bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — 2006 hade man visserligen en liten topp; där var summan . Därefter sjönk den till mer normala nivåer 2007 – 5 miljarder. 2014 var den uppe i 10 miljarder, nästan en fördubbling som migrationsministern var ansvarig. Den senaste siffran tror jag är 50,5 miljarder, alltså en ökning med tio gånger. Jag tänkte fråga lite grann kring det här med hur man har sett på detta i förhållande till de budgetregler och budgetlagar som finns. I budgetlagen finns bland annat uttrycket ”god hushållning”. Där pratas det om att man ska undvika onödiga utgifter. Onödiga utgifter ska undvikas, och verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet. Statens medel ska hanteras säkert. Kan ge en kommentar kring detta? : Tack så mycket för frågan! Uttrycket ”god hushållning” i budgetlagen uppfattar jag ju handlar om hur de resurser har anvisat för en viss verksamhet används. Tittar man på förarbetena till budgetlagen innebär ju ”god hushållning” bland annat att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet, att statens medel ska hanteras säkert och att statens tillgångar i övrigt ska förvaltas väl, liksom skulder och så vidare. God hushållning handlar alltså inte om nivån på ett anslag, utan det handlar om hur anslaget används. Nivån på anslaget beslutas av och är ju ett uttryck för politiska prioriteringar som en regering har. Sedan ska dessa medel, enligt bestämmelsen om god hushållning som hänvisar till, användas så att hög produktivitet uppnås – det vill säga att man får så mycket verksamhet som möjligt för pengarna. Som statsråd var det helt riktigt mitt ansvar att se till att kravet på god hushållning i förhållande till utgiftsområde 8 uppfylldes. som nämns i granskningsanmälan utökades ansvarstagandet på det här utgiftsområdet på grund av att antalet människor som sökte hjälp ökade. Men regeringen sökte kontinuerligt förbättra budgethushållningen genom flera olika åtgärder. Till exempel fick i uppdrag att förbättra sin analysfunktion och därmed sin prognossäkerhet, vilket också framgår i verkets regleringsbrev. Regeringen strävade också efter att skapa en bättre förutsägbarhet för att kunna åstadkomma ett bättre utnyttjande av de statliga resurserna. En annan fråga jag också gärna vill lyfta fram är regeringens arbete med att skapa en ny boendeform för de ensamkommande barnen, vilken skulle vara varken så ingripande eller så kostsam som de befintliga lösningarna. arbetade regeringen med att aktivt minska kostnaderna för utgiftsområdet och med att hushålla med befintliga och tillkommande resurser. (SD): Det är som säger viktigt att man följer upp och utvärderar effekter av de beslut man faktiskt har fattat. Jag ser att nickar, så jag antar att han håller med. I regleringsbrevet för 2013 är det ett av de mål som står där. Det står att ett av målen är redogörelse för bedömda effekter av planerade utvecklingsinsatser. Det är ett av de mål som finns med. Det har man tagit bort 2014, trots att man kan se och konstatera att utgifterna har ökat. Varför väljer man att helt enkelt ta bort kravet på att utvärdera och bedöma de utvecklingsinsatser man har gjort? : Först skulle jag bara vilja be om ett förtydligande. Gäller det regleringsbrevet det fattades beslut om, som gällde , eller gäller det regleringsbrevet som det fattades beslut om ? (SD): I den svarspromemoria som finns och som är benämnd ”G45 svar 1” ställer utskottet frågor. Det står så här: ”Vilka uppdrag fick berörda myndigheter under regeringen 2013 och 2014 som rör mot- tagande av asylsökande? Frågan inbegriper uppdrag i instruktioner, reglerings- brev, beslut av departement och och ev. andra uppdrag. Har uppdragen återrapporterats och i så fall hur?” Då svarar ni så här: ”I regleringsbrev för avseende återfinns följande mål och uppdrag.” Sedan räknas det då upp olika. finns ett mål med, nämligen redogörelse för bedömda effekter av planerade utvecklingsinsatser. Det målet är borttaget ur reglerings- brevet 2014. Frågan är varför. Det är ju så att en av de utmaningar som också finns när det gäller regleringsbreven är att se till att man fokuserar på rätt frågor. Men det handlar ju också om att se till att inte antalet avrapporterings- krav och avrapporteringsuppdrag till myndigheterna blir för stort. Till det kommer naturligtvis att vi som statsråd ibland också har bytt ut mål som har funnits i regleringsbreven och ersatt dem med andra mål- sättningar. Verkets resurser är nämligen också begränsade – alla saker kan man kanske inte alltid fokusera på. En fråga vi till exempel fattade beslut om och tog initiativ till regleringsbrev för var ett annat uppdrag, till exempel att särskilt redovisa åtgärder för att öka användningen av medicinska åldersbedömningar – jämfört med föregående år – i ärenden där åldern på ensamkommande barn är oklar och där det inte är uppenbart att den asylsökande är under eller . Man måste ju fokusera verksamheten för myndigheterna också; om samma målsättningar står kvar år finns ju risken att man helt enkelt inte fokuserar på de uppgifter regeringen faktiskt tycker är viktigare – eller lika viktiga åtminstone, men i vissa fall till och med viktigare. Så är det. De resurser och andra myndigheter har till sitt förfogande är begränsade och måste också hushållas med på ett bra sätt. (SD): Jag förstår ju att myndigheterna naturligtvis har de resurser ni tilldelar dem. Men med anledning av att kostnaderna ökar kraftigt, och med anledning av att man ändå har gjort vissa insatser, finns det kanske en vikt i att man följer upp detta – dels med anledning av budgetlagens krav på god ekonomisk hushållning, dels för att kostnaderna faktiskt ökar. Jag skulle ändå vilja ställa frågan igen. Vad är skälet till att man just där och då, när utgifterna ökar inom utgiftsområde 8, väljer att ta bort kravet på om redogörelse för bedömda effekter av planerade utvecklingsinsatser? : Herr ordförande! Det är ju också så att regleringsbrevens karaktär är sådan att de är ettåriga. Till den änden har regeringen under den tiden jag var statsråd också förändrat synsättet på regleringsbrevet och kompletterat med en instruktion där man då numera skriver in de långsiktiga frågorna – de långsiktiga uppdragen till myndig- heterna. De ska finnas i instruktionen och inte i regleringsbrevet. Det frågeställaren lyfter upp var ju ett enskilt projekt. Ska man däremot prata om genomgången av hur man använder medlen på bästa sätt och så vidare är det en fråga inte bara om instruktionen utan även om den löpande revision som äger rum gentemot myndigheterna, i det här fallet , från andra delar av statsförvaltningens sida. (SD): Jag försökte av artighetsskäl släppa in lite andra partier i frågerundan, men då så inte blev fallet skulle jag vilja återkomma lite grann till mina propositioner men också lyfta det hela lite grann och titta på över huvud taget de förslag, uttalanden och utspel som regeringen gjorde. Som nämnde tidigare finns det förstås många saker som kan påverka tillströmningen av migranter till ett visst land. Men yttre omständigheter åsido – vid beredningen av de förslag, uttalanden och proposi- tioner regeringen gjorde på området, föregicks dessa av några som helst konsekvensanalyser av huruvida förslagen och det skulle öka attraktions- kraften för migranter att försöka ta sig igenom sju åtta säkra länder för att söka asyluppehållstillstånd just i ? Hur resonerade man där? : Frågeställarna har ju själva från sida hänvisat till exempelvis den analys som låg i underlaget för beredningen av ärendet om cirkulär migration. Det är ett bra exempel på när man för ett sådant resonemang, baserat på remissyttrandet, så visst är det så. Ordföranden: från Liberalerna har också en fråga. (L): Låt mig citera ur KU-anmälan från : ”av vanskötsel har det ansvarslösa massinvandrings- projektet slutligen avslöjats för vad det är. Nämligen en exempellös kapital- och samhällsförstörare.” Det fortsätter sedan i samma anda. tycker jag att vi har fått tydliga svar på hur beredningen har gått till, så jag föreslår att vi avrundar utfrågningen. Ordföranden: Jag tror inte att det var en fråga till utan en kommentar. Finns det fler frågor innan vi avrundar? (SD): Jag skulle vilja ställa en fråga kring prognoser. Det har ju varit allmänt känt under en relativt att prognoser har slagit fel och att utfallet inte har blivit det. Jag förstår att det finns en viss svårighet i att faktiskt göra prognoserna, men måste det också vara väldigt svårt för en regering att på något sätt värdera dem. har regeringen en möjlighet att kanske påverka och se till att man får säkra prognoser genom regleringsbrev, uppdrag och så vidare. Hur arbetade som ansvarig minister gentemot för att säkerställa att deras prognoser faktiskt blev mer träffsäkra? : Herr ordförande! Det framgår ju av regleringsbreven till myndigheterna att fick i uppdrag att förbättra sin analys- funktion och prognossäkerhet, som då skulle kunna förbättras genom detta. Det framgår alltså av regleringsbrevet. Det gavs alltså som statsråd formella uppdrag till verket att bli bättre på den här punkten. Det var naturligtvis för att departementet i sin tur, när jag var verksam som statsråd, önskade att myndigheterna lämnade ett underlag som gjorde det möjligt att fatta beslut – som man sedan kunde basera ekonomiska ställningstaganden på – på ett bättre underlag. Det var alltså skälet och grunden till att vi tyckte att det här var viktigt och till att vi också skrev in det här kravet i verkets regleringsbrev. Ordföranden: Det framstår som att frågorna är ställda, så det kanske är dags att avrunda dagens utfrågning. Vi ber att få tacka för att han ville komma till oss och för de svar som har lämnats. ska utskottet ajournera sig och återsamlas i sessionssalen . Jag förklarar dagens utfrågning avslutad. Granskningsärende 14 Regeringens och ansvarigt statsråds inblandning i driftstöd till flygplatser Ordföranden: Jag förklarar öppna sammanträde inlett. Vi ska nu ha en offentlig utfrågning av infrastrukturminister . Varmt välkommen till ! Ordningen är sådan att vi låter statsrådet börja med ett inledningsanförande för att ge sin syn på ärendet som heter Regeringens och ansvarigt statsråds inblandning i driftsstöd till flygplatser, KU:s granskningsärende nr 14. Efter inledningsanförandet får ledamöterna ställa frågor, först anmälande parti och därefter partierna i storleksordning. Varmt välkommen, infrastrukturministern, att presentera medarbetaren och att inleda! : Tack så mycket, herr ordförande! Vid min sida har jag expeditionschefen i , . Jag är här för att svara på era frågor inom ramen för det gransknings- ärende som gäller regeringens och min inblandning i driftsstöd till flygplatser. Innan jag går in på de konkreta frågeställningarna i granskningsärendet vill jag ge en kort beskrivning av de ganska komplicerade förutsättningarna när det gäller driftsbidrag till icke-statliga flygplatser. I finns 38 flygplatser där det bedrivs linjetrafik. 10 av dessa flygplatser ägs av staten och drivs av det statligt ägda bolaget . Av de icke-statliga flygplatserna är det 21 flygplatser som erhåller statligt driftsbidrag. Samtliga dessa 21 flygplatser ägs av en eller flera kommuner. I några fall är även landsting eller regioner delägare, och i något enstaka fall finns även privata delägare. regleras driftsbidraget, totalt , till de icke-statliga flygplatserna enligt förordningen om driftsbidrag till icke-statliga flygplatser och förordningen om länsplaner för regional transportinfrastruktur. Det är som enligt förordningarna har till uppgift att hantera och fatta beslut om driftsbidragen. antog nya riktlinjer för statsstöd till flygplatser och flygbolag. Detta innebar att möjligheterna och formerna för offentligt flygplatsstöd förändrades, inte bara i utan i hela EU. Som en följd av de nya EU-riktlinjerna beslutade regeringen om ändringar i de förordningar jag nämnde, vilket innebär att kan statligt driftsbidrag endast betalas ut till icke- statliga flygplatser som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, enligt EU:s så kallade SGEI-regler. SGEI står för Services of General . 2015/16:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR kan sägas vara en övergångsperiod då de kommunala flygplatsägarna successivt behöver utveckla sina SGEI-förordnanden för respektive flygplats. Ett beslut om ett SGEI-förordnande innehåller bland annat en definition av det uppdrag som flygplatsen ska ansvara för när det gäller att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Det är ett omfattande arbete som i kombination med att regelverket är nytt och komplicerat tar tid. Tillbaka till huvudfrågorna i granskningsärendet. Som jag nämnde publicerade kommissionen nya riktlinjer för statsstöd till flygplatser och flygbolag . När jag tillträdde som infra- strukturminister blev jag tidigt medveten om att det var nödvändigt att se till att det svenska regelverket för driftsbidrag till icke- statliga flygplatser anpassades till kommissionens nya riktlinjer och SGEI-regler. Ett arbete med att justera de aktuella förordningarna inleddes därför i med utgångspunkt från ett regeringsuppdrag som rapporterade . Regeringen kunde fatta beslut om att ändra förordningarna. Ändringarna innebar att driftsbidrag endast kan ges till flygplatser som tillhandahåller tjänster enligt . Jag vill nämna att det förekom kontakter mellan tjänstemännen i och om hanteringen av driftsbidragen sedan början av . Varken flygplatserna eller Näringsdeparte- mentet fick dock någon tydlig information från om att verket såg några problem med att hinna hantera utbetalningarna av samtliga driftsbidrag . betalade och 2015 ut driftsbidrag till 15 av de 21 aktuella flygplatserna. gjorde därför bedömningen att det inte fanns någon anledning att anta att inte skulle betala ut driftsbidrag till resterande flygplatser. Jag blev därför förvånad när jag genom ett brev från flera flygplatschefer fick reda på att hade stoppat utbetalningarna av driftsbidrag till de resterande 6 flygplatserna. informerade först i ett brev till berörda flygplatser att verket avsåg att skyndsamt begära in kompletterande underlag från flygplatserna. Det uppstod därför en mycket olycklig situation, där först hade beslutat att betala ut stöd till 15 flygplatser men sedan beslutade att skjuta upp utbetalningarna till resterande 6 flygplatser, vilka var , , , , och . Vid blev jag även kontaktad av personer som informerade mig om brist på information och hantering av driftsbidragen. Jag förstod att uteblivna driftsbidrag skulle kunna leda till väldigt svåra ekonomiska problem för de berörda flygplatserna och insåg att något måste göras för att lösa situationen för de berörda flygplatserna. Detta diskuterade jag med en av min medarbetare i den politiska staben och bad denne att ta kontakt med de ansvariga opolitiska tjänstemännen i departementet. Som jag har förstått det skedde en sådan kontakt, och vid denna förmedlades att den aktuella frågan måste få en snabb hantering. Här vill jag också säga att jag självklart är medveten om bestämmelserna i regeringsformen, som förbjuder mig och regeringen att bestämma hur en förvaltningsmyndighet ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot enskild. var jag på ett möte i ett annat sammanhang, där flera som var berörda av hanteringen av driftsbidragen deltog och uttryckte stor oro. På vägen från mötet fick jag , det vill säga , underhandsinformation från en företrädare för en av de berörda flygplatserna om att hade meddelat att man avsåg att betala ut driftsbidrag till den flygplatsen. fick jag därefter ett brev från flera kommunala företrädare och ordföranden för Kommuner och Landsting där de påtalade problemen med hanteringen av driftsbidragen. Jag har stor förståelse för att flygplatscheferna och de kommunala företrädarna var mycket kritiska till hantering av driftsbidragen och att informationen kom först i ett mycket sent skede. Efter detta var jag inte inblandad i de kontakter som togs med . I efterhand har jag dock förstått att tjänstemän tog kontakt med ansvariga tjänstemän på för att diskutera vad som kunde göras för att så snabbt som möjligt lösa den uppkomna situationen. Det var i dialogen mellan tjänstemän på departementet och som det uppenbarligen uppstod ett missförstånd om hanteringen av driftsstödet. Det är naturligtvis beklagligt att missförståndet uppstod. Med facit i hand hade det säkert varit bra om frågan om driftsbidraget till de icke-statliga flygplatserna hade tagits upp tidigt för information och avstämning med högsta ledning. Då hade haft möjlighet att redogöra för hur man hade tänkt prioritera och arbeta med denna fråga. På så sätt tror jag också att vi hade kunnat undvika att komma till den situation som gav upphov till de missförstånd som sedan skedde. Jag måste dock säga att jag blev förvånad över att situationen uppstått och att inte hade varit mer proaktivt, med tanke på att det hade gått mer än regeringen beslutat om förordningsändringarna. Jag vill nämna att arbetat vidare med att anpassa det svenska regelverket och att regeringen fattade beslut om ytterligare ändringar i de två förordningar som jag nämnde tidigare. har deltagit i den processen. tjänstemän har också tagit initiativ till löpande informations- och avstämningsmöten med Kommuner och Landsting samt företrädare för de kommunala flygplatserna. I är frågor om myndighetsstyrning och kontakter med myndigheter ständigt aktuella. Ett särskilt utvecklingsprogram för styrning har bedrivits i –2014. har bedrivit ett projekt för utvecklad styrning, och frågorna tas upp på olika utbildningar och seminarier för anställda. Med anledning av det inträffade har naturligtvis diskussionen intensifierats, inte minst på den avdelning i departementet som har varit direkt berörd. Jag har också tillsammans med generaldirektören vid uppdragit åt expeditionschefen i och chefsjuristen vid att tydliggöra hur och på vilken nivå olika kontakter mellan företrädare för och bör tas. För att undvika framtida missförstånd tycker jag även att det är viktigt hur vi kommunicerar och hur vi säkerställer att vi har förstått varandra utifrån våra olika roller. Låt mig så avslutningsvis konstatera, på samma sätt som jag gjorde i Dagens Nyheters artikel , att jag inte har haft någon direktkontakt med företrädare för när det gäller förra årets utbetalningar av driftsbidrag till de icke-statliga flygplatserna och självklart inte heller gett någon order om detta. Det sistnämnda hade varit helt främmande för mig. Jag har också talat med tjänstemännen på som bestämt hävdar att de inte gett någon order till att betala ut driftsbidragen. Med tanke på att de berörda tjänstemännen har lång erfarenhet förefaller det högst osannolikt att de skulle ha uttryckt sig på ett sådant sätt att det kunde uppfattas som att de beordrade utbetalning. Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på era och ledamöternas frågor. Ordföranden: för inledningen! går vi över till frågorna. (L): Herr ordförande! Tack, ministern, för de inledande orden! Upprinnelsen till detta är att det har kommit fram i interna mejl på , som har blivit offentliga, där man beskriver att det har varit en order från ministern att betala ut driftsbidraget till flygplatserna. Det skrivs också att det skulle betalas ut omgående. skriver att man stämde av en extra gång med departementet och fick klartecken för att betala ut bidraget även till flygplatserna och , alltså där det behövs notifiering enligt EU-reglerna. När vi frågade ut här använde de uttrycket att det var ett väldigt starkt önskemål, inte från departementet utan från ministern. Vi ställde frågor kring detta, och de upprepade det . Det är uppenbart att ministern har varit inblandad i ärendet. Vad var det i det som ministern sa vid de här mötena som ledde fram till att fick den tydliga uppfattningen att det direkt från ministern kom en order eller ett väldigt starkt önskemål om utbetalning? : Jag kan inte svara på vad det är som gör att fått den uppfattningen. Det jag kan redogöra för är vad som har förevarit och vad jag har kunskap om, och det är att jag hade ett samtal med en person i min politiska stab där jag uttryckte min oro för de icke-statliga flygplatserna och deras situation. Vid det tillfället hade vi fått synpunkter och önskemål från flera företrädare för de icke-statliga flygplatserna. De sa att de var på väg att behöva upprätta en kontrollbalansräkning och att de inte visste om de skulle få sina stöd utbetalade. Jag blev också uppmärksammad på samma sak. Vid det tillfället uttryckte jag att jag inte kunde fatta beslut om detta, eftersom det skulle vara ministerstyre, och att det är arbete. Men självklart hade jag en dialog med om att man behövde agera. Med det avsåg jag att man skulle betala ut stödet, om man ansåg att det fanns laglig möjlighet att göra det, alternativt att man skulle ha en dialog med berörda flygplatser om vad de behövde göra för att uppfylla de krav som ställdes med den nya förordningen. Jag har inte ens i de kontakter som jag har haft med min politiska stab uttryckt att jag förväntade mig eller hade starka önskemål om utbetalning. Det jag hade starka önskemål om var en skyndsam hantering av ärendet, eftersom det var en mycket prekär situation. (L): Uppenbarligen har kommunikationen med tolkats som att det i alla fall var ett väldigt starkt önskemål att driftsbidraget skulle betalas ut. Hur har ministern i efterhand, när det nu blev på det här sättet, eftersökt hur det blev så fel? Du kallade det för ett missförstånd här tidigare. Var uppstod missförståndet? Det är som sagt inte bara departementet som pekas ut, utan det var ju ett starkt önskemål från ministern. Har ministern i efterhand försökt reda ut vad det var som hände, vad det var hon sa eller vad det var som gick snett så att man pekade med hela handen på ? : Herr ordförande! Naturligtvis har vi försökt ta reda på hur detta uppstod, för det här är ju en allvarlig anklagelse, och det är allvarligt att man har så olika bild av vad som har inträffat. Därför har jag självklart försökt att gå tillbaka och se vad det är som har inträffat. Det vi har kunnat komma fram till så här långt är att det finns olika bilder av vad som uttrycktes vid det telefonmöte som hölls mellan tjänstemän på och företrädare för och också vid muntliga kontakter mellan en person anställd på och en person anställd vid departementet samma datum. Där finns väldigt olika uppfattningar om vad som uttrycktes och på vilket sätt det uttrycktes. Längre än så har vi inte kunnat komma, utan det finns olika bilder av vad som sas vid de tillfällena. Jag nämnde också i mitt inledningsanförande att med anledning av det inträffade ser vi också att vi behöver ytterligare säkerställa att man i den kommunikation som sker mellan departementet och verk – den här gången var det och vid ett annat tillfälle kan det vara ett annat verk – säkerställer att båda parter har samma uppfattning om vad som faktiskt har sagts när det är den här typen av frågor som diskuteras. (L): Ordförande! Tack för svaret, ministern! Vi har också fått höra från att i kommunikationen med departementet sa man att det här var väldigt bråttom – inte bara av skälen som ministern anger , att det hade gått , vilket höll med om, utan man pekade också på att det var så bråttom att det skulle ske för att det här flygplatsstödet på något sätt skulle presenteras utåt eller kanske dagen därpå eller så. Vad var det för sammanhang som det skulle presenteras utåt och i vilken form? : Herr ordförande! Det fanns ingen sådan planerad kommuni- kation från departementets sida, från min sida eller från den politiska stabens sida. Däremot fanns det ett önskemål om att vi skulle få en information från eftersom det , , hade inkommit en skrivelse till departementet från ett antal kommunala företrädare och från flygplatserna. Vi insåg att det skulle kunna bli medialt intressant och att vi behövde ha information från om deras handläggning för att kunna svara på frågor från medierna om det skulle komma några sådana.