bet · H401MJU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Därmed skulle svensk basindustri kunna fortsätta att vara världsledande när det gäller miljöprestanda som den långsiktiga konkurrenskraften stärks. Det anförs dessutom att genom regeringens satsningar på Smart industri och samverkansprogram för innovation ska samarbete mellan stat och näringsliv stärkas. Regeringen påtalar att forskningsbehoven på klimatområdet även fortsättningsvis är stora och att regeringen därför gör en satsning på klimatforskning. Som ovan redovisats föreslår regeringen att ett tioårigt nationellt forskningsprogram om klimat inrättas av Formas i samverkan med andra relevanta forsknings-finansiärer och aktörer. Vidare kan redovisas att regeringen uppdrog åt att genomföra utlysningar och samordna de statliga innovationsfrämjande insatserna för minskade processutsläpp inom svensk industri. Resultatet av uppdraget och hur medlen har använts ska delredovisas till , och . Miljömålsberedningen har i betänkandet om en klimat- och luftvårdsstrategi för föreslagit att en bioekonomistrategi för bör utvecklas i syfte att främja att nya hållbara biobaserade material och bränslen ersätter fossilbaserade motsvarigheter. Beredningen föreslår även att utvecklingen av styrmedel för att nå beredningens förslag till mål bör utformas så att de långsiktigt bidrar till att öka efterfrågan på hållbara biobaserade produkter. Dessutom föreslås att regeringen bör ge i uppdrag till att utveckla uppföljningsmått så att man kan följa utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi och substitutionen av fossila råvaror, dvs. hur fossila råvaror ersätts. Miljömålsberedningen anger även att strategin bör vara förankrad i både näringslivet och politiken, att utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi ska ske på ett sätt som inte äventyrar övriga miljökvalitetsmål samt att biobaserade produkter så långt som möjligt bör användas där de gör störst klimatnytta. I budgetpropositionen välkomnar regeringen förslag och anför att grunden nu ska läggas för en cirkulär och biobaserad ekonomi för att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald. En sådan utveckling skulle öka resurseffektiviteten, minska miljö-, klimat- och hälsopåverkan och gynna näringslivsutveckling och nya jobb i hela landet. En förutsättning för detta är enligt propositionen en hållbar råvaruproduktion och giftfria materialströmmar. Regeringen avser att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi nationellt genom att ta fram en agenda för biobaserad näringslivsutveckling och ett samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi. Samverkansprogrammet ska vara grunden för att tillsammans med näringsliv, offentlig sektor, akademi och organisationer göra rätt prioriteringar för omställningen till cirkulär och biobaserad ekonomi. Som ovan har nämnts avser regeringen att presentera en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk och nya mål med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag. I budgetpropositionen uppges även att arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet och till utvecklingen av en växande bioekonomi. För att tillvarata skogens betydelse för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. avser regeringen att återkomma till om det nationella skogsprogrammet och därefter utarbeta en handlingsplan för att genomföra programmet. Enligt propositionen ska synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten utvecklas, särskilt Samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. Tillväxtanalys och () fick i uppdrag av regeringen att undersöka hur stor del av de olika sektorerna inom svensk ekonomi som är biobaserade. Myndigheterna fick också i uppgift att titta på hur stor del av den totala ekonomin dessa bioekonomiska sektorer utgör i förhållande till BNP, förädlingsvärde, sysselsättning och export. Tillväxtanalys redovisade uppdraget . Myndigheten lämnar i rapporten ett antal förslag till regeringen, bl.a. att det bör göras en strukturerad analys av utmaningarna inom den svenska bioekonomin och att lämpliga styrmedel för att hantera dessa bör identifieras. Dessutom föreslår de att utbyte och samarbete mellan företag, universitet, forskningsinstitut och andra intressenter inom bioekonomiområdet bör stimuleras. I rapporten anger de också att SCB och Tillväxtanalys bör få i uppdrag att utveckla statistiken samt att indikatorer för uppföljning bör tas fram. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till anslag 1:17 Klimatinvesteringar , så som det har redovisats ovan. Regeringen bedömer att förutsättningarna för god miljö- och samhällsnytta av de satsningar som kommit igång och som anslaget möjliggör framöver är mycket stora. Åtgärderna bedöms av regeringen ha positiva effekter på såväl flera miljökvalitetsmål som på teknikutveckling och teknikspridning, vilket i förlängningen kan ha inverkan på sysselsättning och svensk konkurrenskraft. I budgetpropositionen redovisas att med dessa anslagsmedel fram till har beviljat investeringsstöd om ca till åtgärder som beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Exempel på åtgärder som beviljats investeringsstöd är nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara bränslen, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Inom ramen för Landsbygdsprogrammet genomförs en rad åtgärder som bidrar till att minska jordbrukets påverkan på klimatet, bl.a. omfattande rådgivning för att öka resurseffektiveten i jordbruket. Enligt propositionen har regeringen förstärkt metanreduceringsersättningen inom jordbruket. Syftet är att ersätta producenter för den dubbla miljönytta som uppstår vid produktion av biogas från stallgödsel. Det finns också ett investeringsstöd till biogas. Stödet omfattar investeringar som behövs för att kunna producera, lagra och förädla biogas. När det gäller förslaget om ett nytt anslag om laddinfrastruktur kan noteras att det förekommer liknande anslagsförslag inom andra utgiftsområden. föreslår att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur under utgiftsområde 21 Energi (mot. 2016/17:3438 av m.fl. yrkande 1 i denna del). Liberalerna föreslår att avsätts till ett nytt anslag, också det med benämningen Laddinfrastruktur under utgiftsområde 21 Energi (mot. 2016/17:3459 av m.fl. yrkande 1 i denna del). föreslår att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer (mot. 2016/17:3391 av m.fl. yrkande 1 i denna del). Dessa anslagsförslag behandlas under respektive utgiftsområde. Så som det redogörs för under anslag 1:17 Klimatinvesteringar föreslår regeringen att anvisas till anslaget . Anslaget får användas för klimatinvesteringar på regional och lokal nivå och för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för dessa ändamål. redovisade (rapport ) hur arbetet med åtgärder under anslag 1:17 Klimatinvesteringar fortskrider till regeringen. Av redovisningen framgår att utbyggnad av laddningsstationer är den åtgärdstyp som är störst både i antal beviljade ansökningar och av det totala antalet inkomna ansökningar. till beviljade belopp är andelen lägre. av de beviljade stödmedlen har gått till denna kategori. Fram till redovisningstidpunkten hade beviljat 367 ansökningar, varav totalt 230 avsåg laddstationer som ska ge 3 849 nya laddningspunkter. Huvuddelen av laddningspunkterna är för publik laddning. I regleringsbrevet för framgår att myndigheten ska lämna en redovisning till av arbetet med klimatinvesteringsstödet och hur laddinfrastrukturen för elfordon har utvecklats . I direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen anges att medlemsstaterna ska ta fram och underrätta kommissionen om sina nationella handlingsprogram bl.a. när det gäller antalet laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten. handlingsprogram beslutades av regeringen (N2016/07176/MRT). I budgetpropositionen anges att arbetet med fossilfria resor och transporter är högt prioriterat och att visionen är en fossilfri fordonsflotta. Det påpekas att kraftfulla insatser och nya målsättningar krävs för att målsättningarna på klimatområdet ska nås och för att ska kunna ha en fossilfri fordonsflotta. Regeringen uppger att man fortsätter att se över vilka styrmedel som behövs för att dessa målsättningar ska uppnås. Enligt propositionen vill regeringen främja att godstransporter flyttas över från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen har också avsatt resurser för att införa en miljökompensation för godstransport på järnväg. Av propositionen framgår även att arbetet med energieffektivisering, förnybara drivmedel och elektrifiering fortsätter och att regeringen ska verka på nationell nivå och EU-nivå för att skapa stabila villkor och långsiktiga förutsättningar för en fossilfri fordonsflotta. Regeringen understryker att alla aktörer ska kunna förutsäga vilka villkor som ska gälla när man står i begrepp att köpa nya miljöfordon. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar införde regeringen en elbusspremie. Enligt propositionen har eldrivna bussar stor potential att minska utsläppen av såväl klimatutsläpp, luftföroreningar och buller. Detta underlättar förtätning av bostäder i storstäder och frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Regeringen uppger att man avser att lämna ett förslag på ett system som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Man har även tillsatt utredningar om att utforma dels en vägslitageskatt för svenska och utländska tunga lastbilar (dir. 2015:47), dels en skatt på flygresor (dir. 2015:106). tillsattes en utredning för att se över den svenska jaktlagstiftningen. Ett delbetänkande om utvärdering av myndighetsansvaret för jakt- och viltförvaltning överlämnades (SOU 2013:71). Utredningen föreslog i första hand att en ny sammanhållen myndighet för jakt- och viltförvaltning, , skulle inrättas. (2014/15:MJU9, rskr. 2014/15:154) fattade ett beslut om att tillkännage för regeringen att en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning bör inrättas. I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skrivelse 2015/16:75), som överlämnades till , bemötte regeringen tillkännagivandet om en ny myndighet för jakt och viltförvaltning. Regeringen angav att delbetänkande om myndighetsansvaret för jakt- och viltförvaltning har remitterats och att bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning samt att frågorna analyseras och att ärendet bereds vidare. upprepade sin begäran genom att tillkännage för regeringen att frågan om en ny myndighet för jakt- och viltförvaltning bör utredas senast (bet. 2015/16:MJU19, rskr. 2015/16:227). Enligt uppgift från berörda departement bereds frågan fortfarande inom . redovisade en strategi för svensk viltförvaltning med en övergripande vision, mål och delmål för det ansvar som har som central myndighet för frågor om vilt, rovdjur och jakt samt som vägvisare för andra myndigheter och aktörer. Strategin har enligt regeringen remissbehandlats med ett positivt mottagande. Vissa förslag bereds inom , medan nu arbetar utifrån den huvudsakliga inriktningen i strategin. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2016/17:8) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 20. Genom beslut om ramar för budgetens utgiftsområden, är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har utskottet under de berörda anslagen lämnat vissa kompletterande uppgifter som utskottet hänvisar till. Därmed tillstyrker utskottet de anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som regeringen föreslagit för . Dessutom tillstyrks de övriga förslag till riksdagsbeslut som hör till anslagen och har lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig även i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Ändring av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget Utskottets förslag i korthet godkänner ändringen av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget. Regeringen föreslår att godkänner ändringen av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget. Förslaget uppges inte ha några ekonomiska konsekvenser för . godkände ett minsterrådsförslag om en överenskommelse om Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco, ). Överenskommelsen ratificerades av året därpå 1999 (prop. 1998/99:14, bet. 1998/99:FiU12, rskr. 1998/99:17) och trädde i kraft . Enligt överenskommelsen (SÖ 1999:22) ska bolaget ha som ändamål att främja investeringar av nordiskt miljöintresse i genom att finansiera företag i dessa länder. Vid Nordiska ministerrådets möte beslutade de nordiska miljöministrarna att rekommendera länderna att godkänna ett beslut om ändring av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget. Ändringen innebär att det geografiska mandatet utvidgas på så sätt att bolaget ska ha som ändamål att främja investeringar av nordiskt miljöintresse med tyngdpunkt på . Det betyder att tyngdpunkten för bolagets verksamhet även fortsättningsvis ska vara i , men att bolaget också kommer att ha möjlighet att agera utanför denna region. Ändringen träder i kraft efter den dag då samtliga avtalsslutande stater har deponerat sina instrument för ratificering, godtagande eller godkännande hos det finska utrikesministeriet. Ändringen är enligt regeringen nödvändig för att bolaget ska kunna följa de nordiska ländernas miljö- och klimatprioriteringar på ett effektivt sätt, utnyttja synergier och sprida risker. De nordiska miljöministrarna har rekommenderat att det Nordiska miljöfinansieringsbolaget ska få ett utvidgat ändamål så att bolaget har möjlighet att främja investeringar av nordiskt miljöintresse utanför , även om tyngdpunkten för bolagets verksamhet även fortsättningsvis ska vara i . Syftet är att bolaget ska kunna följa de nordiska ländernas miljö- och klimatprioriteringar på ett effektivt sätt, utnyttja synergier och sprida risker. Utskottet tillstyrker att ändringen av överenskommelsen om Nordiska miljöfinansieringsbolaget godkänns. Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut för perioden –2015 Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta bort utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för de åren. Bemyndigandet innebär också att regeringen har rätt att annullera motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 när så är möjligt. har 2014 och 2015 minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det kommer att uppstå överskott, dvs. återstå ett innehav av utsläppsenheter efter avräkning mot åtagandet inom EU (s.k. Annual Emission Allocation, AEA). Avräkningen mot åtagande sker , i mitten av året och . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter och enligt preliminära siffror blir även överskottet ca 6,5 miljoner. För att bidra till en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU föreslår regeringen att överskotten av utsläppsenheter tas bort . Mot bakgrund av att efterfrågan förväntas vara begränsad och att det saknas ett marknadspris bedömer regeringen att det inte kan anges något ekonomiskt värde för det svenska överskottet av AEA. Under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, s.k. Assigned Amount Unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Det är osäkert om detta kommer att ske , vilket innebär att annullering av AAU för borttagna AEA kan komma att genomföras först . I samband med förra årets budgetbeslut bemyndigade regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som inte skulle komma att behövas för avräkning mot åtagande inom EU (prop. 2015/16:MJU1, bet. 2015/16:MJU1 utg.omr. 20, rskr. 2015/16:103). Utskottet framhöll i betänkandet att ta bort utsläppsenheter dels garanterar att genomförda utsläppsminskningar blir bestående, dels skickar en tydlig signal om politiskt ansvar i klimatpolitiken. Utskottet finner inte skäl att ändra sin inställning. I likhet med regeringen anser utskottet att bör bidra med en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU och tillstyrker att det efterfrågade bemyndigandet lämnas. Annullering av utsläppsenheter under Kyotoprotokollet för åtagandeperioden –2012 Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att annullera de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatinsatser och som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att annullera de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatinsatser och som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Genom programmet för internationella klimatinsatser har förvärvat utsläppsenheter utfärdade under Kyotoprotokollet för utsläppsminskningar som har åstadkommits genom projekt i andra länder. Innehavet av förvärvade utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod uppgår till knappt 8 miljoner certifierade utsläppsminskningar (CER) och knappt 60 000 tillfälliga certifierade utsläppsminskningar (tCER) från projekt i utvecklingsländer. I innehavet ingår också ca 1,25 miljoner utsläppsminskningsenheter (ERU, dvs. Emission Reduction Unit) från projekt i länder med kvantifierade åtaganden under Kyotoprotokollet, samt ca 267 000 tilldelade utsläppsenheter (AAU, dvs. Assigned Amount Unit) som fått levererade för tidiga insatser i sådana projekt innan ERU kunde utfärdas. Parterna till Kyotoprotokollet har möjlighet att ta med sig CER och ERU från den första åtagandeperioden –2012 till den andra perioden –2020. En sådan överföring innebär att utsläppsutrymmet under den andra åtagandeperioden ökar och att den faktiska ambitionsnivån sänks. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att annullera utsläppsenheterna från den första åtagandeperioden. Annullering innebär att utsläppsenheterna, och därmed motsvarande mängd utsläppsutrymme, tas bort. Om de i stället skulle säljas är efterfrågan begränsad och på grund av de stora överskotten på marknaden har priserna på CER och ERU länge varit mycket låga. CER handlas för ca på sekundärmarknaden medan värdet på ERU har varit i princip obefintligt . har tidigare bemyndigat regeringen att annullera överskott av utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (prop. 2014/15: 1 utg.omr. 20, bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:87). Utskottet anförde då att sänder en tydlig signal om politiskt ansvar i klimatpolitiken genom att annullera utsläppsrätterna. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning denna fråga. Det är angeläget både i sak att minska utsläppsutrymmet och för att medborgarnas motivation att bidra till utsläppsminskningar inte ska minska. Utskottet tillstyrker därför förslaget om att bemyndiga regeringen att annullera utsläppsenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bekämpning av mygg (S, M, C). Enligt motion 2016/17:1916 av och (båda M) bör möjligheten för staten att ta ett större ansvar för bekämpning av mygg i nedre ses över. Om det statliga stödet dras in kommer berörda lokalsamhällen att drabbas ekonomiskt. Enligt motion 2016/17:873 av m.fl. (S) behövs en långsiktig strategi mot översvämningsmygg. Myggbekämpningen är en så omfattande åtgärd att kommuner och länsstyrelser har svårt att hantera den på egen hand. I motion 2016/17:2674 av m.fl. (S) påtalas behovet av en mer långsiktig lösning för myggbekämpning än den biologiska bekämpningen med BTI. Enligt motion 2016/17:1173 av (C) yrkande 1 behövs det en femårig finansieringsplan för bekämpning av översvämningsmyggor med Vectobac G vid nedre . Motionären anför att det behövs en långsiktig finansiering för att komma till rätta med förekomsten av myggor i området. Motionären anför också att Biologisk myggkontroll inom NeDa bör ges i uppdrag att utveckla och anpassa en teknik med sterila insekter (SIT) för att kunna minska användningen av bekämpningsmedlet Vectobac G (yrkande 2). Dessutom bör exempelvis ges i uppdrag att se över uppbyggnaden av kapacitet i och att producera och sprida sterila hanmyggor i ett område vid nedre (yrkande 3). Utskottet välkomnade i samband med behandlingen av budgetpropositionen att regeringen hade för avsikt att även fortsättningsvis stödja myggbekämpningen. Dessutom var utskottet i likhet med regeringen positivt till forskning och utveckling som kan leda till att långsiktigt hållbara metoder tas fram för myggbekämpning (bet. 2015/16:MJU1, rskr. 2015/16:103). I en riksdagsfråga (2015/16:782 ) om mygg i Nedre svarade dåvarande miljöministern att har totalt att fördela till de kommuner och länsstyrelser som söker medel för hantering av översvämningsmygg, från och från landsbygdsprogrammet. Medlen ska användas till myggbekämpning och till förebyggande åtgärder. Miljöministern anförde att förebyggande åtgärder är av stor vikt och att man måste hitta en balans mellan förebyggande åtgärder och bekämpning. Ministern hävdade att flera forskningsrapporter har visat att det är möjligt att begränsa massförekomsten av översvämningsmygg på ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart sätt genom en kombination av förebyggande åtgärder och bekämpning, och det är den hantering av frågan som regeringen förespråkar. Jordbruksministern angav att regeringens uppfattning är att myggfrågan ska hanteras och finansieras lokalt och regionalt eftersom det är på denna nivå som man bäst känner de lokala och regionala förutsättningarna. Ministern anförde också att det pågår en intressant utveckling när det gäller internationella projekt, men att det inte finns något konkret förslag för regeringen att ta ställning till. lämnade regeringen uppdrag till , i och i om förekomst av översvämningsmygg. fick i uppdrag att dels bevaka forskningsläget vad gäller åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg, dels sprida information om långsiktiga åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg. Myndigheten ska också bevaka forskningsläget vad gäller bekämpning av översvämningsmygg. i och i ska enligt uppdraget sammanställa regional kunskap om långsiktiga åtgärder för att minska förekomsten av översvämningsmygg. Åtgärderna som genomförs för att minska förekomsten av översvämningsmygg bör vara långsiktiga och främja en hållbar utveckling av landsbygden. Det kan t.ex. handla om att hålla marker öppna genom bete. Uppdragen ska redovisas till senast den l . När det gäller användning av forskningsmedel kan avslutningsvis noteras att cirka hälften av Formas forskningsmedel fördelades inom den öppna utlysningen, där forskare helt fritt lämnar in ansökningar inom Formas ansvarsområden.