bet · H301MJU14 · 2016-04-18 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål bör prioriteras, om att åtgärderna för vattendirektivet bör förenas med arbetstillfällen i hela landet, med ett konkurrenskraftigt jordbruk och med andra miljömål samt om att samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärdsprogrammet för vattendirektivet bör analyseras, och att tillkännager detta för regeringen. Slutligen föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om bl.a. åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven, åtgärder för att förbättra reningen av avloppsvatten samt dialogmodeller vid skapandet av vattenskyddsområden, främst med hänvisning till pågående arbete. Vissa motionsförslag tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rening av avlopp m.m. Levande sjöar och vattendrag m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Havsmiljöarbetet, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Havsplanering, punkt 2 (L) 3.Internationellt samarbete, punkt 3 (M) 4.Övervakning, punkt 4 (L) 5.Ingen övergödning, punkt 5 (M) 6.Syresättning av , punkt 6 (SD) 7.Strandstädning, punkt 8 (M) 8.Vattendirektivet, punkt 9 (V) 9.Rening av avlopp, punkt 10 (M) 10.Avloppsutsläpp från kryssningsfartyg, punkt 12 (M) 11.Levande sjöar och vattendrag m.m., punkt 14 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 15. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 3. Reservation 2 (L) 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M) 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 1. Reservation 4 (L) 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4. Reservation 5 (M) 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) 2015/16:1061 av (M). 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 7 (M) ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2398 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2015/16:2398 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 8 (V) 2015/16:884 av (KD) och 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Reservation 9 (M) 2015/16:501 av (M) och 2015/16:3127 av (SD) yrkande 2. 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2699 av Skånberg (KD). Reservation 10 (M) 2015/16:3127 av (SD) yrkande 1. Levande sjöar och vattendrag m.m. 2015/16:1114 av (FP) och 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 11 (C) Motioner som bereds förenklat 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkandena 15, 19 och 22 samt 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 29 motionsyrkanden om vattenvård från den allmänna motionstiden /16. Motionerna tar bl.a. upp frågor som rör åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven, åtgärder med anledning av vattendirektivet, åtgärder för att förbättra reningen av avloppsvatten samt dialogmodeller vid skapandet av vattenskyddsområden. Motionsförslagen redovisas i bilagan. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål bör prioriteras, om att åtgärderna för vattendirektivet bör förenas med arbetstillfällen i hela landet, med ett konkurrenskraftigt jordbruk och med andra miljömål samt om att samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärdsprogrammet för vattendirektivet bör analyseras. Utskottet avstyrker övriga motioner i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. I fem yrkanden tas samma eller i huvudsak samma frågor upp som har behandlat tidigare . Dessa behandlas därför förenklat. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta partinamn till Liberalerna, med förkortningen (L). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att bör fortsätta vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet, att den statliga havsplaneringen bör komma på plats så skyndsamt som möjligt, att regeringen bör vara drivande i det internationella samarbetet, att miljöövervakningen av havsmiljön bör förstärkas, att regeringen ska verka för att efterlevs, att arbetet med att minska näringsläckaget från jordbruket bör intensifieras, att det bör göras insatser till sjöss för att minska övergödningen av , om behovet av att få bort fiskodling i öppna kassar och att LOVA-stöden bör breddas. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (L), 3 (M), 4 (L), 5 (M), 6 (SD) och 7 (M). I kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 15 framhålls att bör fortsätta vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet, mot övergödning, mot giftiga utsläpp och mot nedskräpning, både regionalt och internationellt. Miljösituationen i våra hav är kritisk och kräver långtgående insatser och stort engagemang för att minska utsläpp och miljöpåverkan. Mätning och uppföljning av miljötillståndet i svenska hav och vatten är nödvändigt för att man ska få tillräcklig kunskap om halterna av skadliga ämnen i fisk och dricksvatten. En bra miljö i våra hav är också viktigt för flera näringar, som turismen och fisket. För att nå ett långsiktigt resultat kräver arbetet med generationsmålen och miljökvalitetsmålen en effektiv myndighetsstruktur och styrning. Det är angeläget med åtgärder för att myndigheter med ansvar för tillståndsgivning, prövning och vägledning enligt ska effektivisera resurser och sätta medborgare och företag i centrum samt att styrningen genom tydligare rollfördelning och bättre dialog mellan regeringen och myndigheterna förbättras. Kommittémotion 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 3 trycker på att den statliga havsplaneringen bör komma på plats så skyndsamt som möjligt. Det är avgörande att hänsyn tas till havet och dess ekosystem och att olika intressen noggrant vägs mot varandra. pågår arbetet med havsplaneringen, i enlighet med den statliga havsplaneringsförordningen. Syftet med havsplanerna är att de ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling av våra hav. Det är nödvändigt att den statliga havsplaneringen kopplas samman med den kommunala planeringen av kustvattnet. I kommittémotion 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls att regeringen bör vara drivande i det internationella samarbetet för att förbättra miljön i våra hav. Det krävs ett långsiktigt, målmedvetet och intensivt samarbete bland länderna runt för att vända utvecklingen i vårt gemensamma hav. Enligt kommittémotion 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 1 bör miljöövervakningen av havsmiljön förstärkas. Miljöövervakningen av våra hav och vattendrag är en central del av miljöarbetet. Enligt motionären bör därför den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen förstärkas genom att Havs- och vattenmyndigheten tillförs ytterligare resurser för detta ändamål. I kommittémotion 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls att regeringen ska verka för att efterlevs. I yrkande 4 anförs att arbetet med att minska näringsläckaget från jordbruket bör intensifieras. Länderna inom Helcom (Helsingforskonventionen) har kommit överens om en gemensam aktionsplan för miljö, Baltic Sea Action Plan (BSAP). En stor utmaning i BSAP är att minska närsaltsbelastningen av . Övergödning är ett gränsöverskridande miljöproblem som kräver både nationella och internationella insatser. bör vara drivande för att se till att kraven i planen efterlevs, samt trycka på och bidra till att andra minskar utsläppen av gifter och övergödande ämnen. Motionärerna ser en stor potential för vattenbruket i . Ett hållbart vattenbruk kan bidra till att minska miljöproblemen i våra hav, och som exempel kan musselodling nämnas. Musslor är ett ”naturligt reningsverk” i haven eftersom de renar vattnet från näringsämnen. Förutsättningarna för musselodling i behöver därför förbättras. Enligt kommittémotion 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör det göras insatser till sjöss för att minska övergödningen av . Man bör utreda möjligheten till åtgärder till sjöss för att minska övergödningen, t.ex. syresättning och bortförsel av slam och/eller biomassa. Medel bör avsättas som kan användas för ett flertal större pilotprojekt i syfte att minska övergödningen. Exakt hur dessa medel ska fördelas bör avgöras av ett råd med starkt vetenskaplig förankring. Motion 2015/16:1061 av (M) lyfter behovet av att få bort fiskodling i öppna kassar. Ett av de mest allvarliga miljöproblem som drabbar är den övergödning som framför allt påverkar miljön negativt längs långa kuststräckor. Något som bidragit till denna är de fiskodlingar med öppna kassar som läcker fosfor, kväve och andra näringsämnen. Fiskodling med öppna kassar är en omodern metod, och i många länder är den här typen av fiskodling utfasad . I kommittémotion 2015/16:2602 av m.fl. (M) yrkande 3 förordas att stöden till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) breddas. Motionärerna framhåller behovet av att fortsatt driva på för en kraftfull och effektiv havsmiljöpolitik. Mellan 4 skräp flyter i land på . Detta orsakar stora kostnader för berörda kommuner och är ett stort problem för såväl boende som det lokala näringslivet. Att ta hand om det skräpet är ett kommunalt ansvar, men motionärerna anser att berörda kommuner bättre bör stödjas liksom de många frivilliga initiativ som tas i arbetet mot det skräpet. LOVA-stödet bör därför breddas så att det även blir möjligt att få stöd för åtgärder som syftar till att minska problemen med marint skräp samt mikroskräp. Kommunerna behöver ges stöd från regeringen och myndigheter i hanteringen av marint skräp, och bör vara pådrivande inom EU för att lyfta frågan på den internationella dagordningen. Regeringen bör även ta vara på möjligheterna att påverka och sprida information till andra länder om avfallshantering, för att åtminstone begränsa det skräpet. behandling och kompletterande uppgifter har beslutat om miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik. Myndigheten arbetar med frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Havs- och vattenmyndigheten samordnar uppföljningen och utvärderingen av miljötillstånd, trender, åtgärdsarbete och styrmedel för nämnda miljömål. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) redovisas att regeringen för att stärka genomförandet av miljöpolitiken och öka takten i arbetet med att nå miljömålen har inrättat ett miljömålsråd. är en plattform för cheferna vid 17 myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljömålen. med start ska presentera en lista på åtgärder som myndigheterna åtar sig att vidta för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. ska också ge förslag till regeringen på områden och i frågor där rådet anser att regeringen behöver ta initiativ. Myndigheterna som är representerade i ska också bilda ett nätverk med experter från respektive myndighet. Nätverket ska med sin sakkunskap stödja rådet med underlag och konsekvensbedömningar. ger myndigheterna en tydligare plattform för att gemensamt stärka genomförandet av miljöpolitiken. Vidare redovisas att regeringen, för att ytterligare stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålen, ökar anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2016 och framåt. Regeringen ser att den lokala och regionala nivån är grundläggande i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Miljöarbetet hos företag, tillsammans med statliga insatser, är enligt budgetpropositionen avgörande för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Strukturer och arbetsformer för hur staten och näringslivets aktörer ska samverka i detta arbete behöver utvecklas, och näringslivets miljöarbete behöver synliggöras och tillvaratas i större utsträckning . Därför har en nationell miljömålssamordnare inriktad mot näringslivet tillsatts. Den nationella miljömålssamordnaren för näringslivet har påbörjat sitt arbete för att öka samverkan med näringslivet och fått ett positivt mottagande från näringslivet. beslutade regeringen att ge 24 strategiskt viktiga myndigheter i uppdrag att analysera hur de inom sitt område kan bidra till att nå miljömålen. Enligt uppdraget ska myndigheterna analysera vilka miljökvalitetsmål och delar av generationsmålet som är relevanta för den egna verksamheten och upprätta en plan med åtgärder som bidrar till att klara miljömålen. Planen för genomförande ska omfatta en period och ska vara upprättad . har en särskild roll att stödja och vägleda myndigheterna i arbetet. Regeringen fattade även beslut om en svensk maritim strategi. Genom denna har regeringen tagit ett helhetsperspektiv för att främja de maritima näringarna och har lagt fast följande vision för det fortsatta arbetet: Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin är ett inriktningsdokument för en såväl socialt och miljömässigt som ekonomiskt hållbar utveckling och innehåller, utöver visionen och inriktningen för arbetet, en struktur för uppföljning. Genom fokus på hållbarhet, innovation och utveckling bidrar strategin även till att främja Sverigebilden i utlandet. Strategin har också kopplingar till regeringens arbete med särskilda strategier för export, nyindustrialisering och livsmedel. Genom dialog med berörda aktörer har regeringen identifierat områden där åtgärder behövs för att nå visionen. Strategin för de maritima näringarna anger riktningen för hur visionen ska nås och är en process snarare än en slutprodukt. Många offentliga aktörer som myndigheter, landsting, regioner och kommuner kan tillsammans med utbildnings- och forskningsaktörer bidra till att förverkliga de maritima näringarnas potential. Strategins framgång förutsätter ett fortsatt engagemang från berörda aktörer, såväl offentliga som från näringslivet. En ytterligare förutsättning för att nå den vision regeringen presenterar är ett kontinuerligt arbete inom de områden som berörs av strategin. Strategin är en plattform för fortsatt utveckling, som inkluderar dialog, kunskapsutbyte och samverkansmöjligheter. Den maritima strategin omfattar och integrerar politik inom följande områden: närings-, arbetsmarknads-, kultur-, miljö-, energi-, transport-, turist-, fiske-, innovations- och regionalpolitik. Strategin utgör därigenom ett instrument för att genomföra en integrerad svensk havspolitik. Vidare uppmärksammas i strategin att havsfrågorna får allt större uppmärksamhet på global nivå. EU har lagt stort fokus på en integrerad politik för användning och bevarande av havsmiljön. På regional nivå har EU arbetat fram särskilda strategier för de olika havsbassängerna. för () är den regionala havsstrategi som finns i närhet vilken också omfattar ett flertal landbaserade åtgärder. Det regionala arbetet inom ramen för konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (Ospar) och Helcom för respektive spelar en viktig roll, inte minst vad gäller diskussionen om och förslag på regleringar och samarbetsformer inom maritima sektorer. Strategin pekar på att internationella organ i flera fall är plattformar för att ta itu med gemensamma utmaningar, inte minst inom miljöområdet. Svenska myndigheter och andra relevanta aktörer bör enligt den maritima strategin ta en aktiv del i arbetet inom relevanta organ för att bevaka svenska intressen. En fördjupad dialog med berörda näringar är viktig för att detta ska åstadkommas på ett effektivt sätt liksom för att på ett bra sätt beskriva konsekvenserna av olika åtgärder. Med ett gemensamt gränsöverskridande arbetssätt skapas förutsättningar för att lösa gemensamma utmaningar, förvalta gemensamma resurser och utveckla näringslivet. generalförsamling antog de nya hållbarhetsmålen som gäller . Mål 14 är att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt i syfte att uppnå en hållbar utveckling. Genom Agenda 2030 har världens länder bl.a. åtagit sig att fr.o.m. till 2030 säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. I kommer alla statsråd i regeringen att vara ansvariga för genomförandet av Agenda 2030 inom sina respektive ansvarsområden. fattade regeringen vidare beslut om att ge en kommitté i form av en nationell delegation i uppdrag att stödja och stimulera arbetet med genomförande av agendan (dir. 2016:18). Uppdraget innefattar agerande både för att genomföra agendan nationellt och för att bidra till det globala genomförandet. I uppdraget ingår bl.a. att ta fram förslag till en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan. En första delredovisning av handlingsplanen ska lämnas . De globala målen och Agenda 2030 utgör också ett värdefullt ramverk för ett utökat internationellt samarbete. samlade utrikespolitik kommer att bidra till att Agenda 2030 genomförs och att de globala målen kan nås. Samstämmighet inom och mellan politikområden kommer att vara avgörande. bjöds representanter för kommuner, landsting, länsstyrelser, forskare, näringsliv och det civila samhället in till en konferens för att diskutera möjligheter och utmaningar med de globala målen. Regeringen beslutade vidare om havsplaneringsförordningen (2015:400). Att nödvändig reglering är på plats är ett viktigt steg för det fortsatta arbetet med havsplanering. Havsplaneringen kan bidra till uppfyllandet av miljökvalitetsmålen genom att vara en arena för tvärsektoriell diskussion om hur havet används och vilken samlad påverkan olika verksamheter får på naturvärden. Havs- och vattenmyndigheten har en central roll som förvaltningsmyndighet på miljöområdet med ansvar för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. För att ha möjlighet att hantera satsningarna på havs- och vattenmiljön behöver Havs- och vattenmyndigheten ökade resurser. Därför förstärker regeringen i budgetpropositionen Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsanslag med 2016 och framåt. bedömer regeringen att genomförandet av de kommande åtgärdsprogrammen inom havs- och vattenförvaltningen kommer att ha stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. De fem vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter kommer att fastställa åtgärdsprogram för de fem vattendistrikten enligt vattenförvaltningsförordningen, och Havs- och vattenmyndigheten kommer att fastställa åtgärdsprogram för havsmiljön enligt havsmiljöförordningen. I åtgärdsprogrammet redovisas de miljökvalitetsnormer som ska uppfyllas, vilka åtgärder som behövs för att uppfylla dem, vilka myndigheter, länsstyrelser och kommuner som ska vidta åtgärder och när åtgärderna ska vara genomförda. I ska tre havsplaner utarbetas. Områdena är , och . Planerna ska tas fram av Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med kustlänsstyrelserna och med medverkan av kustkommunerna. Nationella myndigheter deltar i arbetet, men även olika intresseorganisationer och allmänheten ska ges möjlighet att medverka. Havsplanerna ska sedan beslutas av regeringen. För att stödja arbetet med att utveckla havsplaner och skapa tydlighet och förankring för den fortsatta planeringen har Havs- och vattenmyndigheten tagit fram ett förslag till inriktningsdokument. Under –fanns möjlighet att lämna synpunkter. Inriktningsdokumentet beskriver förslag till planeringsmål och strategier, liksom väsentliga frågor att hantera inom respektive planområde. Det omfattar även förslag till fortsatt process för utarbetande av havsplaner inklusive arbetet med konsekvensbedömningar. Dokumentet avslutas med förslag till avgränsning av den miljöbedömning som ska genomföras. Synpunkter som kommer in under samrådet ställs samman i en särskild redogörelse. Efter översyn och revidering av inriktningsdokumentet fastställs det av Havs- och vattenmyndigheten . Efter samrådet kommer inriktningsdokumentet att revideras och därefter vara grunden vid framtagandet av havsplanerna. Enligt nuvarande tidsplan bör planerna enligt Havs- och vattenmyndigheten vara klara för samråd tillsammans med en miljökonsekvensbeskrivning . Efter sex månaders samråd revideras planerna för att 2019 skickas till regeringen för beslut. anordnade Havs- och vattenmyndigheten två möten inom havsplanering. Kustlänsstyrelserna var inbjudna för att diskutera roller och ansvar . Kommuner kan få Kompisbidrag för att stödja och förstärka förberedelser och genomförande av översiktsplanering i havet. Kommunerna söker bidraget från länsstyrelserna. Totalt går till projekt . Det är 14 kustlänsstyrelser som får pengar och som i sin tur väljer ut vilka kommunala projekt som ska få ta del av bidraget. Målet med Kompisprojekten är att förstärka kommunens kapacitet att följa, möta upp och lämna synpunkter på förslag till den statliga planeringen samt att ge kommunen ett stöd för ökad planering i sitt havsområde liksom att stödja mellankommunal samverkan. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anförs att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska integreras även i det internationella arbetet. Generationsmålet och flertalet av miljökvalitetsmålen förutsätter åtgärder utanför gränser. Regeringen kommer att fortsätta samarbetet med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Bilateralt miljö- och klimatsamarbete ligger i linje med regeringens övergripande ambition att ska vara en stark röst i världen och aktivt delta i det internationella samarbetet i frågor som är viktiga för och den globala miljön. Internationellt samarbete, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar och Helcom, är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Särskilt viktiga frågor där aktivt driver på är arbete med skydd av biologisk mångfald, skyddade områden, marint skräp och övergödning. EU:s havsmiljödirektiv är infört i svensk rätt genom havsmiljöförordningen (2010:1341). Målet för havsmiljödirektivet är att uppnå en god miljöstatus för EU:s hav och deras ekosystem till 2020. Arbetet med direktivet innebär att åtgärdsprogram ska tas fram och genomföras. Att övervaka och undersöka tillståndet i miljön är en viktig del av miljöarbetet. Utifrån övervakningen är det möjligt att bedöma hotbilder, bedöma behov av åtgärder, följa upp beslutade åtgärder och ge underlag för analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan. Flera olika aktörer är med och utför eller på annat sätt bidrar till miljöövervakning. Övervakningen används bl.a. till internationell rapportering och för uppföljning av miljömålen. har på förslag av regeringen beslutat att stärka arbetet med miljöövervakning, framför allt övervakning av hav och vatten, med 2015 (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Den nationella miljöövervakningen är indelad i tio programområden, varav ansvarar för åtta och Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för två områden. Miljöövervakningen ska bl.a. vara anpassad till lagstiftningen om miljökvalitetsnormer. slutfördes en revision av de regionala miljöövervakningsprogrammen. Efter revideringen har fler länsstyrelser än tidigare anslutit sig till de s.k. gemensamma delprogrammen, så att länen arbetar utifrån samma syfte och metodik och med samma projektledning.