bet · H301UbU16 · 2016-03-23 00:00:00 — Därutöver kan Myndigheten för , liksom , göra tematiska kvalitetsgranskningar. Det föreslås vidare att kvalitetsgranskningen ska ske utifrån kvalitetskriterier och att Myndigheten för ska bemyndigas att meddela föreskrifter om kvalitetskriterierna. Det föreslås att resultaten av tillsynen och kvalitetsgranskningen inte bara ska sammanfattas och publiceras utan även publiceras uppdelat på varje granskad utbildning. Av regleringsbrevet för Myndigheten för framgår att myndigheten ska undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud. Myndigheten ska även beskriva konsekvenserna för myndighetens hantering av statsbidrag och särskilda medel om fristående kurser erbjuds inom . Uppdraget ska redovisas till () . Vidare ska myndigheten i samråd med branscherna utreda och föreslå hur enhetligare förkunskapskrav för yrkeshögskoleutbildning kan se ut och införas. Myndighetens redovisning ska kunna utgöra ett underlag för att eventuellt bemyndiga Myndigheten för att meddela föreskrifter om mer enhetliga förkunskapskrav när det gäller olika utbildningsområden i . Uppdraget ska redovisas till () . Myndigheten ska också se över kvaliteten i, kostnaderna för och resultaten av distansutbildningar inom i syfte att säkerställa en god måluppfyllelse och hög kvalitet i utbildningarna. Uppdraget ska redovisas till () . har beslutat att avsätts 2016 för att finansiera motsvarande ca 2 500 nya utbildningsplatser på (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). beräknar regeringen att satsningen uppgår till , vilket motsvarar 6 000 nya utbildningsplatser (prop. 2015/16:1 utg.omr. Matchningen mellan utbildning och arbetsmarknad behöver bli bättre. har enligt utskottet här en central roll och är ett bra verktyg för matchning. Personer med yrkeshögskoleutbildning är efterfrågade på arbetsmarknaden och antalet ansökningar om att få bedriva en yrkeshögskoleutbildning ökar. Vidare uppvisar goda resultat, vilket bl.a. framgår av utskottets resultatredovisning i det senaste budgetbetänkandet (2015/16:UbU1 s. 84 f.). Av de som examinerades 2013 hade , närmare nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är samma nivå som föregående år. Regeringen och har därför beslutat att göra omfattande satsningar på fler nya utbildningsplatser inom (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utskottet anser precis som regeringen att behöver utvecklas vidare. utbildningar ska präglas av flexibilitet genom att de utgår från arbetsmarknadens behov. behövs kontinuitet och långsiktighet för att rekryteringen av kompetens ska tryggas. Den kortsiktighet som präglar , med ständig omprövning av utbildningsutbudet, försvårar detta. har remitterat promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) med förslag som tar sikte på fortsatta utveckling och inriktning och som bl.a. innebär att det ska finnas utrymme för både flexibilitet och kontinuitet i utbildningsutbud. Som framgår ovan avser regeringen att överlämna propositionen En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap . Utskottet ser fram emot den kommande propositionen. Mot bakgrund av det arbete som pågår ser inte utskottet något skäl att vidta några åtgärder med anledning av de aktuella motionsyrkandena om förbättrade förutsättningar för eller utveckling av . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:997 (S), 2015/16:2018 (KD) yrkande 18, 2015/16:2399 (C) yrkandena 18 och 22, 2015/15:2400 (C) yrkande 13, 2015/16:2526 (S) och 2015/16:2734 (M) yrkandena 1–7. Vad gäller yrkandet om att inrätta en specifik yrkeshögskoleutbildning kan utskottet konstatera att utbildningsanordnare enligt gällande ordning ska skicka in ansökningar till Myndigheten för som i sin tur gör en bedömning utifrån bl.a. arbetsmarknadens behov av den utbildning som föreslås. Yrkanden om inrättande av olika utbildningar är sålunda inte frågor för . Därmed avstyrks motion 2015/16:2193 (S). Eftergymnasial utbildning för särskoleelever Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Jämför reservation 8 (M, SD, C). Enligt kommittémotion 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 7 bör man överväga möjligheten att erbjuda personer med funktionsnedsättning studiepåbyggnad efter särgymnasium och folkhögskola. För många elever från gymnasiesärskolan stängs enligt motionärerna dörren för vidare utbildning efter kurser på folkhögskola. Enligt motion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 17 finns ett behov att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Bakgrund och gällande rätt Regler om gymnasiesärskolan finns i 18 kap. och 19 kap. skollagen (2010:800) och i gymnasieförordningen (2010:2039). Av 18 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 19 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att det finns nio nationella program i gymnasiesärskolan, som i huvudsak är yrkesinriktade. I förarbetena till skollagens reglering av gymnasiesärskolan sägs bl.a. att utbildningen i gymnasiesärskolan främst bör bedrivas som yrkesinriktade program. Inget av programmen i gymnasiesärskolan leder till grundläggande högskolebehörighet. Fortsatta studier kan däremot bedrivas inom t.ex. folkbildningen, eller särskild utbildning för vuxna (prop. 2011/12:50 s. 53). Det fanns 150 folkhögskolor i . Folkhögskolan är en studieform för vuxna med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna. Den allmänna kursen, som kan ge behörighet till högskolestudier, är en viktig del av verksamheten och finns på samtliga folkhögskolor. Folkhögskolorna har kurser på olika nivåer och med olika inriktningar. De långa kurserna varar från en termin upp till ett eller . All undervisning är avgiftsfri, och statligt studiestöd kan sökas. Den frihet som folkhögskolorna har att utforma sina kurser utifrån skolans speciella inriktning och profil ger stora möjligheter för kursdeltagarna att påverka studiernas inriktning och innehåll efter förkunskaper, intressen och behov. Folkhögskolorna har goda möjligheter att anpassa utbildningen till olika målgrupper. Till de behörighetsgivande kurserna (Allmän kurs) ställs normalt inga formella antagningskrav. Den som studerar börjar på den nivå som passar, beroende på personens förkunskaper. Folkhögskolorna erbjuder också många särskilda kurser, t.ex. i musik, mediekunskap, konsthantverk, teater, språk, friskvård och turism, där en större del av studietiden ägnas åt det ämnesområde man valt. En del av dessa kurser är yrkesinriktade. Som exempel kan nämnas utbildning till fritidsledare, dramapedagog, journalist, kantor och behandlingsassistent. Till profilkurserna och yrkesutbildningarna finns det oftare antagningskrav. Det kan vara krav på tidigare studier, praktikerfarenhet eller arbetsprover. Många folkhögskolor kallar till intervju och en del har inträdesprov. Vad gäller behörighet till yrkeshögskoleutbildningar är enligt 3 kap. 1 § förordningen (2009:130) om den behörig att antas till utbildning som bl.a. avlagt en gymnasieexamen i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning, eller genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Det finns vidare en bestämmelse i 3 kap. 4 § som föreskriver att behörig är även den som bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen och därefter utöva det yrke som utbildningen förbereder för. Högst av årsplatserna i en utbildning får avsättas för sådana sökande. Myndigheten för är en av de strategiska myndigheterna i arbetet med den nationella funktionshinderspolitiken. Utifrån områdena ökad fysisk tillgänglighet, it-politiken och utbildningspolitiken ska myndigheten genomföra insatser . Myndigheten för fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att förbereda och genomföra ett pilotprojekt med start för att förbättra tillgängligheten till yrkeshögskoleutbildningar för personer med funktionsnedsättning. I en promemoria om återrapport redovisar myndigheten resultaten. Fem utbildningar ingick i pilotprojektet med fokus på tillgängligheten. I korthet innebär det att dessa utbildningar erbjudit specifika pedagogiska och fysiska anpassningar, både i den skolförlagda och arbetsplatsförlagda undervisningen. Myndigheten för har bl.a. erbjudit stöd till utbildningsanordnarna i marknadsföringen av utbildningarna och gjort utskick, bl.a. till Arbetsförmedlingen, , alla gymnasiesärskolor och funktionshindersorganisationer. Utöver traditionell marknadsföring i form av annonsering i media och deltagande i mässor har riktade informationsinsatser gjorts till bl.a. gymnasiesärskolor. Några utbildningsanordnare har utvecklat behörighetsmodeller som utgår från reell kunskap i stället för betyg, andra arbetar med att ta fram sådana. Detta för att personer med funktionsnedsättning ska ges möjlighet att på ett rättvist sätt konkurrera om platserna. Myndigheten för har beslutat att fortsätta driva samt utöka projektet. ansökningsomgång för beviljades därför åtta utbildningar som startade den första utbildningsomgången . Fyra av de beviljade utbildningarna deltog även i pilotprojektet och kunde alltså fortsätta att bedrivas. I ansökningsomgången fanns återigen en möjlighet att ansöka om att driva en utbildning inom projektets ramar. Sju utbildningar, varav sex som tidigare bedrivits inom projektet och en ny, kunde beviljas och dessa utbildningar startar och 2017. Utskottet noterar inledningsvis att de nationella programmen i gymnasie-särskolan i huvudsak är yrkesförberedande. Som framgår ovan kan fortsatta studier för gymnasiesärskoleelever bedrivas inom bl.a. folkbildningen. Här har de studerande möjlighet att t.ex. skaffa sig behörighet till högskolestudier. Vidare har gymnasiesärskoleelever möjligheter till eftergymnasial utbildning inom t.ex. . Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram Myndigheten för arbete och det projekt som myndigheten driver om förbättrad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning inom . Utskottet är i likhet med motionärerna angeläget om att möjligheterna till eftergymnasial utbildning för särskoleelever ska vara goda och avser att också fortsatt följa utvecklingen av möjligheterna till eftergymnasial utbildning för elever som gått gymnasiesärskola. Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:2402 (C) yrkande 17 och 2015/16:2775 (M) yrkande 7. vuxenutbildning i svenska för invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. en större individanpassning av utbildning i svenska för invandrare och utbildning på distans. Jämför reservationerna 9 (M), 10 (L) och 11 (M, C). Större individanpassning av utbildning i svenska för invandrare m.m. I partimotion 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 19 anförs att utbildning i svenska för invandrare bör anpassas och kombineras med praktik inom välfärdssektorn. Motsvarande framförs i kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 43, där det understryks att utbildning i svenska för invandrare möjligt bör anpassas och kombineras med praktik i vården och omsorgen. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 33 anförs att det behöver bli lättare att kunna komplettera sin utbildning från hemlandet och göra det möjligt att kombinera utbildning i svenska för invandrare med andra former av språkinlärning som är knutna till yrkeskunskap (sfx). För att möjliggöra yrkesinriktad svenskundervisning i hela landet är enligt motionärerna fjärrundervisning en förutsättning. Av partimotion 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 15 framgår att utbildning i svenska för invandrare måste få en tydligare koppling till den kommunala vuxenutbildningen och Arbetsförmedlingen samt individanpassas mer. Det ska enligt motionärerna gå att kombinera studierna med praktik och arbete. Utbildning på distans, tillsyn m.m. Enligt partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 29 begärs att utbildning i svenska för invandrare (sfi) ska kunna ges på distans och vara webbaserad. Det skulle enligt motionärerna möjliggöra att fler kan delta i specialiserad svenskundervisning även från orter där sådan utbildning inte tillhandahålls och ge en större flexibilitet för deltagarna att schemalägga sina studier för att exempelvis kombinera med arbete. I yrkande 30 föreslår motionärerna att Skolinspektionen ska utöva tillsyn samt kunna ta över svenskundervisning inom ramen för sfi som inte håller måttet. I motion 2015/16:607 av och (båda M) yrkande 2 begärs att utbildning i svenska för invandrare (sfi) även ska omfatta familjejuridik, privatekonomi och konsumentkunskap. Bakgrund och gällande rätt vuxenutbildning i svenska för invandrare Bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare finns huvudsakligen i skollagen (2010:800), förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning, läroplanen för vuxenutbildningen (SKOLFS 2012:101) och förordningen (SKOLFS 2012:13) om kursplan för utbildning i svenska för invandrare. har beslutat om ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till en effektivare och mer individanpassad utbildning i svenska för invandrare (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). Ändringarna trädde i kraft men ska börja tillämpas fr.o.m. . Utbildning i svenska för invandrare är inte längre en egen skolform inom skolväsendet utan ingår i stället i skolformen vuxenutbildning (20 kap. skollagen). Den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i form av svenska för invandrare. I 20 kap. 24–33 §§ skollagen finns särskilda bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare. Av bestämmelserna framgår bl.a. följande. Utbildning i svenska för invandrare ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Undervisningens omfattning får dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte (20 kap. 24 § första stycket). Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § andra stycket). Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik, eller annan utbildning (20 kap. 25 § första stycket). Huvudmannen ska också verka för att utbildning i svenska för invandrare kan bedrivas under tid då eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av sjukdom, skada eller föräldraledighet och för att utbildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården (20 kap. 25 § andra stycket). Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 26 §). Vidare ska varje kommun aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen (20 kap. 29 §). Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning (20 kap. 30 §). Kursplanen för utbildning i svenska för invandrare Inom utbildning i svenska för invandrare tillämpas fr.o.m. en reviderad kursplan som fastställts i förordningen om kursplan för utbildning i svenska för invandrare. Av kursplanen framgår att utbildning i svenska för invandrare är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Enligt skollagen är det kommunen som ansvarar för att tillhandahålla vuxenutbildningen, men utförandet kan ske på olika sätt och då inte alltid i kommunens egen regi. Kommunerna kan förutom att erbjuda utbildningen i egen regi använda sig av skollagens möjlighet till entreprenad och samverkan (23 kap. skollagen). Att upphandla utförandet av vuxenutbildning är vanligt och genomförs med stöd av lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Det finns en stor mängd aktörer som agerar på den marknad som uppstått till följd av kommunernas upphandlingar av vuxenutbildning. Exempel på sådana aktörer är privata företag, organisationer, föreningar och folkhögskolor. Samverkan mellan kommuner används också för att utföra de utbildningsinsatser som följer av kravet att tillhandahålla utbildningen. Oavsett vilken aktör som bedriver utbildningen har kommunen alltid huvudmannaansvaret. Om en kommun överlämnar uppgiften att bedriva undervisningen på entreprenad får kommunen överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift. Kommunen får också överlämna den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter. Detta senare under förutsättning att entreprenören har fått ett tillstånd enligt förordningen om vuxenutbildning, för utbildning motsvarande komvux eller svenska för invandrare (SOU 2013:76 s. 303). Skolinspektionen är den myndighet som enligt skollagen har tillsyn över skolväsendet (26 kap. 1–18 §§). I skolväsendet ingår bl.a. skolformen vuxenutbildning (1 kap. 1 § skollagen). Med tillsyn avses enligt skollagen en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 §). Av 26 kap. 10–18 §§ framgår Skolinspektionens möjligheter till ingripande vid tillsyn. Vidare ska Skolinspektionen granska kvaliteten i skolväsendet (26 kap. 19–23 §§). Av förordningen (2011:556) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten genom granskning av huvudmän och verksamheter ska verka för att bl.a. alla vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Av Skolinspektionens regleringsbrev framgår att inspektionens löpande tillsyn när det gäller vuxenutbildning i huvudsak ska utövas på huvudmannanivå. Av regleringsbrev framgår att även ska föreslå hur kursplanen för utbildning i svenska för invandrare (sfi) kan förändras så att studievägarna i sfi målgruppsanpassas och blir sammanhållna. ska även se över behovet av andra förändringar i kursplanen för sfi. Denna del ska redovisas till () . Av regleringsbrevet framgår vidare att ska följa upp och analysera kvinnors och mäns sysselsättning eller annan aktivitet efter avslutade studier inom vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare. Särskild vikt ska läggas på analys av etablering på arbetsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Vissa kommuner använder sfx som en samlingsbeteckning för vissa yrkesinriktade utbildningar som bedrivs inom utbildning i svenska för invandrare och svenska som andraspråk. För att ta till vara kunskap och yrkeserfarenhet hos dem som kommer till har bl.a. i och i initierat regionalt samarbete kring specialutbildningar i yrkessvenska, s.k. sfx-utbildningar. Sfx samverkar därutöver med olika parter beroende på yrkesområde. Bland andra finns Svenska för pedagoger () inom . SFP riktar sig till personer som har en dokumenterad pedagogisk eller en akademisk relevant examen/utbildning från sitt hemland. Utbildningen erbjuder yrkesinriktad svenskundervisning samt skolorienteringskurser. SFP samarbetar med Utländska lärares vidareutbildning () vid . Större individanpassning av utbildning i svenska för invandrare m.m. När det gäller frågor som handlar om att utbildning i svenska för invandrare (sfi) bör individanpassas mer samt att den ska kunna kombineras med praktik och arbete inom exempelvis välfärdssektorn vill utskottet anföra följande. En väl fungerande vuxenutbildning i svenska för invandrare är av avgörande betydelse och en förutsättning för att det svenska samhället ska kunna ta emot nyanlända och ge dessa människor möjlighet till en snabbare etablering i samhälls- och arbetslivet. Som framgår ovan har beslutat om ändringar i skollagen som syftar till en effektivare och mer individanpassad utbildning i svenska för invandrare (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). Ändringarna trädde i kraft men ska börja tillämpas . Ändringarna innebär bl.a. att sfi inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ingå i skolformen vuxenutbildning. Huvudmannen för vuxenutbildning i svenska för invandrare ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Vidare ska elevens hemkommun vara skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning inom vuxenutbildning erbjuds studie- och yrkesvägledning. Hemkommunen ska också ansvara för att en individuell studieplan upprättas för varje elev. Utskottet välkomnar de ändringar som gjorts i regelverket. Det krävs enligt utskottet en mer individualiserad utbildning i sfi som är anpassad efter varje individs behov och förutsättningar. Att sfi upphört som en egen skolform och blivit en del av den kommunala vuxenutbildningen bidrar enligt utskottet till en behövlig helhetssyn inom vuxenutbildningen. Utskottet anser att de ändringar som genomförts ger goda förutsättningar för att sfi ska få en högre kvalitet och för att eleven ska kunna kombinera sina studier med praktik eller jobb. I sammanhanget vill utskottet åter nämna den satsning som finns på yrkesvux. har beslutat att ca 4 350 nya helårsplatser inrättas inom yrkesvux 2016 och 5 000 helårsplatser avses inrättas . Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att reservera delar av satsningen på yrkesvux för elever i sfi och svenska som andraspråk inom komvux och särvux på grundläggande nivå (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 195). Här ges således goda möjligheter att kombinera utbildning i svenska med praktik inom t.ex. vården. Mot bakgrund av det anförda ser inte utskottet något skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrker motionerna 2015/16:2782 (FP) yrkande 15, 2015/16:3074 (M) yrkande 19 och 2015/16:3226 (M) yrkande 43. När det gäller s.k. sfx-utbildningar ser utskottet positivt på initiativ som tagits på bl.a. regional nivå kring sådana utbildningar och kommer att följa utvecklingen av dylika initiativ, men ser inte något skäl att vidta några ytterligare åtgärder. Därmed avstyrks 2015/16:2399 (C) yrkande 33. Utbildning på distans, tillsyn m.m. När det gäller frågan om att sfi ska kunna ges på distans och webbaserat vill utskottet peka på att det finns ett regelverk som i huvudsak ger de möjligheter som efterfrågas i det aktuella motionsyrkandet. En del av den kommunala vuxenutbildningen sker på distans. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2015/16:3241 (M) yrkande 29. Vad gäller yrkandet om att Skolinspektionen ska utöva tillsyn över sfi vill utskottet anföra följande. Skolinspektionen är den myndighet som enligt skollagen har tillsyn över skolväsendet, där vuxenutbildning ingår. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:3241 (M) yrkande 30. Vad gäller frågan att sfi även ska omfatta ämnena familjejuridik, privatekonomi och konsumentkunskap vill utskottet anföra att av kursplanen framgår att sfi är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utskottet ser inte något skäl att ändra denna ordning och avstyrker därmed motion 2015/16:607 (M) yrkande 2.