefolkade kommunerna. är generellt sett ett glest befolkat land med en befolkning på 23 invånare per kvadratkilometer. Det finns därmed en utmaning i att skapa, och erbjuda, alla medborgare i hela landet möjligheter till spårbundna kollektivtrafiklösningar. Glesheten innebär även svårigheter att erbjuda kollektivtrafiklösningar baserat på busstrafik. Därför fyller bilen en funktion. Alla kan inte cykla, eller ta tåget och bussen, till jobbet eller mataffären. Men i regioner med tät struktur finns stora möjligheter att premiera alternativ. Att skapa förutsättningar för framtidens infrastruktur medför ett behov av att se över befintliga regelverk. saknas exempelvis utformning av regelverk som beaktar cykeln som ett eget transportmedel. Den som cyklar gör en stor insats för miljö och klimat. Cyklismen är på framfart men behöver ges bättre förutsättningar. Det är viktigt att stödja ett klimatsmart transportmedel som dessutom minskar buller och bidrar till folkhälsa. Av denna anledning avsätter Liberalerna under anslaget 1:1 till en nationell satsning på utveckling av cykelinfrastruktur. Vi satsar dessutom på ett nationellt kunskapscenter för cykling under ett nytt anslag: 1:16 som kommer att bistå kommuner och regioner i planering och utformning av strategier för cykling. Vidare öppnar vi även upp för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten som tas ut i och till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock regeringens förslag till utökat stadsmiljöavtal eftersom vi anser att satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till del snarare än samtliga. Det är även oroande att det inte framgår av förslaget hur anslaget ska fördelas och att det saknas precisering när det gäller satsningar på cykling. Tåg är viktiga både för regionala och nationella resor, men har i stigande grad karakteriserats av bristande punktlighet, störningar och haverier på spår, signaler och luftledningar. Liberalerna vill rusta upp och bygga ut järnvägen. Vi anser att ett robust järnvägssystem är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad och att det är en avgörande investering för klimat och miljö. I enlighet med regeringens förslag ser vi att det krävs ökade resurser till att öka konkurrenskraften för järnvägen gentemot andra transportalternativ, och vi välkomnar därför närtidssatsningen på 2017. Dock avslår vi delar av regeringens framtida utgiftsökning på 2019 respektive 2020 under anslaget 1:1, då vi anser att en satsning av denna storlek bör fördelas mer jämnt och långsiktigt . Vi föreslår i stället en hållbar satsning till utveckling och vidmakthållande av statens transportinfrastruktur samt bredbandsutbyggnad i glesbygd, som uppgår till . Jag vill framhålla att det finns tveksamheter i flera länder kring takten i implementeringen på grund av tekniska, ekonomiska och övriga driftsfrågor som måste lösas inför ett fortsatt införande av ERTMS. Mot denna bakgrund anser jag att det finns goda skäl att pausa införandet av ERTMS. Genom att skjuta på införandet av ERTMS skapar vi utrymme för ett ökat järnvägsunderhåll. Vi vill också framhålla att vi genom att införa en dubbdäcksavgift vars intäkter ska gå till regionerna möjliggör omfattande satsningar på lokala förbättringsåtgärder och underhåll av vägnätet. Bostadsbyggandet kan öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande. Därför behövs en bättre samplanering mellan stat, landsting, kommuner och andra intressenter. spelar en stor roll för hur samplanering kan utvecklas och bör därmed få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder. bör ges ett tydligt uppdrag kring verkets roll i att bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. För arbetet med att öka samplanering avsätter Liberalerna till under anslaget 1:3 . Bredband skapar digital infrastruktur som möjliggör tillväxt över hela landet. Liberalerna vill fortsätta verka för bättre it-kapacitet såväl i städer som i glesbygd. Vi vill också verka för en europeisk digital agenda. Möjligheten att utveckla tjänster påverkas negativt i offentlig sektor genom de regelverk som finns. Införandet av agila kontrakt inom offentlig sektor skulle innebära att digitala lösningar kan utvecklas mer kostnadseffektivt och även att slutprodukterna blir bättre för användarna. Vi föreslår därför att staten tar fram standardkontrakt som myndigheter och kommuner kan använda samt informationsinsatser. Det behövs även en kompetensförstärkning för att kunna utveckla innehåll i digitala lösningar. För detta syfte anslår Liberalerna under anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Vi ser även att allt fler välfärdstjänster utvecklas utifrån digitala möjligheter. Delvis för att hantera privatekonomin och arbete men även för att ta del av framtidens sjukvård och omsorg. När tjänster flyttar in i framtidens tekniklösningar måste även invånare oavsett geografisk position, ålder eller kulturell bakgrund ges möjlighet att kliva på detta digitala tåg. Vi liberaler föreslår därför, utöver de till bredbandsutbyggnad som specificerats ovan, ökade utbildningsinsatser för att stärka äldres delaktighet i it-samhället. Satsningen beräknas uppgå till . Liberalerna föreslår också att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned .