bet · H301AU7 · 2016-03-17 00:00:00 — Eftersom pensionssystemet bygger på den s.k. livsinkomstprincipen innebär det att den som förlänger sitt arbetsliv även har ett större belopp att fördela på de återstående levnadsåren. Som ett första steg bör därför rätten att vara kvar i arbetslivet höjas till . I likhet med utskottet anser jag att det arbete som Pensionsgruppen och arbetsmarknadens parter gör i frågan är värdefullt varför detta bör beaktas vid eventuella initiativ på området. bör åtgärder inom arbetsmiljöområdet beaktas. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:1480 (FP) yrkande 3 och delvis tillstyrkande av motionerna 2015/16:204 (FP), 2015/16:2589 (M) yrkande 4 och 2015/16:2599 (M) yrkande 1, att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör vidta åtgärder för att som ett första steg höja åldersgränsen för rätten att vara kvar i arbetslivet till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arbetsrätt och offentlig upphandling, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2015/16:449 av och (båda S) och 2015/16:1407 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. De problem som upphandlingar inom kollektivtrafiken innebär för de anställda har blivit alltmer uppenbara. När en ny entreprenör vinner en upphandling av kollektivtrafiken i ett län sägs som regel alla anställda hos den tidigare entreprenören upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen. Vanligtvis erbjuds många av de anställda jobb hos den nya entreprenören, men den kan välja ut vilka, utan hänsyn till turordningsreglerna. Anställda i offentliga verksamheter som upphandlas förlorar därmed i praktiken den anställningstrygghet de har rätt till enligt anställningsskyddslagen. Turordningsreglerna och rätten till återanställning är till för att skydda arbetstagarna från godtyckliga uppsägningar. Skyddet är särskilt viktigt för äldre anställda, men också för fackliga företrädare, skyddsombud och anställda som utnyttjar sin lagliga rätt att vara frånvarande på grund av exempelvis politiska uppdrag. Risken är uppenbar att anställda i upphandlade verksamheter blir rädda för att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag eller på annat sätt riskera att betraktas som obekväma av arbetsgivaren, eftersom det kan leda till att de blir av med jobbet vid nästa upphandling. Det är uppenbart att det inte är tillräckligt att försöka lösa frågan via kollektivavtal. För att komma till rätta med problemet krävs lagändringar. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:124 (V) yrkande 12, att regeringen bör återkomma med förslag till ändringar i anställningsskyddslagen, medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:460 av och (båda S) samt 2015/16:1355 av (M) yrkande 1, 2015/16:1457 av (M) yrkande 1, 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:2414 av (C), 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:3054 av m.fl. (FP). Trots att relativt få arbetsgivare har använt sig av möjligheten att undanta två anställda från turordningen har undantagsregeln stor betydelse. Den inskränker förhandlingsrätten och ökar otryggheten för alla anställda på små arbetsplatser. Det finns inga sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. uppfattning är att anställningsskyddslagen även utan undantagsregeln skulle ge parterna tillräckligt utrymme att förhandla fram lösningar vid uppsägningar på grund av arbetsbrist som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var, genom kravet på tillräckliga kvalifikationer, skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Jag anser, med tillstyrkande av motionerna 2015/16:124 (V) yrkande 5 och 2015/16:460 (S), att regeringen bör återkomma med förslag om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § anställningsskyddslagen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3054 av m.fl. (FP), 2015/16:1355 av (M) yrkande 1 och 2015/16:1457 av (M) yrkande 1 och 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:460 av och (båda S), 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:2414 av (C) och 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 1. Dagens regelverk ger ett företag goda möjligheter att relativt snabbt anpassa storleken på sin personalstyrka vid arbetsbrist jämfört med i andra länder. Men möjligheterna att behålla nödvändiga nyckelpersoner eller dem som har bäst kompetens är små om man inte kan göra särskilda uppgörelser med facket. Många företagare vittnar också om att den strikta arbetsrätten gör att de drar sig för att anställa. Trösklarna för dem som inte fått fotfäste på arbetsmarknaden blir höga. Turordningsreglerna gör också att dessa grupper, som ofta är sist anställda, blir de som först får sluta vid arbetsbrist. En arbetsmarknad med regleringar från en annan tid får även följder för den som har ett arbete. Turordningsreglernas premierande av anställningstid låser fast människor vid det befintliga arbetet på bekostnad av arbetsmarknadens matchningsmekanismer, löneutveckling och personlig utveckling. De nuvarande turordningsreglerna i anställningsskyddslagen behöver ersättas med turordningsregler som baseras på den enskildes kompetens. Anställningsskyddslagen ska även i fortsättningen vara dispositiv, vilket betyder att arbetsmarknadens parter är fria att själva avtala om hur turordningsreglerna ska utformas inom deras bransch. Sådana samtal bör resultera i lämpliga kriterier för hur kompetens ska värderas i turordningen inom varje bransch. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:3054 (FP) och delvis tillstyrkande av motionerna 2015/16:1355 (M) yrkande 1 och 2015/16:1457 (M) yrkande 1, att regeringen bör återkomma med förslag om nya turordningsregler i anställningsskyddslagen som baseras på den enskildes kompetens. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2015/16:124 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:460 av och (båda S), 2015/16:1355 av (M) yrkande 1, 2015/16:1457 av (M) yrkande 1, 2015/16:2414 av (C), 2015/16:2630 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:3054 av m.fl. (FP). Med ekonomins tvära kast krävs att företagen har god omställningsförmåga. En utebliven order kan med ett penndrag försätta ett annars expanderande och lönsamt företag i kris. Företag måste kunna ställa om och behålla nyckelpersoner vid förändrade villkor för företaget. Annars utgör bristen på flexibilitet ett skäl för många företag att tveka inför att anställa när utsikterna ser ljusare ut. För att främja ett flexiblare arbetsliv där företagen har bättre förutsättningar att hantera dagens förutsättning bör undantagen från turordningsreglerna i anställningsskyddslagen utökas. Det nuvarande undantaget görs för två anställda i företag med upp till tio anställda och har varit betydelsefullt för företags benägenhet att våga anställa även i tider då konjunkturen kan tyckas bister. vill att undantaget ska utökas så att det gäller för fyra personer oavsett företaget storlek. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:1991 (KD) yrkande 10, att regeringen bör återkomma med ett förslag om att ändra turordningsreglerna i anställningsskyddslagen i enlighet med det ovan anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stridsåtgärder på svensk arbetsmarknad, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2015/16:2298 av i (M). Liksom utskottet är jag väl medveten om att har förhållandevis få strejker. Däremot menar jag att det finns flera andra konflikter på den svenska arbetsmarknaden. Fler och fler anställda och företag hamnar i avtalslösa tillstånd när ett avtal löpt ut. Hot om konfliktåtgärder förekommer fortfarande i stor utsträckning, och i vissa fall görs också allvar av hoten i proportioner som inte står i paritet till vad avtalstvisten gäller. I syfte att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden vill stärka medlingens roll och skapa en proportionalitet i sympatiåtgärder så att de inte oskäligt drabbar någon motpart eller hotar samhällsviktiga funktioner. Parterna bör inte få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling vid eller, om parterna är eniga, den oberoende part som parterna enats om. Vidare finns det skäl att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden för att skapa ökad proportionalitet mellan aktörers aktionsutrymme och förhindra att samhällsviktiga funktioner används i konflikter. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:1991 (KD) yrkandena 11 och 12, att regeringen i enlighet med vad som anförts ovan bör dels återkomma med förslag om att begränsa rätten till arbetsrättsliga konfliktåtgärder, dels se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Integritetsskydd i arbetslivet, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2015/16:1011 av (S). Det är viktigt att människor som begått brott kan återgå och få möjlighet till egen försörjning genom arbete efter avtjänad påföljd. har förberedelser för tiden efter anstalt utvecklats. Möjligheterna att studera har förbättrats och Arbetsförmedlingen samverkar med Kriminalvården. Utöver att många kan ha bristande utbildning och arbetslivserfarenhet vid frigivningen är det ingen tvekan om att utvecklingen där allt fler arbetsgivare begär utdrag ur belastningsregistret, alternativt kräver att den arbetssökande själv ska begära ut informationen och bifoga den med sin ansökan, innebär större svårigheter för många att få jobb. Det undergräver grundläggande rättsliga principer och är ingen garanti för att förhindra anställning av olämpliga personer. Ur ett arbetsgivarperspektiv finns en risk att registerkontroller ger en falsk känsla av trygghet. Utredningen om registerutdrag i arbetslivet lämnade sitt betänkande till den dåvarande arbetsmarknadsministern (2014:48). Utredningen föreslår en ny lag med förbud för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret. En arbetsgivare som bryter mot förbudet ska få betala skadestånd. Utredningen konstaterar bl.a. att antalet utdrag ur belastningsregistret har ökat kraftigt och att det till stor del är utdrag som begärs av arbetsgivare inför anställning. Det innebär ett inte avsett utnyttjande av utdragen. Utredningen slår vidare fast att arbetsgivarnas tillvägagångssätt innebär en kränkning av arbetssökandes personliga integritet. Med hänsyn till dömda personers möjlighet att återanpassa sig i samhället är det viktigt att arbetsgivares registerkontroll begränsas. Det har gått utredningen överlämnade sitt förslag till regeringen. Det är hög tid för regeringen att vidta åtgärder. Vi anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:2307 (M) yrkande 8 och delvis tillstyrkande av motionerna 2015/16:34 (V) yrkande 8 och 2015/16:1011 (S), att regeringen bör återkomma med förslag om att begränsa arbetsgivares möjlighet att utan författningsstöd begära utdrag ur belastningsregistret inför anställning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Integritetsskydd i arbetslivet, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2015/16:1011 av (S) och 2015/16:2307 av m.fl. (M) yrkande 8. Vår personliga integritet måste vara skyddad både när vi är på jobbet och när vi söker jobb. Kontrollen och övervakningen av anställda och arbetssökande har ökat . Den tekniska utvecklingen gör det allt enklare för arbetsgivare att kontrollera och övervaka arbetstagare, inte sällan utan vår kännedom. Övervakning via kameror, avlyssning av telefonsamtal och inloggning på anställdas datorer har blivit allt vanligare. Anställda utsätts för drogtester och medicinska kontroller utan tydliga motiv eller kvalitetskrav. Arbetsgivare tar sig också allt oftare rätten att kräva detaljerad information om hälsa och personliga förhållanden från dem som söker jobb. Antalet utdrag ur polisens belastningsregister har exempelvis ökat explosionsartat . Enligt är det arbetsgivares krav på att arbetssökande ska visa upp ett utdrag som står för hela ökningen. Det är en allvarlig utveckling som utsätter människor för helt onödiga integritetskränkningar och bidrar till en ökad utsortering i arbetslivet. Dagens lagstiftning är spretig, svårgenomtränglig och otillräcklig. Det behövs en samlad och överskådlig lagstiftning som sätter tydliga gränser för vad arbetsgivare har rätt att ta reda på när vi är anställda eller arbetssökande och vilka metoder de får använda. Lagen bör utformas så att den harmonierar med övrig arbetsrättslig lagstiftning och blir tydlig och enkel att tillämpa. I betänkandet Integritetsskydd i arbetslivet (SOU 2009:44) finns förslag till en sådan lagreglering. Förslaget innebär bl.a. ett förbud för en arbetsgivare att utan lagstöd begära att en arbetssökande ska visa upp ett belastningsregisterutdrag eller ett utdrag ur misstankeregistret. Även utredningen i arbetslivet (SOU 2014:48) innehåller förslag om att det ska vara förbjudet för arbetsgivare att utan författningsstöd begära att en arbetssökande ska visa upp eller överlämna ett utdrag ur belastningsregistret. ser överlag positivt på förslagen i dessa utredningar. Förslagen skulle om de blev verklighet bidra till att stärka skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet. Utredningarnas förslag har även tillstyrkts av de fackliga centralorganisationerna. Det är dags att regeringen går vidare med utredningarnas förslag. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:34 (V) yrkande 8 och delvis tillstyrkande av motionerna 2015/16:1011 (S) och 2015/16:2307 (M) yrkande 8, att regeringen i enlighet med vad jag har anfört ovan bör återkomma med förslag som har sin utgångspunkt i betänkandena Integritetsskydd i arbetslivet (SOU 2009:44) och Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48). Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tidsbegränsade anställningar, punkterna 2 och 3 (V) (V) anför: I flera motioner framförs olika förslag om tidsbegränsade anställningar. motionerade om tidsbegränsade anställningar under allmänna motionstiden /16. Dessa yrkanden behandlades av utskottet i samband med att regeringens proposition om skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar behandlades (bet. 2015/16:AU5). Inte minst anser att anställningsformen allmän visstid bör avskaffas till förmån för bestämmelser om att objektiva kriterier ska kunna anges vid anställning på visstid. Parterna ska kunna komma överens om lämpliga former. vänder sig mot det godtycke som systematiseras genom allmän visstid. Eftersom inte har några yrkanden om tidsbegränsade anställningar i det nu aktuella ärendet har jag valt att inte reservera mig mot utskottets motivering. Jag står dock fast vid den ståndpunkt som framfördes i två reservationer i betänkande 2015/16:AU5 om behovet av ytterligare åtgärder för att begränsa missbruket av tidsbegränsade anställningar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:34 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag med utgångspunkt i betänkandena Integritetsskydd i arbetet (SOU 2009:44) och Registerutdrag i arbetslivet (SOU 2014:48), och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:36 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka rätten till heltid genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mertidsbegreppet bör tas bort ur arbetstidslagen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 13 § arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:60 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:124 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör kortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning och om att tiden under vilken företrädesrätten gäller bör förlängas efter anställningens upphörande och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en ändring i EU:s bemanningsdirektiv så att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras ett lagtillägg om att det inte är tillåtet att använda inhyrning för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att anlita inhyrda från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning, och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den fackliga vetorätten i lagen om medbestämmande i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om uthyrning av arbetstagare bör kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den arbetsrättsliga lagstiftningen, LAS och MBL, samt lagen om offentlig upphandling bör skrivas om, så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:204 av m.fl. (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åldern för rätten att vara kvar i arbetslivet måste höjas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:328 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglerna för dispens för extra övertid och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:340 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt skydd för anställda i oseriösa företag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:348 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bemanningsföretag och entreprenadföretag i samma koncern och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:378 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör fortsätta verka för att förändra utstationeringsdirektivet i syfte att säkerställa att direktivets regler tolkas som ett golv för löne- och anställningsvillkor, inte som ett tak, och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör fortsätta verka för att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll, och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om permanent skydd för den svenska kollektivavtalsmodellen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med anmälningsskyldighet för utländska företag som utstationerar arbetstagare till bör utvidgas så att även köparna omfattas av sanktionsansvaret, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:449 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ratificera konvention 94 och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:460 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagen om anställningsskydd, LAS, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:461 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om företrädesrätt till återanställning enligt lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:467 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att heltid ska vara norm på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:471 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till heltidsarbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:476 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:490 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka äldres möjligheter på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:624 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge förtroendevalda inom rätt till ledighet från sitt arbete när de utför sitt uppdrag och tillkännager detta för regeringen.