bet · H301UbU10 · 2016-02-15 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående beredning, gällande bestämmelser och tidigare ställningstaganden. Motionerna tar upp frågor bl.a. om fribeloppet, villkoren för studiemedel, lån via till körkortsutbildning, avskrivning av studieskulder och examenspremie för vissa lärarkategorier. I betänkandet finns sju reservationer (SD, C, V, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Frågor om villkoren för studiemedel Lån via till körkortsutbildning Examenspremie för vissa lärarkategorier 1.Fribeloppet, punkt 1 (C) 2.Studenter och de sociala trygghetssystemen, punkt 3 (KD) 3.Den övre åldersgränsen för studiemedel, punkt 4 (C) 4.Studiemedel för studenter med utvecklingsstörning, punkt 5 (C) 5.Avskrivning av studieskulder, punkt 7 (SD) 6.Avskrivning av studieskulder, punkt 7 (V) 7.Examenspremie för vissa lärarkategorier, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:105 av (M), 2014/15:120 av och (båda M), 2014/15:861 av (KD), 2014/15:1217 av och (båda M), 2014/15:1764 av (M), 2014/15:2243 av (M), 2014/15:2275 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:112 av (M), 2015/16:132 av och (båda M), 2015/16:484 av och (båda M), 2015/16:715 av (M), 2015/16:1046 av (M), 2015/16:1346 av (M) yrkande 2, 2015/16:1915 av (M), 2015/16:2226 av i (M) och 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 1 (C) Frågor om villkoren för studiemedel 2014/15:1035 av och (båda SD), 2015/16:1455 av (SD), 2015/16:1555 av och (båda M) och 2015/16:1890 av m.fl. (S). Studenter och de sociala trygghetssystemen 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 49. Reservation 2 (KD) Den övre åldersgränsen för studiemedel 2014/15:393 av (M) och 2014/15:2741 av (C). Reservation 3 (C) Studiemedel för studenter med utvecklingsstörning 2015/16:1955 av Per Lodenius och (båda C). Reservation 4 (C) Lån via till körkortsutbildning 2014/15:968 av (M), 2014/15:1088 av (M), 2014/15:2268 av (M), 2015/16:245 av (M), 2015/16:975 av (M), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 3, 2015/16:1699 av (M), 2015/16:1726 av (M), 2015/16:2815 av Boriana (M) och 2015/16:2958 av (M). 2014/15:1237 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 14, 2015/16:1640 av Per Ramhorn m.fl. (SD) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Examenspremie för vissa lärarkategorier 2014/15:23 av (FP) yrkande 5 och 2014/15:2954 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 7 (SD) 2014/15:281 av (C), 2014/15:422 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2015/16:1372 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (KD), (S) och (V). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 45 yrkanden från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Motionerna tar upp frågor om bl.a. fribeloppet, villkoren för studiemedel, lån via till körkortsutbildning, avskrivning av studieskulder och examenspremie för vissa lärarkategorier. En förteckning över de behandlade motionsyrkandena finns i bilagan. liberalerna (FP) har bytt namn till Liberalerna (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fribeloppet. Jämför reservation 1 (C). I motion 2014/15:2275 av (M) yrkande 1 efterfrågas en höjning av fribeloppet eftersom det enligt motionären skulle leda till förbättrad privatekonomi och ökade möjligheter att skaffa sig arbetslivserfarenhet. I kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 13 begärs att fribeloppet för studiemedlets bidragsdel höjs och att fribeloppet för lånedelen tas bort. I motionerna 2014/15:105 av (M), 2014/15:120 av och (båda M), 2014/15:1217 av och (båda M), 2014/15:1764 av (M), 2014/15:861 av (KD), 2015/16:112 av (M), 2015/16:132 av och (båda M), 2015/16:484 av och (båda M), 2015/16:1046 av (M) och 2015/16:1915 av (M) begärs att möjligheten att avskaffa fribeloppet för studiemedlets låne- och bidragsdel ses över. Flertalet motionärer framhåller som stöd för ett avskaffat fribelopp att det leder till förbättrade möjligheter att skaffa sig arbetslivserfarenhet för studerande och att den studerande själv som individ bör få bestämma om och hur mycket han eller hon vill arbeta. Ett avskaffat fribelopp bör också ses som en del av Alliansens arbetslinje som gör det tydligt att det ska löna sig att arbeta. Vissa motionärer framhåller också att ett avskaffat fribelopp leder till en förbättrad ekonomi för enskilda studerande och minskat svartarbete. I motionerna 2014/15:2243 av (M), 2015/16:715 av (M) och 2015/16:2226 av i (M) begärs att möjligheten att avskaffa fribeloppet för lånedelen ses över med hänvisning till i huvudsak samma argument som framgått ovan. I motionerna 2014/15:2275 av (M) yrkande 2 och 2015/16:1346 av (M) yrkande 2 begärs att arbetsinkomster från sommarmånaderna inte ska ingå i underlaget för beräkningen av fribeloppets storlek. Motionären framhåller att då sommarmånaderna normalt inte berättigar till studiemedel borde inte heller inkomster från ingå i underlaget för beräkning av fribeloppet. Bakgrund och gällande rätt Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Inte fullt en tredjedel av studiemedlet utgörs av bidrag (när den generella bidragsnivån tillämpas). Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt. Som den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår räknas vad som hänför sig till det halvåret av den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt beslut om slutlig skatt för kalenderåret (3 kap. 16–19, 21 och 22 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. Centrala författningssamling, CSNFS 2001:1). har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca vid båda tillfällena (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Fribeloppet uppgår till ca per kalenderår () vid heltidsstudier . CSN:s uppföljning av den höjning av fribeloppet som gjordes 2011 visar att höjningen gav många studerande en bättre ekonomisk situation genom att betydligt fler fick behålla studiemedlet när de jobbade vid sidan av studierna och färre blev återbetalningsskyldiga i efterhand jämfört med året innan höjningen (CSN, rapport 2014:7). Utskottet avstyrkte yrkanden om resurser avsedda att finansiera ett höjt fribelopp i samband med behandlingen av budgetpropositionen . Utskottet ansåg mot bakgrund av de senaste årens stora höjningar av fribeloppet att det inte fanns något behov av ytterligare höjningar av fribeloppet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Utskottet kan när det gäller frågan om en höjning av fribeloppet konstatera, vilket framgått ovan, att ställt sig bakom höjningar av fribeloppet motsvarande ca per tillfälle. Fribeloppet uppgår efter höjningarna till ca per kalenderår () vid heltidsstudier . CSN:s uppföljning av den höjning av fribeloppet som gjordes 2011 visar bl.a. att höjningen gett de studerande en bättre ekonomisk situation (CSN, rapport 2014:7), vilket utskottet välkomnar. I samband med behandlingen av budgetpropositionen avstyrkte utskottet yrkanden om resurser avsedda att finansiera ett höjt fribelopp. Utskottet ansåg mot bakgrund av de senaste årens stora höjningar av fribeloppet att det inte fanns något behov av ytterligare höjningar av fribeloppet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och ser heller ingen anledning att ändra den gällande lagstiftningen när det gäller frågan om fribeloppets avskaffande helt eller delvis och närliggande frågor. Utskottet anser därmed att lagstiftningen är väl avvägd och avstyrker motionerna 2014/15:105 (M), 2014/15:120 (M), 2014/15:861 (KD), 2014/15:1217 (M), 2014/15:1764 (M), 2014/15:2243 (M), 2014/15:2275 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:112 (M), 2015/16:132 (M), 2015/16:484 (M), 2015/16:715 (M), 2015/16:1046 (M), 2015/16:1346 (M) yrkande 2, 2015/16:1915 (M), 2015/16:2226 (M) och 2015/16:2402 (C) yrkande 13. Frågor om villkoren för studiemedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkoren för studiemedel som rör studenter och de sociala trygghetssystemen, incitament för kortare studietid, den nedre och övre åldersgränsen för studiemedel, tid som studiemedel får lämnas för och studiemedel för studenter med utvecklingsstörning. Jämför reservationerna 2 (KD), 3 (C) och 4 (C). Studenter och de sociala trygghetssystemen I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 49 begärs att de sociala trygghetssystemen bättre ska anpassas till studenter, vilket bl.a. innebär att studenter ska kunna studera trots deltidssjukskrivning. Incitament för kortare studietid Motionärerna i motion 2015/16:1555 av och (båda M) efterfrågar en översyn av möjligheterna att genom olika incitament stimulera till snabbare avklarade studier för studenter. De åtgärder som enligt motionärerna skulle kunna bli aktuella är bl.a. erbjudande om lägre ränta på studielånet än den gängse eller nedsättning av återbetalningsbeloppet för studielånet. Den nedre åldersgränsen för studiemedel I motion 2015/16:1890 av m.fl. (S) efterfrågas, som det får förstås, en sänkning av den nedre åldersgränsen för rätten till studiemedel för studerande som är och har gått ut gymnasieskolan och som vill bedriva gymnasiala studier inom vuxenutbildning eller vid folkhögskola. Motionärerna framhåller bl.a. att det finns en risk att den nuvarande nedre åldersgränsen leder till att unga människor inte studerar vidare. Den övre åldersgränsen för studiemedel I motion 2014/15:393 av (M) efterfrågas bl.a. en ytterligare höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel för att underlätta för äldre i arbetslivet som behöver omskola sig. I motion 2014/15:2741 av (C) begärs att den övre åldersgränsen för studiemedel höjs från 54 till och att avtrappningen i rätten att låna på motsvarande vis höjs med till . Motionären hänvisar bl.a. till att fler numera arbetar längre upp och att det gamla synsättet med ett studiemedelssystem uppbyggt för att skapa goda ekonomiska förutsättningar för studenter därför måste revideras. Tid som studiemedel får lämnas för I motionerna 2014/15:1035 av och (båda SD) och 2015/16:1455 av (SD) begärs, som det får förstås, att det ska bli lättare att göra avsteg från den längsta tid som studiemedel får lämnas för när det gäller studier på högskolenivå. Studiemedel för studenter med utvecklingsstörning I motion 2015/16:1955 av Per Lodenius och (båda C) begärs att en utredning tillsätts för att ta fram ett förslag som möjliggör för personer med utvecklingsstörning att få studiemedel med den högre bidragsnivån för eftergymnasiala studier. Detta bör göras för att förbättra de ekonomiska möjligheterna till studier på högskola eller yrkeshögskola för personer med utvecklingsstörning. Bakgrund och gällande rätt Studenter och de sociala trygghetssystemen CSN får inte bevilja studiemedel till en studerande som har sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken (3 kap. 25 § första stycket 4 studiestödslagen [1999:1395]). Regeringen har meddelat föreskrifter (jfr 3 kap. 24 § studiestödslagen) om studiemedel under sjukdom samt vid ledighet för tillfällig vård av barn, vård av närstående och i samband med att ett barn avlidit som återfinns i 3 kap. 26–32i §§ studiestödsförordningen (2000:655). Slutbetänkandet från Parlamentariska socialförsäkringsutredningen överlämnades (SOU 2015:21). Utredningen föreslår bl.a. att det införs en möjlighet att vid särskilda skäl vara sjukskriven på deltid med en sammanlagd heltidsersättning inom studiemedelssystemet. Vidare föreslås att utbildningsanordnarnas ansvar när det gäller rehabiliteringen av studerande ska förtydligas. och särskilda ansvar för rehabilitering av studerande ska tas bort. Betänkandet har remissbehandlats, och remisserna håller på att sammanställas i (). CSN har genom en enkätundersökning undersökt de studerandes ekonomiska och sociala situation. I den senaste rapporten och sociala situation 2013 (rapport 2014:1) redovisas bl.a. följande om studenternas sociala situation: De flesta studerande upplever att de mår bra. Av samtliga studerande uppger att de mår bra eller mycket bra. Andelen som anger att de mår dåligt eller mycket dåligt är . I SCB:s undersökning om levnadsförhållanden uppger av befolkningen att de mår bra eller mycket bra. Trots att många upplever sin allmänna hälsa som bra eller mycket bra är det vanligt att studerande upplever olika former av hälsobesvär. Exempelvis svarar av de studerande att de ofta känner sig stressade och att de ofta känner sig trötta och hängiga. Incitament för kortare studietid Gymnasie- och kunskapslyftsministern framhöll följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:376) gällande om ministern avser att vidta några åtgärder för att öka incitamenten för att stimulera till snabbare avklarade studier: Det är viktigt att studiemedelssystemet uppmuntrar till välplanerade och effektiva studier, bl.a. för att hålla nere skuldsättningen för den enskilde. Inom systemet finns bestämmelser om en studerande maximalt kan få studiemedel och krav på uppnådda studieresultat, vilket syftar till sådan uppmuntran. är det viktigt att studiemedelssystemet har en rekryterande effekt på olika grupper i samhället. Den som t.ex. är föräldraledig eller sjuk ska inte missgynnas ekonomiskt. Regeringen följer denna fråga noggrant. Den nedre åldersgränsen för studiemedel Studerande som läser på grundskole- eller gymnasienivå kan få studiemedel fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Denna nedre åldersgräns gäller för utbildningar i avdelningarna A 1 och A 2 i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655), dvs. gymnasieskolor, många folkhögskoleutbildningar, vuxenutbildning m.fl. kan de studerande vid dessa utbildningar få studiehjälp om de studerar på heltid. Studiemedel kan beviljas och betalas ut till studerande fr.o.m. vecka 27 det år de fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel för studerande på högskola eller andra eftergymnasiala utbildningar (avdelningarna B 1 och B 2 i nämnda bilaga). Vid studier på högskolans basår (avdelning A 3 i nämnda bilaga) finns inte heller någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel (3 kap. 2 § studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 1 § studiestödsförordningen och 9 kap. 2 § CSNFS 2001:1). Studiehjälp i form av studiebidrag uppgår till . Studiebidraget lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 och 8 §§ studiestödslagen). En elev som är och är inackorderad på en folkhögskola kan vara berättigad till statligt inackorderingstillägg. Vidare är vårdnadshavare enligt underhållsskyldiga för sina barn fram till om barnet studerar i grundskola eller gymnasieskola eller i annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 §). Studiemedlet uppgår till totalt (bidrag och lån) per studiemånad för heltidsstudier (2016). Den övre åldersgränsen för studiemedel beslutade att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även nedtrappningen i rätten att låna höjdes med . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet sker numera (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). Tid som studiemedel får lämnas för För studier på högskolenivå och annan eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas för studier på heltid i sammanlagt högst (3 kap. 2 och 8 §§ studiestödslagen), vilket normalt motsvarar utbildning. Studiemedel får dock lämnas om det finns synnerliga skäl. I förarbetena anges när det gäller synnerliga skäl att den studerande behöver på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter (prop. 1999/2000:10 s. 94). Studiemedel för studenter med utvecklingsstörning Regler om gymnasiesärskolan finns i 18 kap. och 19 kap. skollagen och i gymnasieförordningen (2010:2039). Av 18 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 19 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att det finns nio nationella program i gymnasiesärskolan som alla är yrkesinriktade. I förarbetena till skollagens reglering av gymnasiesärskolan sägs bl.a. att utbildningen i gymnasiesärskolan främst bör bedrivas som yrkesinriktade program. Det är viktigt att eleverna får en utbildning som ger dem förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Inget av programmen i gymnasiesärskolan leder till grundläggande högskolebehörighet. Fortsatta studier kan däremot bedrivas inom t.ex. folkbildningen, eller särskild utbildning för vuxna (prop. 2011/12:50 s. 53). Det finns inga särskilda bestämmelser i studiestödslagstiftningen som berör studiemedel till studerande med utvecklingsstörning. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Det finns två olika nivåer på bidraget, en generell och en högre nivå (3 kap. 12–13 §§ studiestödslagen). Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet, medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar sådan utbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån för studier på gymnasienivå. Även studerande på vissa lärarutbildningar kan få den högre bidragsnivån (3 kap. 9 och 10 §§ studiestödsförordningen). Studenter och de sociala trygghetssystemen När det gäller frågan om att de sociala trygghetssystemen bättre ska anpassas till studenter vill utskottet anföra följande: Utskottet kan inledningsvis konstatera att det framgår av CSN:s rapport ekonomiska och sociala situation 2013 (rapport 2014:1) att det finns delar i studenternas sociala situation där det finns utrymme för förbättringar; t.ex. uppgår andelen studenter som anger att de mår dåligt eller mycket dåligt till . I slutbetänkandet från Parlamentariska socialförsäkringsutredningen som överlämnades (SOU 2015:21) lämnas flera förslag som rör studenternas sociala situation. Utredningen föreslår bl.a. att det införs en möjlighet att vid särskilda skäl vara sjukskriven på deltid med en sammanlagd heltidsersättning inom studiemedelssystemet. Vidare föreslås att utbildningsanordnarnas ansvar när det gäller rehabiliteringen av studerande ska förtydligas. och särskilda ansvar för rehabilitering av studerande ska tas bort. Betänkandet bereds inom (). Utskottet ser ingen anledning att föregripa den pågående beredningen av Parlamentariska socialförsäkringsutredningens betänkande genom att ställa sig bakom någon ändring i regelverket gällande deltidssjukskrivning för studenter eller någon annan fråga som rör studenter och de sociala trygghetssystemen och avstyrker därmed motion 2015/16:2878 (KD) yrkande 49. Incitament för kortare studietid För såväl samhället som den enskilda studenten är det viktigt att genomströmningen i utbildning är god genom en hög examensfrekvens och korta studietider för studenter. Det är viktigt att studiemedelssystemet understöder effektiviteten i utbildningen. När det gäller frågan om åtgärder för att öka incitamenten för att stimulera till snabbare avklarade studier avser utskottet att noggrant följa denna fråga i likhet med vad gymnasie- och kunskapslyftsministern uttalade i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:376). Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:1555 (M). Den nedre åldersgränsen för studiemedel När det gäller frågan om en sänkning av den nedre åldersgränsen för studiemedel för studier på gymnasienivå anser utskottet att det är viktigt att inte skapa incitament till avhopp från gymnasieskolan och att motverka tidig skuldsättning innan eftergymnasiala studier påbörjats. Därför bör åldersgränsen för rätten till studiemedel inte sänkas. Den gällande nedre åldersgränsen () för rätt till studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå är således väl avvägd. I sammanhanget vill utskottet framhålla möjligheten till studiehjälp för studier på heltid på grundskole- eller gymnasienivå för unga . Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:1890 (S). Den övre åldersgränsen för studiemedel Reglerna om den övre åldersgränsen för studiemedel har ändrats. beslutade att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet höjdes med och sker numera (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft . Utskottet underströk i sitt ställningstagande att det i dagens samhälle ställs krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet. Det är därför rimligt, menade utskottet, att det finns möjlighet att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den som är något äldre (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). Utskottet avstyrkte i samband med behandlingen av budgetpropositionen yrkanden om resurser för en höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel. Utskottet ansåg mot bakgrund av att reglerna om den övre åldersgränsen för studiemedel ändrats och att regelverket var väl avvägt att reglerna inte behövde ändras (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2 s. 31–32, rskr. 2015/16:58). Utskottet kan inte se att frågan om den övre åldersgränsen för studiemedel har hamnat i något annat läge sedan senast behandlade frågan och avstyrker därmed motionerna 2014/15:393 (M) och 2014/15:2741 (C). Tid som studiemedel får lämnas för När det gäller frågan om att göra det lättare att göra avsteg från den längsta tid som studiemedel får lämnas för när det gäller studier på högskolenivå vill utskottet anföra följande: För studier på högskolenivå och annan eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas för studier på heltid i sammanlagt högst (3 kap. 2 och 8 §§ studiestödslagen), vilket normalt motsvarar utbildning. Studiemedel får dock lämnas om det finns synnerliga skäl. I förarbetena anges när det gäller synnerliga skäl att den studerande behöver på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter (prop. 1999/2000:10 s. 94). Utskottet vill framhålla att tiden som man kan beviljas studiemedel för är begränsad. Skälet är dels att gränsen ska uppmuntra till effektiva studier, dels att kostnaderna ska hållas nere, både för den studerande och för samhället. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det gällande regelverket är väl avvägt och avstyrker därmed motionerna 2014/15:1035 (SD) och 2015/16:1455 (SD). Studiemedel för studenter med utvecklingsstörning När det gäller frågan om att tillsätta en utredning för att ta fram ett förslag som möjliggör för personer med utvecklingsstörning att få studiemedel med den högre bidragsnivån för eftergymnasiala studier vill utskottet anföra följande: Utskottet noterar inledningsvis att de nationella programmen i gymnasiesärskolan i huvudsak är yrkesförberedande.