bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — I motion 2016/17:1375 av och (båda SD) föreslås det att en nationell plattform för dem som arbetar med studie- och yrkesvägledningsfrågor inrättas. Syftet med plattformen är enligt motionärerna att varje studie- och yrkesvägledare ska kunna söka stöd och bilda kontaktnät i en bredare kontext. I motion 2016/17:1382 av och (båda SD) anför motionärerna att man bör utreda möjligheterna att införa gemensam skolklädsel på frivillig basis. Motionärerna menar att denna skoluniform förslagsvis bör vara avgiftsfri. I motion 2016/17:1384 av och (båda SD) begär motionärerna att staten inför och driver en nationell databank över inspelade lektioner. Syftet med denna databank är enligt motionärerna att lärare runt om i landet ska kunna ta del av och lära sig av kollegors misstag och framgångar. I motion 2016/17:1386 av och (båda SD) anför motionärerna att möjligheter till förlängd utbildning för alla som läser idrottsutbildningar på gymnasial nivå bör utredas. I kommittémotion 2016/17:3453 av i m.fl. (C) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med och 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med . Motionärerna föreslår även en ökning av anslagsnivån i förhållande till regeringens förslag för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår dessutom en begränsning av pris- och löneomräkningen . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån på ytterligare nio anslag inom området Barn- och ungdomsutbildning. Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. att avsätts för ett genomförande av ett förfarande med externt rättade nationella prov, för en satsning på organisationer som arbetar med entreprenörskap i skolan (exempelvis Ung Företagsamhet), för en satsning på organisationen for , för en satsning på ökad undervisningstid i svenska för nyanlända elever, för att bygga ut karriärtjänstreformen för lärare och för en ökning av antalet karriärtjänster i utanförskapsområden. I kommittémotion 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs att kursen Entreprenörskap, t.ex. genom Ung Företagsamhet, ska göras tillgänglig inom fler nationella program inom gymnasieskolan. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 3 efterfrågas ett transparent och tydligt karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare. Motionärerna vill därför utöka antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyexaminerade lärare. Motionärerna vill även att det inrättas tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå liksom arbete inom näringslivet. I yrkande 4 begärs att skickliga lärare och skolledare som arbetar på skolor i utanförskapsområden ska premieras. I yrkande 30 föreslås att de nationella proven i skolan hanteras och rättas av fristående examinatorer, att proven digitaliseras och att proven äger rum kontinuerligt under skolåren för att skapa ett ökat fokus på elevernas kunskapsprogression. Förslaget syftar även till att stärka likvärdigheten, rättssäkerheten och stävja betygsinflationen. I kommittémotion 2016/17:3464 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag ökningar av anslagsnivån på anslagen 1:2 med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med 2 och 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 och 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. att avsätts för utbildningsinsatser för förskollärare och lärare med en prioritering av utbildning i specialpedagogik, för riktade insatser för specialpedagogik, till Skolinspektionen för att förstärka tillsynen genom att genomföra regelmässiga stickprov på ett antal förskolor i varje kommun, för en satsning på kvaliteten i förskolor, för en satsning på kvaliteten i fritidshem, för fortbildningsinsatser för att de förskollärare som arbetar i förskoleklass ska bli lågstadielärare vid införandet av en tioårig grundskola, för tillfälliga kostnader som uppstår vid införandet av en tioårig grundskola, för inrättandet av en skolkommission för ökad studiero, för en utbyggnad av karriärtjänstreformen, för karriärtjänster i utanförskapsområden, 2 för vidareutbildning av lärare i ämneskunskaper vid universitet och för att förstärka statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning. Motionärerna föreslår även en nedjustering av pris- och löneomräkningen . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivåerna på ytterligare två anslag inom området Barn- och ungdomsutbildning. I yrkande 2 begärs att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Motionärerna framhåller att de motsätter sig att statsanslag används för kommunala uppgifter som att rusta upp skolgårdar och skollokaler i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. I partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås att en kommission för studiero i skolan ska inrättas som ska få i uppdrag att fördela bidrag och aktivt arbeta för ordning och reda i skolan. Motionärerna betonar att det är viktigt att det tas ett samlat grepp för att skapa ordning, studiero och trygghet i den svenska skolan. I yrkande 9 efterfrågas en fortsatt ökning av antalet förstelärare, särskilt i utanförskapsområden. För de elever som har de sämsta förutsättningarna ska det finnas mer ekonomiska resurser. Dessa elever ska också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa enligt motionärerna ges bättre löne- och arbetsvillkor. I yrkande 11 begärs att huvudmännen efter en viss tids tjänstgöring ska erbjuda alla lärare inom grund- och gymnasieskolan en längre vidareutbildning. För huvudmännen ska det vara ett krav att erbjuda vidareutbildning i ämneskunskaper eller ämnesmetodik på universitet för alla legitimerade lärare inom och gymnasiet som har tjänstgöring som lärare bakom sig. Under denna utbildning ska lärarna få av ordinarie lön. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag bl.a. ökningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med och 1:19 Bidrag till lärarlöner med och minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med , 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med . Dessutom föreslår motionärerna att två nya anslag införs. Motionärerna förordar att anslaget 99:8 Elevhälsogaranti tillförs och anslaget 99:9 Barnomsorgspeng 1 . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. för att minska barngruppernas storlek i förskolan, till ett speciallärarlyft, till en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk för att stödja språkutvecklingen hos nyanlända och för en förstärkning av karriärlärarreformen. I partimotion 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslås att kommunerna inför ett tak för barngruppernas storlek i förskolan, om högst tolv barn för åldern 1–och högst 15 barn för åldern 4–. I yrkande 24 anges att statsbidraget till de kommuner som minskar barngrupperna i förskolan bör ha ett tydligt mål om högst tolv barn i småbarnsgrupperna och endast ges till dem som har uppnått eller som visar att de arbetar mot detta mål. Av yrkande 25 framgår att avsätter ytterligare för att minska barngrupperna i förskolan. Med en ökad kvalitet är det enligt motionärerna rimligt att höja taket i maxtaxan för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. för hushåll med högre inkomster, och därför föreslås att maxtaxan höjs . Motsvarande framförs i kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 37. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 5 anslår motionärerna mer än regeringen på ett speciallärarlyft där lärare erbjuds att komplettera sin grundutbildning med en speciallärarutbildning av lönen. Av yrkande 6 framgår att motionärerna anser att elever med behov av särskilt stöd bör få en bättre anpassad klassrumsmiljö och undervisning av lärare med rätt utbildning i specialpedagogik. I yrkande 8 anges att karriärlärartjänsterna behöver bli fler, inte färre, samt att det behövs fler förstelärare i utanförskapsområden. Motionärerna vill förstärka karriärstegsreformen, vilket innebär ett tillskott med 2017, 2017, 2018 och 2019. I yrkande 21 begärs en kompetenssatsning för att fortbilda svensklärare inom svenska som andraspråk för att stödja språkutvecklingen och möjligheterna för nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk att nå kunskapsmålen. Motionärerna vill att närmare 3 000 personer ska få behörighet som lärare i svenska som andraspråk och föreslår 2017–2020 för ändamålet. I yrkande 32 anförs att en väl utvecklad elevhälsovård främjar såväl en god kunskapsutveckling som det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa hos barn och unga. Motionärerna föreslår därför en förstärkning på elevhälsovården jämfört med både dagens nivå och regeringens förslag och tillför elevhälsovården 2017. Vidare föreslås i yrkande 33 att en elevhälsogaranti införs. Motsvarande framförs i kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 34. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 40 föreslår motionärerna att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn och anhörigas barn i hemmet i åldern 1–. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad och betraktas som inkomst samt vara skattepliktig. Motionärerna avsätter för att införa en sådan barnomsorgspeng. Också motion 2016/17:2493 av (KD) behandlar frågan om införandet av en barnomsorgspeng. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förut-sättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet eller funktionsnedsättning. Utskottet delar regeringens oro för den negativa resultatutvecklingen i skolan (se avsnittet Resultat för utgiftsområdet) och ser positivt på de reformer som regeringen nu genomför inom skolväsendet. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag m.m. och att avstyrka motionerna. har den svenska förskolan genom medvetna politiska satsningar utvecklats och blivit en central del i det svenska utbildningssystemet och berör de flesta barn och familjer i . Utskottet anser att förskolan och annan pedagogisk verksamhet ska hålla hög kvalitet och att förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn. En bra förskola lägger grunden för barnets fortsatta lärande. Utskottet vill understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte deltagit. Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning och de barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. Det finns, som utskottet uttryckt tidigare (bet. 2015/16:UbU11 s. 11), flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, bl.a. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltäthet och barngruppernas storlek. Motsvarande gäller för fritidshemmen. Minskade barngrupper i förskolor m.m. Utskottet vill anföra följande när det gäller yrkanden om minskade barngrupper i förskolor, införande av ett tak för barngruppernas storlek, om ändringar i villkor för statsbidrag, om satsningar på kvaliteten i förskolor och fritidshem och om förstärkt tillsyn över förskolan. Forskningen visar sammantaget, enligt storlek i förskolan (rapport 433, 2016), att barngruppernas storlek har betydelse för barns trygghet, utveckling och lärande. Regeringen genomför en stor satsning för att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/03229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. Av budgetpropositionen framgår att är avsatta för detta ändamål 2016 och beräknas motsvarande belopp (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 104). har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket är satt till 6–12 för barn i åldern 1–respektive 9–15 för barn i åldern 4–. Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om förskolan. Vidare har Skolinspektionen fått i uppdrag av regeringen att –2017 granska förskolornas kvalitet och måluppfyllelse. Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett omfattande arbete för att förskolans barngrupper ska ha en lämplig storlek och för att stärka kvaliteten i förskolan. Utskottet anser att dessa åtgärder och satsningar som redogörs för ovan är viktiga för att nå och hålla god kvalitet i förskolor. När det gäller yrkanden om införande av en s.k. barnomsorgspeng som innebär omsorg om enbart egna barn och anhörigas barn i hemmet i åldern 1–med en viss ersättning, ser inte utskottet skäl för att införa denna modell. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det finns ett regelverk som ger personer, anhöriga eller inte, möjlighet att bedriva godkända former av pedagogisk omsorg. När det gäller bidrag till pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem där dagbarnvårdarens egna barn ingår i barngruppen, får bidrag lämnas för vård av egna barn om de inte är fler än andras barn. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkanden om bl.a. minskade barngrupper, ett tak för barngruppernas storlek, om ändringar i villkor för statsbidrag, förstärkt tillsyn över förskolan och införande av en s.k. barnomsorgspeng. Barnomsorg , nätter och Vad gäller yrkanden som handlar om ökade statliga resurser till barnomsorg , nätter och , s.k. nattis, anser utskottet att det i ett modernt samhälle bör finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider föräldrarna faktiskt arbetar. beslutade den dåvarande regeringen om en förordning (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Statsbidrag lämnades för andra och lämnas för ett kalenderår i sänder –2016. Förordningen tillkom med anledning av ett tillkännagivande från . I samband med sitt förslag om tillkännagivandet till den dåvarande regeringen uttalade utskottet bl.a. att det faktum att man inte kan få barnomsorg som motsvarar ens möjliga arbetstider inte får vara ett hinder för föräldrar, och inte heller för ensamstående föräldrar, att ta ett jobb. Föräldrar som arbetar, eller skulle kunna arbeta, , nätter och ska under trygga former få sitt behov av barnomsorg tillgodosett (bet. 2011/12:UbU13 s. 21, rskr. 2011/12:215). Av budgetpropositionen framgår att antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka. var ca 5 500 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar –6 och . Detta innebär en ökning . Drygt 3 000 barn var inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid 2005. Det var 204 kommuner som erbjöd sådan omsorg , vilket är en ökning med 10 kommuner jämfört med och nästan en fördubbling jämfört med då drygt 100 kommuner erbjöd denna form av omsorg (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 93). Utskottet finner denna utveckling positiv inte minst ur jämställdhetssynpunkt i och med att denna omsorg förbättrar i synnerhet kvinnors möjlighet till förvärvsarbete. Vad gäller yrkandet om att göra kommuner skyldiga att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns föreskrivs det i 25 kap. 5 § skollagen (2010:800) att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Utskottet ser inte skäl till att ändra bestämmelsen. Mot bakgrund av ovanstående ser inte utskottet skäl att vidta ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena. Särskilt begåvade barn i förskolan I fråga om yrkandet om insatser för särskilt begåvade barn i förskolan vill utskottet hänvisa till 8 kap. 2 § skollagen. I bestämmelsen anges att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande och erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. I förskolans läroplan (Lpfö98) framhålls att barngruppen ska ses som en viktig del i barns utveckling och lärande. Barn behöver utvecklas i socialt samspel, kunna utveckla relationer med andra barn och vuxna samt känna trygghet och kontinuitet i barngruppen. Det är enligt utskottet bl.a. viktigt att minska barngruppernas storlek när grupperna är för stora för att alla barn ska kunna ges möjlighet att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar, också de särskilt begåvade barnen. Utskottet ser därför, som framgår ovan, positivt på regeringens fortsatta satsningar för att minska barngrupperna och stärka kvaliteten i förskolan, bl.a. genom fortbildningsinsatser för förskolans personal och förskolechefer. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl att tillstyrka yrkandet om insatser för särskilt begåvade barn i förskolan. När det gäller yrkanden som behandlar frågor om idrott inom fritidshemmens verksamhet vill utskottet inledningsvis anföra att enligt 14 kap. 2 § skollagen är fritidshemmets uppgift att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Vidare framgår av läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Det ska vidare bl.a. anordnas friluftsverksamhet under lärares ledning i den omfattning som rektorn bestämmer (5 kap. 6 § skolförordningen [2011:185]). Utskottet noterar i sammanhanget att pågår satsningen Idrottslyftet som organiseras av (). Satsningen finansieras med medel från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Idrottslyftets syfte är att utveckla verksamheten så att barn och unga i åldern 7–väljer att idrotta i förening och stimuleras till ett livslångt idrottande i föreningsidrotten. I utvecklingsarbetet eller som ett resultat därav kan samverkan med andra aktörer, t.ex. skolor, fritidsgårdar och fritidshem, vara aktuellt. Hur idrottsrörelsen arbetar med dessa frågor är dock en fråga för idrottsrörelsen att bestämma. Regeringen gav uppdrag till ) vid Gymnastik- och att genomföra en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (S2015/08201/FS, delvis). Analysen ska i första hand inriktas på den grupp barn och ungdomar som inte alls eller i begränsad utsträckning är aktiva inom idrottsrörelsen och orsakerna till detta. I uppdraget ingår även att analysera arbete med daglig fysisk aktivitet och undervisning i ämnet idrott och hälsa. ska peka på goda exempel samt belysa metoder och arbetssätt inom idrottsrörelsen och som leder till att fler barn och ungdomar idrottar eller annars är fysiskt aktiva. ska lämna en samlad rapport av uppdraget. Vidare noterar utskottet att fått i uppdrag av regeringen att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever, såväl flickor som pojkar, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (U2016/04956/S). Uppdraget ska redovisas till () . Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkandena om idrott inom fritidshemmens verksamhet. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden behandlar lärares karriärutveckling och behovet av lärarassistenter och fortbildning. Svenskt skolväsende har haft problem med att rekrytera tillräckligt många utbildade lärare och förskollärare. Många insatser har genomförts för att stärka lärar- och förskolläraryrkenas attraktivitet i syfte att locka fler studenter till utbildningarna men också för att få fler yrkesverksamma att stanna i yrket. Utskottet instämmer med regeringen i att en viktig del i att motverka lärarbristen är att utbildade lärare väljer att fortsätta att arbeta som lärare. Personer med en behörighetsgivande utbildning som inte arbetar i skolväsendet är en outnyttjad resurs. Enligt () uppgick antalet personer med en lärarutbildning som arbetade i yrken utanför skolan till nästan 40 000 personer 2013 (SCB 2016, 40 000 lärare arbetar inte med undervisning, artikel 2016:4). Utskottet vill även understryka att de kommande pensionsavgångarna bland lärare är den största orsaken till den befintliga och prognostiserade lärarbristen. För att göra läraryrket mer attraktivt behöver lärarna ges tid att ägna sig åt undervisningen och möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Även förskollärare och fritidspedagoger behöver ges bättre möjligheter att utvecklas i sina professioner. Utskottet instämmer med regeringen i att det inte finns några snabba lösningar som löser lärar- och förskollärarbristen och vänder utvecklingen i skolan. Utskottet anser därför att det som det är av yttersta vikt att på kort sikt tillgodose det akuta behovet av lärare i skolväsendet finns ett behov av att stärka läraryrkets status och attraktivitet för att kunna säkra tillgången till kompetenta lärare på . Ett sådant arbete behöver ske på såväl nationell som lokal nivå. Utskottet vill därför uppmärksamma de beslutade och pågående insatser som regeringen har tagit initiativ till för att stärka läraryrkets attraktivitet och påminna om att ansvaret för frågor om läraryrkets attraktivitet är delat mellan stat och skolhuvudmän. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen har initierat Lärarlönelyftet och vidareutvecklat karriärtjänstsystemet för att göra en lärarkarriär attraktiv. Regeringens arbete fortsätter också inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket som regeringen tagit initiativ till i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 s. 53). Den nationella samlingen för läraryrket har ett tydligt fokus på att stärka läraryrkets attraktivitet, bl.a. genom statliga insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i och andra åtgärder som ger läraren bättre förutsättningar att ge varje elev en undervisning av god kvalitet.