bet · H401MJU4 · 2016-10-21 00:00:00 — I likhet med vad både regeringen och anser, finner även vi att det finns skäl att reglera viltutfodringen. En reglering bör utformas så att den blir enkel att tillämpa både för den som vill utfodra viltet och i kontrollhänseende. Ett generellt förbud med möjlighet till undantag utifrån regionala hänsyn har förordats av flera remissinstanser, och en sådan ordning skulle skapa större förutsebarhet och bättre grundläggande förutsättningar för en tillsynsmyndighet att utöva sin tillsyn över utfodringen. Vi anser därför att bör anta regeringens lagförslag och avslå motionerna 2016/17:145 (SD) yrkande 1 och 2016/17:146 (C, M, L, KD) yrkandena 1 och 2. Även motion 2016/17:1564 (M) yrkande 2 avstyrks. Kameraövervakning av vilt, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2016/17:145 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:146 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 9. En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att utreda vissa frågor om kameraövervakning (dir. 2015:125). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2016:54) har uppdraget utvidgats så att utredaren även ska analysera hur regleringen i kameraövervakningslagen bör anpassas till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen. Utredaren ska vidare under arbetet analysera hur en anpassning av kameraövervakningslagen förhåller sig till de förslag om kameraövervakning av vildsvinsåtlar som lämnats i betänkande Vildsvin och viltskador (SOU:2014:54) samt i promemorian Kameraövervakning av vildsvinsåtlar (N2015/06665/RS). Uppdraget ska redovisas . Vi anser med hänvisning till det pågående arbetet på området att det inte finns skäl för att göra ett särskilt uttalande i frågan. Vi avstyrker således motionerna 2016/17:145 (SD) yrkande 2, 2016/17:146 (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2016/17:2445 (SD) yrkande 9. Handläggningen i domstol, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: ser positivt på regeringens förslag om att i jaktlagen föreskriva att mål om jakt på de stora rovdjuren björn, varg, järv, lo eller kungsörn ska handläggas skyndsamt. Vi anser vidare att det är ytterst viktigt att dessa mål får förtur i domstolen. Beslut om skyddsjakt syftar till att förhindra skador vid rovdjursattacker, vilket kräver snabba beslut. Beslut om licensjakt som överklagas kräver en skyndsam hantering för att domstolarna ska hinna avgöra målen före jakttidens början. Dagens rättsordning har visat sig ha brister, vilket i sig medfört att myndighetsbeslut som överklagas fördröjts så länge att den korta jaktsäsongen redan är till ända när väl målet avgjorts av domstol. Detta medför inte bara bekymmer för drabbade djurägare, utan skadar också förtroendet för hela rättssystemet när myndighetsbeslut inte kan verkställas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:199 Vildsvin och viltskador: antar regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259). 2016/17:145 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen i den del som gäller utfodring av vilt. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anmälningsförfarande vid kameraövervakning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:146 av m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen avslår delvis propositionen i den del som berör utfodring av vilt. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utfodring av vilt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning av vilt och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1564 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör ha mandat att införa temporära förbud mot utfodring av vilt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om påskyndande av rättsprocesser vid jakt på rovdjur och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anmälningsförfarande vid kameraövervakning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. Vi ska debattera betänkande MJU4 om vildsvin och viltskador. Det kan också hänföras till den förra debatten om hållbarhet. Vi socialdemokrater har tillsammans med och två reservationer. Men för att inte uppta kammarens tid med ytterligare borgerligt tjafs yrkar vi bifall endast till reservation 1. Regeringens proposition 2015/16:199 Vildsvin och viltskador är uppbyggd i tre delar: utfodring, kameraövervakning och skyndsam hantering av mål som handlar om jakt efter björn, järv, lo eller kungsörn. Regeringen har föreslagit ändringar i jaktlagen. Ändringarna innebär i huvudsak att det i jaktlagen införs möjlighet för ansvariga myndigheter att utifrån behov förbjuda eller reglera utfodring av frilevande vilt. Det föreslås även att det i jaktlagen föreskrivs att mål om jakt efter björn, järv, lo eller kungsörn ska hanteras skyndsamt. När det gäller kameraövervakning har regeringen funnit att frågan är komplex och har därför flyttat över den till en utredning som pågår på om kameraövervakning. Det handlar om direktiv 2015:125, som i det här huset hanteras av justitieutskottet och KU. Vi kommer alltså säkert att få anledning att återkomma till det. Just den frågan blev inte mindre komplex när i en uppmärksammad dom som kom meddelade förbud mot kameraövervakning vid drönarflygning. Det ska också hanteras av utredningen. Den förra regeringen beslutade efter förslag från förre landsbygdsministern, , att en särskild utredare skulle se över jaktlagstiftningen i den så kallade . I uppdraget ingick bland annat att överväga hur utfodring av vilt kan regleras. I ett tilläggsdirektiv gavs utredaren också i uppdrag att utreda möjligheten att införa just ett undantag från tillståndsplikten för övervakningskameror för viltövervakning. Det här utskottet har drivit fram både tilläggsdirektiv till jaktlagen och tillkännagivande för regeringen om att det är angeläget att regeringen lämnar ett lagförslag om undantag från tillståndsplikten när det gäller kameraövervakning av vildsvinsåtlar och annan viltövervakning. Man bör se över om det är möjligt att införa ytterligare undantag från tillståndsplikten. Kameraövervakningen är ju en större fråga. Även om vi tycker att den är lätt när det gäller viltövervakning är det en fråga som rör den personliga integriteten. Därför har regeringen också tillsatt en särskild utredning under ledning av , som är tillsynschef på . Hon har fått regeringens uppdrag att utreda vissa frågor om kameraövervakning av vilt. Utredningen har fått förlängd tid och ska redovisa resultatet av sitt uppdrag . Med hänvisning till regeringens pågående arbete anser vi att det inte finns skäl för att komma med ett uttalande i frågan. Vi avstyrker således de motionerna och majoritetens text. Frågan blir som sagt inte mindre komplex av att har meddelat en dom på området. Den domen kan ingen regering - oavsett färg - bortse från. Vi kommer därför att få anledning att återkomma. De motioner i frågan och den majoritetstext som allianspartierna och har skrivit anser vi vara trams. Vi socialdemokrater eftersträvar en hållbar och effektiv viltförvaltning. När det gäller rovdjursförvaltningen har regeringen nu ändrat i förordningen och direktiv till ansvariga myndigheter så att jaktbeslut kan tas med god framförhållning. Regeringen beslutade om en ändring i jaktförordningen som innebär att länsstyrelsernas beslut om jakt efter de stora rovdjuren björn, varg, järv, lo och kungsörn ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det beslutades också om ett skyndsamhetskrav för ärenden om jakt efter de stora rovdjuren. Det är viktigt att överklagandeprocessen blir effektiv och att överklaganden hanteras på ett sådant sätt att beslut kan komma före jaktstart. För att tydliggöra det ytterligare har regeringen flyttat alla mål som handlar om sådana överklaganden till en förvaltningsrätt, nämligen Förvaltningsrätten i . Det är extra aktuellt då vinterns vargjakter traditionellt överklagas av mer extrema bevarandeorganisationer. Det vi ska besluta om är att ett krav på skyndsam hantering av sådana överklaganden införs, så att vi kan få stopp på det. När det gäller utfodring eller dumpning av foder är det märkligt. Två regeringar driver och arbetar med en fråga . När frågan sedan kommer tillbaka till oss i får vi en majoritet i utskottet som tvivlar på två regeringars intentioner. Jag kan ha förståelse för att tvivlar på två regeringar. Det är liksom grej, att tvivla på all trovärdighet. Det är ställt utom allt rimligt tvivel att utfodring av vilt har ökat kraftigt . Trots intensiv debatt och opinionsbildning mot detta, inte minst från LRF, minskar inte utfodringen av vilt. En undersökning från SLU, gjord 2014, visar att vilt utfodras för . LRF har också kunnat visa att utfodringen har fortsatt att öka . Det beror bland annat på att synen på vilt, jakt och jaktutövning har förändrats successivt. Konflikterna bottnar i olika synsätt på hur stor mängd vilt ett landskap och mark bör och kan bära och hur det påverkas av viltutfodring. Socialdemokraternas bedömning är att viltförvaltningens kantring mot att naturen ska manipuleras för att producera mer vilt till del är en följd av den kapprustning som startade när vildsvinet kom tillbaka. Det är en kapprustning som är och har varit driven av de stora godsägarnas vilja och intresse av att sälja jakt dyrt. Utfodringen blev en metod för att få vildsvin och klövvilt att stanna kvar på marken. Sockerrör är en fantastisk gröda för att locka kronhjort, dovhjort och älg att stanna kvar på markerna, så att de kan jagas och säljas dyrt. De som blir kvar sprids sedan på grannmarkerna och trampar ned grödorna för andra jordarrendatorer. Ska det vara på det sättet? Vi tycker inte det. Stora mängder foder som dumpas lockar också andra, till exempel fåglar och råttor, som bär med sig andra olägenheter såsom smittspridning. Det känns också för mig ytterst märkligt att de borgerliga partierna nu så öppet tvivlar på sin förra minister. Regeringen har utgått från . Man har utgått från remissinstansernas synpunkter. får förklara sedan vad som var så fel med den. Han kan ju också redovisa varför man inte ska beakta remissinstansernas svar. Varför ska det vara så att en markägare kan fortsätta att göda vilt i akt och mening att driva upp stora stammar som man kan sälja för dyra pengar, som bondens grödor på fastigheten bredvid och sommarstuge- eller villaägarens trädgård förstörs? Man uttrycker också en stor oro över den svenska modellen och våra svenska myndigheters förmåga att hantera en sådan här fråga, en fråga som ju är särskilt lämpad att få regionalt prövad. Vildsvinen är hemtama och lätta att fodra fast i ett område. Vildsvin är svårjagade, eftersom de är mest aktiva . av vildsvinen fälls vid åteljakt, vid skyddsjakt på åker och med drivande hund. Det finns också studier som tydligt visar att det krävs 17 timmars vakjakt per skjutet vildsvin vid åteljakt. Den utan tvekan viktigaste frågan är att få åteljakten mer effektiv. Det funkar ju inte, fru talman, om grannen utfodrar med stora mängder foder i grannfastigheten och stör hela den lokala bilden och hur det rör sig. I stället för att kunna göra en riktig skillnad för de markägare, bönder och villaägare som får sina marker och grödor nedtrampade hemfaller här borgarna till trams och fulspel. Vi kommer senare att rösta här i kammaren om ordning och råda i viltförvaltningen. , och kan fortfarande rädda sitt anseende ge-nom att lägga ned sina röster och indirekt stödja vår reservation. Ni skulle få många lantbrukare att göra tummen upp och säga: Det var bra gjort! Men det återstår att se. Röstar ni för majoritetstexten kommer ni faktiskt att sänka det arbete som två regeringar har arbetat med, ett arbete som har pågått . Jag vill avsluta med att uppmana alla som får sina grödor förstörda av vildsvin eller annat vilt och villaägare som får sina trädgårdar förstörda att skicka räkningen till . Det är de som bär det tyngsta ansvaret om regeringens proposition faller . Vi är alltså här för att debattera jaktfrågor, en proposition som heter Vildsvin och viltskador. Borgarna har tillsammans med drivit igenom två tillkännagivanden. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Jag står givetvis bakom även reservation 2, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till den ena. Vi är alltså här för att debattera jaktfrågor. Det är frågor som ofta engagerar detta utskott, där vi ofta har starka åsikter. Men jag trodde nog inte att vi skulle stå och debattera emot varandra i just de här frågorna, för här har vi tidigare varit överens. Vi har, precis som ledamot redogjort för, tre delar i den här propositionen. En del handlar om utfodring, vilket är den del jag kommer att prata mest om. Vi har också en del som handlar om kameraövervakning med åtelkameror, och precis som sa har detta arbete flyttats över från utskottet till att ingå i en utredning om kameraövervakning, brottsbekämpning och integritetsskydd. Den utredningen har fått förlängd tid för att reda ut dessa komplexa frågor, och jag kan hålla med om att det är trams att hålla på med tillkännagivanden i en fråga som det faktiskt arbetas med och där det kommer att komma fram bra ställningstaganden som också är hållbara. När det finns så många komplexa frågor som skär igenom så många områden måste vi ha ett gediget underlag. Vi har också en tredje del som handlar om skyndsamhet när det gäller hanteringen av överklaganden för rovdjuren. Den nuvarande regeringen har tagit tag i den delen av politiken för att bringa ordning och reda i jaktfrågorna, där vi försöker att få ihop den förra regeringens sammelsurium av olika delar till en rak linje. Där föreligger heller inga skilda meningar. När det gäller utfodring är det för mig väldigt konstigt att vi står här och pratar emot varandra. Det här är en fråga som handlar om att underlätta för lantbrukare, få ordning på ett problem och få ett modernt regelverk på plats. Här borde vi vara överens. Men det är vi inte, trots att förslaget för att komma till rätta med utfodring av vilt, framför allt vildsvinen, kommer från som påbörjades under den förra regeringen. Vår regering tog vid i det arbetet, och det processades vidare. Det har anpassats efter remissförslagen. Det har varit i Lagrådet, och det har blivit bästa möjliga förslag utifrån alla dessa intressen, med undantag för några: det stora kapitalet och de stora jordägarna. har de borgerliga partierna lyssnat på skrämselpropaganda och vänt kappan efter vinden. Man ser till det stora kapitalet och röstar emot det här i stället för att se till allas bästa. Vildsvinen, som det här framför allt handlar om, har ökat i rask takt i . Vi har över 175 000 vildsvin , och i vissa delar av landet ökar de . De har alltså en enorm reproduktionsförmåga. Det är glädjande på många sätt. Vi har fått in naturliga markarbetare i faunan igen. Vildsvinen gör ett väldigt bra underhållsarbete. Det är ett bra, jaktbart vilt och bra föda. Som vi har hört ger det en god avkastning och kan inbringa en del pengar på landsbygden i form av upplevelser, jakt och även gratis markberedning. Men vildsvinen ställer också till en hel del oreda. Vi har enorma skador på både skogsbruk och jordbruksgrödor. gjordes det en undersökning som visade att vildsvin är det djurslag som orsakar störst skada på grödor förutom på havre, för där är älgen värst. förstörde vildsvinen spannmål. Det är enorma belopp, och det handlar inte bara om det ekonomiska. Det handlar också om allt nedlagt arbete och förstås även om ett psykiskt lidande för den som har investerat i allt detta och fått sitt livsverk förstört. Detta påverkar också hur lantbruket arbetar. I samma undersökning svarade var fjärde lantbrukare att de inte har de grödor som de skulle vilja odla, eftersom de vet dessa blir förstörda. Man använder inte heller marken optimalt, och då får man heller inte bästa avkastning. Lokalt finns det odlare som helt har slutat med både ärter och höstraps. Detta är som sagt ett stort problem för lantbrukarna. Men det finns förstås de som tjänar pengar på vildsvinen. Att mata vildsvin så att de ökar och vi får en större population än vad marken har bärighet till ger en stor mängd vilt att jaga på. Vi får en större stam än vad naturen själv skulle tillåta, och det blir konflikter. Djuren håller sig inte på ett ställe. Djuren tillhör oss alla, fram tills att de är skjutna, och om de äter på en gård och sedan går och förstör på en annan gård är det förstås väldigt, väldigt svårt. Vildsvinen orsakar också enorma skador i trafiken. hade vi över 4 000 trafikolyckor med vildsvin. Det är stora ekonomiska värden, men det innebär också ett enormt lidande för den enskilde som blir drabbad. För är det självklart att det ska finnas en ekosystembaserad viltvård och att det ska ingå att inte ha större viltstammar än bärigheten på marken. Om en stam måste utfodras för att upprätthållas är den inte i balans. Förvaltningen måste utgå från ekosystemet. Hur ser marken ut? Hur många rovdjur finns? Vad äter de? Hur ser åldersfördelningen ut? Vad är bäst? Därefter gör man sitt jaktuttag. Också trafiken är viktig. Alla inser att det behövs regler för utfodring. Jag är därför förvånad över att de borgerliga partierna tillsammans med är emot förslaget. Det är ett förslag som skulle gynna alla lantbrukare, allmänheten, trafiksituationen - de absolut allra flesta utom några få som lever gott på att föda upp vildsvin och sälja jakten dyrt samt de människor som betalar dyrt för att få jaga vildsvin. Jag tycker att tillkännagivandet bara är att försvåra och förhala. Jag träffade representanter för LRF . De var förtvivlade över utfallet. De partier som röstar mot förslaget är skyldiga bönder, trafikskadade och allmänheten som får sina villaträdgårdar förstörda ett svar. Det gäller även andra fritidsintressen. Fotbollsplaner, golfbanor och tennisplaner förstörs - till stora kostnader. Jag hoppas att det blir en ändring av hur ni tänker rösta så att det går att få bukt på frågan. En lite krystad invändning är att åteljakt skulle försvåras. Nej, det skulle det inte. Det står tydligt i propositionen att det skulle försvåra utfodringen av fåglar. Det är inte fråga om bara klövvilt, utan det måste finnas vilt. Det finns goda resonemang både från remissinstanserna och i propositionen om hur förslaget ska formuleras. Det är utifrån det som regeringen har skrivit sin proposition. En bakgrund till att vi debatterar frågan är att det finns en snabbt växande vildsvinsstam i . finns mer än 175 000 vildsvin i . För sedan var populationen nästan ingen alls. Stammen förökar sig med en hastighet av . Det är en oerhört snabb tillväxt. Precis som har anförts tidigare i debatten ställer den stora stammen av vildsvin till med stora problem runt om i . Olyckorna i trafiken har nämnts. Det är ungefär 4 000 olyckor med ungefär lika många vildsvin involverade . Det blir stor skada på människor, djur och jordbruket. talade tidigare om de spannmål som förstörs på grund av att vildsvin bökar och förstör för lantbrukarna. Bönderna måste anpassa vad de odlar på grund av att det kan finnas så mycket vildsvin i området. Skadorna på skogen är också allmänt kända, liksom skador för fritidsverksamhet och annat. Ett skäl till att vildsvinspopulationen växer så snabbt är att det finns begränsade men tydligen mycket röststarka intressen som vill ha höga populationer av vildsvin. Inte minst är det redan välbeställda godsägare som kan sälja jakträttigheter för att jaga vildsvin. Populationerna kan ökas genom att man helt enkelt utfodrar - matar - djuren så att djuren kommer tillbaka och blir lätta att jaga. Är man en rik godsägare eller en skjutglad jägare kan man tycka att detta är trevligt, men för nästan alla andra i samhället får detta mycket negativa konsekvenser. har det gjorts utredningar. Det har varit en lång process för hur man ska komma till rätta med problemet. Regeringen lade fram en proposition med förslag för att få kontroll över utfodringen. Regeringen ska kunna förbjuda utfodringen av vilda djur, men där det är befogat ska dispenser mot förbudet utfärdas. kan det finnas rimliga skäl för att utfodra djur. Jag trodde att vi skulle vara relativt överens om saken i kammaren. Någonting måste göras. Men döm om min förvåning då jag såg förslaget från de borgerliga partierna och . Det innebär att det väl genomarbetade förslaget från regeringen, det vill säga att få kontroll över situationen och minska mängden skador, inte kommer att genomföras efter voteringen kl. 4 . Jag skulle vilja ställa ett par frågor till , . Med ert förslag, alltså att inte göra något alls, tror ni att det blir färre trafikolyckor med vilda djur? Med ert förslag, alltså att inte göra något alls, kommer skadorna för jordbruket att minska? Med ert förslag, alltså att inte göra något alls, kommer skadorna i skogen att minska? Om svaret på de tre frågorna är nej, bör ni verkligen överväga hur ni röstar . Jag yrkar bifall till reservation 1, där vi skriver att vi motsätter oss förslaget från borgarna och . Det finns en fråga till i ärendet som jag skulle vilja ta upp, nämligen att det återigen finns ett förslag från de borgerliga partierna och om att inte längre behöva be om tillstånd för att ha kameraövervakning i skogen. Genom att sätta upp en kamera i skogen kan de som vill jaga vilda djur lätt se när det kommer in vilda djur på området. Då kan man ge sig ut och jaga dem. För att sätta upp en sådan kamera krävs tillstånd. Det har utfärdats ungefär 700 tillstånd för kameraövervakning, men alla vet att antalet kameror runt om i våra skogar är långt mycket större. Det talas på ett ställe om att det finns tiotusentals kameror ute i skogarna. Jag tycker att kameraövervakning - och så är det också formulerat i svensk lag - är en inskränkning av den personliga integriteten. Det är något som vi ska vara restriktiva med. Det är just därför som man måste ansöka om ett tillstånd för att sätta upp kamera på allmän plats. Jag tycker att skogen ska vara en plats som generellt sett ska vara fri från massövervakning. Man ska kunna gå ut i skogen och veta att man är helt och hållet ensam, att här finns inga kameralinser som zoomar in vad man gör ute i skogen. Därför är jag så oroad över förslaget från de borgerliga partierna och . kommer det att röstas om ett förslag där ni vill ta bort kravet på tillståndsplikt för kameraövervakning och bara öppna alla spjäll så att det blir tusentals fler kameror runt om i skogen. Jag vänder mig särskilt till Liberalerna och . Ni har tidigare hållit en hög profil i integritetsfrågor. Vad hände med kampen mot massövervakningen? Varför ska det vara kameraövervakning i den stora skalan i våra skogar? Ni är svaret skyldiga. Jakt och viltvård har en lång tradition i och har varit en väg till framgångsrikt samspel mellan människa, djur och natur. debatterar vi från miljö- och jordbruksutskottet en del av dessa frågor från propositionen Vildsvin och viltskador. Propositionen spänner över ett brett område, vilket är en av anledningarna till att frågan är komplicerad att behandla här i kammaren. Jag ska därför förklara varför Alliansen och gjort det ställningstagande vi gjort. Vi väljer nämligen att skicka tillbaka propositionen till regeringen. Vi har hört regeringsföreträdarna här svartmåla oppositionen på alla sätt. För att förstå ärendet bättre krävs det lite förkunskap om vad som skett fram till . Det finns problem med en vildsvinsstam som växer, i vissa delar av landet snabbt och helt okontrollerat. Viltets skador på jord och skog kostar den enskilde lantbrukaren och ställer till problem och ökade kostnader även för den enskilde i trädgårdar och för kommuner på allmänna platser. Vi i Alliansen tar det här problemet på största allvar. Det var också därför alliansregeringen tillsatte en jaktlagsutredning när den såg att det behövdes en reform inom området.