bet · H401SfU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Sjukförsäkringen ska vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. En person som har eller kan återfå en arbetsförmåga ska få hjälp och gott stöd för att komma åter i arbete. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att slopa de fasta stegen i sjuk- och rehabiliteringspenning och aktivitets- och sjukersättning med en individanpassad procentsats mellan . Det behövs en större flexibilitet vad gäller deltidssjukskrivning. I motion 2016/17:886 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att beakta behovet av en enkel och begriplig terminologi för vid kommande förändringar i berörd lagstiftning. I motion 2016/17:2631 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om en utredning som på djupet undersöker vilka konsekvenser ett system med basinkomst skulle få i . Det nuvarande svenska regelverket behöver anpassas till dagens situation och människors behov. (M) begär i motion 2016/17:1505 ett tillkännagivande om en utredning för att skapa en modell för vård av föräldrar. För att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden ska ersättning ges vid vård av äldre anhöriga. Det bör utredas närmare hur en sådan ersättning kan utformas. (C) begär i motion 2016/17:1187 ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att förälder med ersättning ska kunna följa med en ungdom eller vuxen med funktionsnedsättning till sjukvård i vissa fall. I motion 2015/16:2284 av (KD) begärs ett tillkännagivande om en utredning för att hitta ett system för vård av föräldrar som oberoende av anställningsform gör det möjligt at vårda sin nära släkting. Även en person som är timanställd eller har annan anställning än tillsvidareanställning bör få ledigt med ersättning för att vårda föräldrar eller en nära släkting. I kommittémotion 2016/17:3279 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om att utreda frågan om hur ett system med vård-av-förälder-dagar (VAF) skulle kunna utformas. I kommittémotion 2016/17:3305 m.fl. (KD) begärs i yrkande 41 ett tillkännagivande om att utreda frågan om hur ett system med VAF-dagar skulle kunna utformas. Sådana dagar skulle kunna tas ut när en äldre anhörig, närstående eller vän behöver hjälp för att kunna besöka läkare, tandläkare eller liknande. (KD) begär i motion 2016/17:3386 ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för ett system med vård av förälder eller en nära släkting oberoende av anställningsform. I motion 2016/17:902 av (S) begärs ett tillkännagivande om att införa anhörigdagar för äldre. Ekonomisk ersättning bör ges till anhöriga som hjälper föräldrar eller en närstående dement eller närstående med funktionsnedsättning med exempelvis läkarbesök eller vid inläggning på sjukhus. I motion 2016/17:987 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för närståendepenningen så att minst två anhöriga kan få ersättning. m.fl. (M, C, L, KD) begär i kommittémotion 2016/17:3235 yrkande 4 ett tillkännagivande om att utvidga myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om en felaktig utbetalning. Även bör omfattas av underrättelseskyldigheten. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bidragsbrottslagen bör ändras och även omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer. Det är viktigt att bekämpa bedrägerier mot våra gemensamma bidragssystem och bidragsfusk och missbruk som utförs av företag och organisationer måste stoppas. I partimotion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 36 finns motsvarande förslag. I motion 2016/17:1248 av (M) begärs ett tillkännagivande om skärpta straff för uppsåtligt bidragsfusk. Avancerat bidragsfusk bör betraktas som lika allvarligt som motsvarande bedrägerier mot enskilda. Straffsatserna för uppsåtligt bidragsfusk bör därför ses över. Utgångspunkten för sjukförsäkringen är att den ska ge den trygghet som försäkrade har rätt att förvänta sig samt att försäkrade snabbt ska kunna återkomma i arbete. Ersättning lämnas som behövs för att återfå arbetsförmågan. Den som är sjukskriven ska erbjudas stöd och rehabilitering och omställning, och den enskildes förmåga ska tas till vara. Utskottet noterar att regeringen har satt upp målet att sjukpenningtalet ska uppgå till maximalt . Regeringen har också identifierat sju områden som behöver utvecklas och där åtgärder behöver vidtas för att öka hälsan i samhället, bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron. Programmet omfattar förebyggande åtgärder, insatser under sjukfallet och stöd tillbaka till arbete. Regeringens pågående arbete syftar till att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen som tillgodoser den enskildes förutsättningar för att återfå arbetsförmåga samt minskar kostnadsökningen och stärker försäkringen. När det gäller frågor om ett friare val av sjukförsäkringsleverantör och ett samordnat kostnadsansvar för sjukvård och sjukförsäkring kan utskottet konstatera att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har uttalat att de fördelar som kan uppnås med grundläggande strukturella reformer kan nås genom en utveckling av de nuvarande försäkringsmodellerna. Bland annat har utredningen ansett att landstingen inte bör hantera sjukförsäkringens kostnader. Utredningen anser att stimulanser till landstingen med rätt utformning kan vara ett verkningsfullt medel för att utveckla processer för återgång i arbete. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har vidare bl.a. föreslagit att en försäkrad i vissa fall ska kunna få sjukpenning med fler förmånsnivåer än 25, 50, , s.k. flexibel sjukpenning. Utredningen anser att flexibel sjukpenning endast ska ges så länge arbetsförmågan ska bedömas mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. Regeringens beredning av utredningens förslag bör avvaktas. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att lagar och regler är tydliga och förståeliga. Det gäller både språket i olika regler och konstruktionen av olika regelsystem. Utskottet förutsätter att regeringen strävar åt detta håll. Utskottet anser inte att behöver vidta någon åtgärd. Utskottet anser inte att kan åläggas att underrätta försäk-ringsbolag om att utbetalningarna av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det torde åligga den försäkrade att göra detta och försäkrings-bolaget att informera den försäkrade om denna skyldighet. Socialförsäkringen omfattar alla personer som bor eller arbetar i . En person anses vara bosatt här om vistelsen kan antas vara längre än . Utskottet noterar att bl.a. dessa frågor behandlas i utredningen social trygghet i en internationell värld (dir. 2014:109). Vidare har en särskild utredare i uppdrag att utvärdera dels tillämpningen av bidragsbrottslagen (2007:612) och de effekter som lagen fått, dels lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i välfärdssystemet. Resultatet av utredningarna bör avvaktas. Motionerna 2016/17:408 (M), 2016/17:439 (M), 2016/17:481 (V), 2016/17:678 (M), 2016/17:886 (S), 2016/17:1737 (V) yrkande 15, 72016/17:2438 (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2545 (SD) yrkande 2, 2016/17:2631 (MP), 2016/17:3243 (M) samt 2016/17:3279 (KD) yrkandena 1, 3 och 7 avstyrks med det anförda. När det gäller frågan om vård av närstående gäller att en försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Utskottet är inte nu berett att ställa sig bakom förslag om en utökad möjlighet till ersättning för vård och annat stöd till föräldrar eller andra närstående. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:1505 (M), 2016/17:1187 (C), 2015/16:2284 (KD), 2016/17:3279 (KD) yrkande 15, 2016/17:3305 (KD) yrkande 41, 2016/17:3386 (KD), 2016/17:902 (S) och 2016/17:987 (S). Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att bedrägerier mot våra gemensamma bidragssystem bekämpas, både för att bevara legitimiteten i systemen och för att spara pengar. Fusk och missbruk som utförs av företag och organisationer ökar och behöver stoppas. Dessutom bör möjligheten att underrätta andra myndigheter vid misstanke om felaktigheter eller brott även gälla för . Med anledning av yrkanden i motioner föreslår utskottet därför att tillkännager för regeringen vad utskottet anför om en utvidgning av myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet motion 2016/17:3235 (M, C, L, KD), tillstyrker delvis motion 2016/17:865 (C) och avstyrker motion 2016/17:1248 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. trygghetssystem för företagare och studerande, utökade kontrollstationer inom sjukförsäkringen, återinförande av den bortre tidsgränsen och utvärdering av rehabiliteringskedjan. Jämför reservationerna 6 (C), 7 (KD), 8 (C), 9 (V), 10 (KD), 11 (C), 12 (V), 13 (KD), 14 (M, C, L, KD), 15 (C), 16 (V) och 17 (KD). Enligt sjuklönelagen (1991:1047) har arbetstagare av ett sjukfall rätt till sjuklön från arbetsgivaren. För i sjuklöneperioden betalas ingen ersättning (karensdag). För de återstående dagarna behåller den anställde av lönen och andra anställningsförmåner. Antalet karensdagar är begränsat till tio (allmänt högriskskydd). För en arbetstagare som lider av en sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med sjuklön kan besluta om ett s.k. särskilt högriskskydd. Då betalas sjuklön ut för , och arbetsgivaren får ersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ett särskilt högriskskydd för den som har en sjukdom, som medför risk för en eller flera längre sjukperioder . Även i dessa fall får arbetsgivaren ersättning från sjukförsäkringen. Däremot betalas inte sjuklön ut för karensdag. finns en ny ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig framförallt till mindre arbetsgivare. En arbetsgivare ska för ett kalenderår få ersättning med högst för sin sjuklönekostnad till den del den överstiger – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad uppgår till högst , – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger 3 men inte , – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger 6 men inte , – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger 12 men inte , och – av den totala lönekostnaden om arbetsgivarens lönekostnad överstiger . Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är den årliga inkomsten i pengar som en försäkrad kan antas komma att få tills vidare för eget arbete, antingen som arbetstagare eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). För rätt till sjukpenning krävs att den försäkrade har en SGI som uppgår till av basbeloppet. För den som bedriver näringsverksamhet i form av ett aktiebolag beräknas SGI:n på den lön som tas ut från bolaget (SGI på grund av inkomst av anställning). Det innebär också att när han eller hon blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. För den som bedriver näringsverksamhet som fysisk person eller i form av bl.a. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI:n med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten (SGI på grund av inkomst av annat förvärvsarbete). Om företagaren har haft lägre inkomst än en anställd med samma arbetsuppgifter, utbildning och erfarenhet skulle ha haft kan SGI:n komma att beräknas utifrån . Om det finns särskilda skäl kan SGI:n beräknas till ett högre belopp. Under ett företags uppbyggnadsskede ska SGI:n motsvara minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även . Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , men med möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . Vidare gäller en uppsägningstid vid begäran om kortare karenstid som motsvarar det antal dagar med vilket karenstiden förkortas. Ju längre karenstid desto lägre blir avgiften. En näringsidkare som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid. När det gäller rätten till tillfällig föräldrapenning liknar reglerna dem som gäller för anställda. Det innebär att delningstalet vid beräkning av denna förmån för egenföretagare är och att förmånen kan ges i högst . Efter sjuklöneperioden betalar sjukpenning vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel (27 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, SFB). Sjukpenning beviljas med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån (27 kap. 4 § SFB). Enligt den s.k. rehabiliteringskedjan gäller att vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt ska beakta om den försäkrade på grund av sjukdomen inte kan utföra sitt vanliga eller ett annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. av en sjukskrivning bedöms den försäkrades förmåga att klara sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder. Från och med den 91:a dagen ska det även beaktas om den försäkrade kan utföra något annat arbete hos arbetsgivaren. Från och med den 181:a dagen ska bedömas om den försäkrade kan försörja sig själv genom förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt. Om det finns särskilda skäl ska prövningen mot hela arbetsmarknaden kunna skjutas upp, dock inte längre än t.o.m. dag 365 i sjukperioden (27 kap. 46–48 §§ SFB). Sjukpenning på normalnivå kan beviljas med motsvarande av den sjukpenninggrundande inkomsten. Sjukpenning på fortsättningsnivå motsvarar av den sjukpenninggrundande inkomsten (28 kap. 7 § SFB). Hel sjukpenning för arbetslösa lämnas med högst , vilket motsvarar en dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen om . En studerande får behålla sitt studiestöd under sin sjukdom om godkänner sjukperioden som att det är fråga om hel studieoförmåga. I det fall den studerande har studiestöd och blir partiellt studieoförmögen på grund av sjukdom kan inte godkänna sjukperioden. Om sjukperioden varar kan studieskulden för tiden därefter avskrivas. Den som studerar och vars arbetsinkomst minskar eller upphör kan få behålla sin SGI . Det gäller om han eller hon studerar och finansierar sina studier med studiestöd, studerar inom det egna yrkesområdet, vårdar barn som är , gör ett kortare avbrott om max i yrkeslivet eller får utbildningsbidrag för doktorander. Den försäkrade kan få sjukpenningen beräknad på en SGI som har fastställts på grundval av inkomster . Arbetslivsinriktad rehabilitering ska leda till att arbetstagaren ska kunna återgå till sitt gamla arbete eller få ett annat lämpligt arbete hos sin nuvarande arbetsgivare. Åtgärderna kan omfatta ändrade arbetsuppgifter, arbetsträning, ändrade, arbetstider, tekniska anpassningsåtgärder, särskilda arbetshjälpmedel osv. Arbetsgivaren är dock inte skyldig att vidta åtgärder som innebär en utvidgning av verksamheten eller att skapa nya arbetsuppgifter. För anställda är det arbetsgivaren som ansvarar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. har ett samordnings- och tillsynsansvar för rehabiliteringsinsatser. Arbetsgivaren ska lämna de upplysningar som behöver för att den försäkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas och i övrigt medverka till detta. Om det finns behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser ska upprätta en plan för återgång i arbete. Om möjligt ska planen arbetas fram i samråd med medarbetaren. Rehabiliteringspenning kan ges under tid när den försäkrade deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Situationer som kan ge rätt till ersättning är t.ex. arbetsträning eller utbildning. I motion 2016/17:489 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten för företagare oaktat ålder och bolagsform att få flexibel karens. Reglerna för företagare behöver förbättras. och (båda C) begär i motion 2016/17:348 ett tillkännagivande om att se över och ändra systemet för beräkning av den enskildes SGI så att egenföretagare som försörjningsform inte missgynnas. Dagens system är både orättvist och oförutsägbart. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att genomföra de förbättringar i form av bättre ekonomiskt skydd under uppbyggnadsskedet för företagare och uppdragstagare som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit. (KD) begär i motion 2016/17:3184 ett tillkännagivande om att införa en jämlik lagstiftning mellan anställda och egenföretagare inom socialförsäkringssystemet oavsett företagsform. I kommittémotion 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om förbättringar för småföretagare i socialförsäkringssystemet. I kommittémotion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att de som startar nya företag oavsett företagsform bör omfattas av regelverket i ett uppbyggnadsskede av företaget. (S) begär i motion 2016/17:935 ett tillkännagivande om att se över trygghetssystemen för småföretagare. För att företagare ska kunna och våga växa och anställa behöver villkoren för företagare ses över. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:1015 ett tillkännagivande om trygghetssystem för företagare. De sociala trygghetssystemen behöver utvecklas och ge ett bra skydd även för företagare. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att SGI bör bli överhoppningsbar i de fall då människor väljer att utbilda sig vidare på högskolenivå och studiestödet upphört. Om SGI:n kunde bibehållas skulle många välja att vidareutbilda sig vid byte av karriär, för att undvika arbetslöshet eller sjukskrivning. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att som student vara deltidssjukskriven i varierad grad och då kunna behålla studiemedel på deltid. Systemet behöver bli mer flexibelt så att fler kan fortsätta sina studier. I kommittémotion 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt lägga fram ett förslag om studenters möjlighet till deltidssjukrivning. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2016/17:2961 yrkande 3 ett tillkännagivande om att frågan om studenternas möjlighet till deltidssjukskrivning bör beredas vidare i linje med förslag från Parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Utredningens förslag om att det vid särskilda skäl ska vara möjligt för studenter att vara deltidssjukskrivna bör beredas vidare. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 48 begärs ett tillkännagivande om att de sociala trygghetssystemen behöver anpassas bättre till studenter. Studenter bör få studera trots att de är deltidssjukskrivna. I motion 2016/17:1399 av (S) begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn av villkoren för sjukskrivna studenter. Det är inte rimligt att studenter har 30 dagars karenstid och små möjligheter till deltidssjukskrivning och rehabilitering. och (båda S) begär i motion 2016/17:1129 ett tillkännagivande om att regelverket för sjukpenning bör ses över. Studerande ska inte behöva avbryta sina studier helt och hållet för att få sjukpenning beräknad på de inkomster som de hade innan studierna påbörjades. Karenstiden är i en del fall . I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att uppföljning och utvärdering av effekterna av de nya och förstärkta rehabiliteringsinsatserna inom sjukförsäkringen bör genomföras. I kommittémotion 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringskedjan. Regelbundna avstämningstidpunkter behövs för att underlätta planeringen och för att säkerställa en individuell bedömning av arbetsförmågan. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en som stöd för enskilda i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Mentorn ska stödja och underlätta samspelet mellan den sjukskrivne, arbetsplatsen och andra aktörer. I kommittémotion 2016/17:480 av (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att möjligheten att ta ut sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för en anställd att återgå till arbetet bör utredas. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att utreda införandet av en rehabiliteringsombudsman. och i (båda S) begär i motion 2016/17:891 yrkande 1 ett tillkännagivande om att rehabiliteringsinsatser bör genomföras i rätt tid utifrån individens förutsättningar. bör tillsammans med göra en rehabiliteringsplanering för att den enskilde snabbt ska kunna återgå i arbete. I motion 2016/17:1696 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att en s.k. förrehabilitering bör införas för att minska sjukskrivningarna. m.fl. (M, C, L, KD) begär i kommittémotion 2016/17:2353 ett tillkännagivande om att återkomma med förslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Avskaffandet av den bortre tidsgränsen var ett misstag som riskerar att förvärra en redan allvarlig situation. Den bortre tidsgränsen bör därför återinföras. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till utökade kontrollstationer inom sjukförsäkringen för att möta de ökande sjukpenningtalen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna bör bli belysta. Kvinnor står för en betydande del av sjuktalen något som har ett starkt samband med effekterna av dagens familjebildningsmönster. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:3037 yrkande 22 ett tillkännagivande om att jämställdhetsaspekterna av sjukskrivningarna bör bli belysta. Det behövs strukturella lösningar på bakomliggande orsaker till att arbetsrelaterade sjukdomar och sjukskrivningar ökar bland kvinnor. (C) begär i motion 2016/17:1940 ett tillkännagivande om att antalet sjukfall kan minska om försäkringsläkare får ta över sjukskrivningsansvaret. Tillämpningen skulle bli mer enhetlig vid längre sjukskrivningar. I kommittémotion 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ett nytt regelverk för sjukpenning bör utredas. Sjukpenning bör kunna beviljas för längre perioder utan återkommande prövning av arbetsförmågan. I kommittémotion 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv. Det räcker inte att enbart fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. (KD) begär i motion 2016/17:1425 yrkande 2 ett tillkännagivande om att rutinerna för sjukskrivning i samband med besvär hänförda till endometrios bör ses över. I motion 2016/17:885 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att kombinera förtroendeuppdrag och sjukpenning. I motion 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att läkarintygen måste förbättras och utvecklas så att de kan ligga till grund för en bättre bedömning av arbetsförmågan. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:2692 ett tillkännagivande om åtgärder för minskad sjukskrivning och psykisk ohälsa. Det krävs förebyggande åtgärder för att vända den stigande sjukfrånvaron på grund av psykisk ohälsa. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:2793 ett tillkännagivande om krafttag mot sjuknärvaron. För att få ned sjuknärvaron bör regeringen överväga att avskaffa karensdagen. I Parlamentariska socialförsäkringsutredningens betänkande föreslås bl.a. att det i vissa fall ska bli möjligt att ta ut sjukpenning mer flexibelt än nuvarande förmånsnivåer för att underlätta en återgång i arbete och att nuvarande karensdag ersätts med ett karensavdrag. Vidare föreslås en bakåtblickande ersättningsgrundande inkomst vid fastställande av ersättningen i socialförsäkringarna (såväl sjuk- som föräldraförsäkringen).