bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — I ett fungerande välfärdssamhälle ska sjukdom, skada, funktionsnedsättning eller arbetslöshet inte medföra ekonomisk utsatthet. För regeringen är det centralt att fortsätta värna starka offentliga trygghetssystem och skapa långsiktigt hållbara och moderna socialförsäkringar. När människor känner sig trygga vågar de mer, och när de ekonomiska villkoren i samhället utjämnas skapas mer jämlika förutsättningar för att utvecklas. Regeringen avser att fortsätta motverka den ekonomiska utsattheten med insatser för fler jobb och riktade åtgärder för samhällets mest utsatta. Investeringarna i välfärden har enligt regeringen varit eftersatta, och därför prioriterar regeringen att stärka välfärden genom att skapa bättre förutsättningar för att fler kan anställas inom välfärdens verksamheter. Regeringen följer noga utvecklingen i kommunsektorn och avser att återkomma om ytterligare investeringar i välfärden. För att klara den långsiktiga kompetensförsörjningen i välfärden behöver fler utbildas inom de yrken där det råder brist, och regeringen avser att ta initiativ till en dialog med Kommuner och Landsting i syfte att inleda ett arbete för att komma till rätta med bristyrkessituationen i välfärdssektorn. En del av omfördelningen i den svenska välfärdsmodellen sker också via skatter och transfereringar som direkt påverkar de disponibla inkomsterna. Regeringen anger i propositionen att den förda politiken förväntas bidra till att de samlade inkomstskillnaderna minskar, mätt med den s.k. Ginikoefficienten. Andelen med låg ekonomisk standard beräknas minska, framför allt bland ensamstående föräldrar och de äldsta pensionärerna. Politiken bidrar också till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Regeringen anser att kampen mot ojämlikheten är viktig i samhällsbygget. Inkomstskillnaderna har ökat . Ett av målen inom Agenda 2030 avser jämlikhet och ett delmål är att till 2030 successivt uppnå och upprätthålla en inkomsttillväxt högre än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. Regeringen anger att de kommer att ta fram en handlingsplan för att nå detta mål och följa utvecklingen utifrån denna. Målet för hälso- och sjukvården är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Regeringen anser att alla ska ges förutsättningar för en god hälsa oavsett ekonomiska resurser. Därför har regeringen ett långsiktigt mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Regeringen har en övergripande målsättning att sjukfrånvaron ska ligga på en låg och långsiktigt stabil nivå för såväl kvinnor som män. har sjukfrånvaron, mätt i sjukpenningtal, ökat . Ökningen har skett inom alla sektorer och yrkesgrupper men har varit mer påtaglig för kvinnor än för män. Anställda inom vård och omsorg står för de flesta nya sjukfallen. Att bryta den allvarliga utvecklingen med ökad sjukfrånvaro är en av regeringens mest prioriterade frågor. Ett tryggt och säkert samhälle Alla ska kunna känna trygghet och säkerhet, och är på många sätt ett tryggt land. känner sig alltför många människor fortfarande otrygga, och utsattheten för brott är ojämnt fördelad mellan olika områden och grupper. Det bästa sättet att minska det lidande som brottslighet leder till är att förhindra och förebygga att brott begås, och regeringen menar att en generell välfärd som utjämnar livschanser och motverkar ekonomisk utsatthet är en central del i detta arbete. Rättsväsendet har en viktig roll i arbetet med att komma till rätta med de problem som finns i vissa områden. En intention med ombildningen av polisorganisationen är att verksamheten ska bedrivas närmare och i dialog med medborgarna. Jämställdhet mellan kvinnor och män Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet är i grunden en rättvise- och demokratifråga. Jämställdhet är en viktig del av samhällsbygget och bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara. Den ekonomiska politiken är avgörande för kvinnors och mäns livsvillkor, och den ska därför präglas av en feministisk grundsyn. Ekonomisk självständighet är en förutsättning för jämställdhet. Att arbeta heltid ska vara norm, oskäliga löneskillnader mellan kvinnor och män ska elimineras och ett helt jämställt uttag av föräldraledigheten är målet. Möjligheterna till heltidsarbete handlar också om att göra välfärdsyrkena mer attraktiva, och därför är förbättringar av arbetsmiljön viktiga. Regeringens mål är också att andelen kvinnor i börsnoterade bolagsstyrelser ska uppgå till 2016. I de fyra partimotionerna från , , och presenteras gemensamma riktlinjer för den ekonomiska politiken. Enligt allianspartierna ska politiken syfta till att bygga ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara, där alla får förutsättningar att växa och skapa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken riskerar enligt allianspartierna att minska förtroendet för det finanspolitiska ramverket och försvaga hållbarheten i statens finanser. Trots rådande konjunkturuppgång redovisas ett underskott i de offentliga finanserna under hela mandatperioden, och något besked om hur de offentliga finanserna ska föras tillbaka till överskott lämnas inte. Motionärerna anser att regeringens lånefinansiering av nya reformer 2016 gör det svårt att nå balans och överskott i de offentliga finanserna . Vidare anser de att effekterna på statens inkomster av regeringens skattepolitik är överskattade. Utgiftsökningar som ska finansieras av skatteförändringar blir därmed enligt motionärerna underfinansierade och riskerar att ytterligare försvaga statens finanser. Sammantaget ifrågasätts därför hållbarheten i regeringens politik. Allianspartierna vill att den ekonomiska politiken förs så att en stabil och varaktig återhämtning värnas. Överskottsmålet är en viktig del av det finanspolitiska ramverket och bör inte ändras ensidigt av regeringen. Eventuella förändringar av överskottsmålet eller andra delar av det finanspolitiska ramverket måste övervägas noga och beslutas i politiskt samråd. bedöms vara på väg in i en högkonjunktur med begränsade eller inga lediga resurser i ekonomin, varför det enligt allianspartierna inte längre finns stabiliseringspolitiska skäl att avvakta med budgetförstärkningar för att värna konjunkturåterhämtningen. Både stabiliseringspolitiska och budgetpolitiska argument talar enligt motionärerna för en stramare finanspolitik 2017 och framåt. Motionärernas bedömning är att nya reformer bör vara fullt ut finansierade och att diskretionära budgetförstärkningar på bör genomföras. bör ytterligare ca i budgetförstärkningar genomföras. Förutsatt att ekonomin är i balans väntas den offentliga sektorns sparande nå 1 procents överskott 2020. Allianspartierna är eniga om att budgetförstärkningar bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Det bedöms som centralt att förstärkningar och finansiering av reformer inte sker genom att skatten på jobb och företagande höjs och att förstärkningarna inte påverkar välfärdens kärnverksamheter. En rad åtgärder anses behöva vidtas på inkomstsidan. Bland annat vill motionärerna se ett ökat skatteuttag från den finansiella sektorn. Det bedöms också som viktigt att det förs en ansvarsfull politik som begränsar utgiftsökningarna framöver, t.ex. genom åtgärder som långsiktigt minskar sjukfrånvaron och boendekostnaderna i mottagningssystemet för asylsökande. Motionärerna vänder sig mot regeringens höjning av utgiftstaken, då de anser att det är viktigt att hålla utgifterna på en ansvarsfull nivå. Regeringens agerande förutsätter enligt motionärerna ett kraftigt höjt skatteuttag för att balansera utgiftsökningarna – skattehöjningar som riskerar att slå hårt mot jobb och företagande och därmed försämra ekonomiska utsikter. Som en följd av det ökade flyktingmottagandet konstaterar motionärerna att budgeteringsmarginalen är ansträngd, vilket anses understryka behovet av god kostnadskontroll och nödvändigheten att göra omprioriteringar inom och mellan olika utgiftsområden. Ett lägre utgiftstak förordas 2016–2020, med . Flyktingkrisen och den ekonomiska politiken Migrationspolitiken ska enligt allianspartierna bedrivas långsiktigt och hållbart, och den ska inom ramen för den reglerade invandringen värna asylrätten, underlätta rörligheten över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Det förutsätter enligt motionärerna genomgripande reformer som på kort till medellång sikt kan säkerställa att mottagandet fungerar. På måste den ekonomiska politiken ha beredskap för att på bästa sätt tillvarata de möjligheter som en betydande befolkningsökning innebär och minimera de utmaningar som ett stort mottagande innebär. Den ekonomiska politiken ska genom hög sysselsättning, långsiktigt hållbara finanser och stabila makroekonomiska förhållanden skapa välstånd för alla som bor i . En hög arbetslöshet bland utomeuropeiskt födda och stora grupper nyanlända som behöver ett första jobb kommer enligt motionärerna att vara en av viktigaste strukturella utmaningar framöver. Det bedöms därför som helt avgörande att genomföra nödvändiga reformer för att hantera det nya läget. En bättre integration och lägre trösklar in på arbetsmarknaden är nödvändigt och kan bara åstadkommas genom strukturellt riktiga reformer av arbetsmarknaden, utbildningssystemet och bostadsmarknaden. Fler i arbete och fler och växande företag Motionärerna framhåller att ska byggas starkt genom fler i arbete. Målsättningen är att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Jobben och kampen mot utanförskapet är fortfarande grunden för motionärernas politik. I första hand ska jobb skapas på den ordinarie arbetsmarknaden, inte genom temporära platser i ineffektiva arbetsmarknadsåtgärder. För att åstadkomma det måste det löna sig att arbeta, alla måste få chansen att komma i jobb genom bl.a. utbildning och kompetensinsatser, och villkoren och drivkrafterna för att starta, driva och utveckla företag måste vara i internationell toppklass. För företagens kompetensförsörjning och konkurrenskraft är det avgörande att utbildningen i håller en hög kvalitet. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Arbetet för mer kunskap i skolan bör därför fortsätta. I ljuset av den tilltagande bostadskrisen välkomnar motionärerna de blocköverskridande bostadssamtal som hålls. Det anses vara av största vikt att samtalen leder till konkreta och betydande resultat. Bland annat måste regelförenklingsarbetet ta fart, markbristen lösas och resurserna inom bostadspolitiken användas mer effektivt, varför införda byggsubventioner bör avskaffas. En trygg och tillgänglig välfärd Allianspartiernas välfärdspolitik inriktas bl.a. på att förbättra resultaten i skolan, minska ojämlikheten som fortfarande finns inom vården och trygga de behov som finns hos en åldrande befolkning. Utbildningen ska hålla en hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Karriärlärartjänsterna anses vara centrala för skolans utveckling och bör därför stärkas. Den svenska sjukvården ska präglas av kvalitet, tillgänglighet och valfrihet. Trots att kvaliteten i sjukvården har stärkts finns fortfarande brister som t.ex. långa väntetider och otillräcklig tillgänglighet. Vården behöver därför fortsätta att utvecklas med patienten i fokus. Även äldreomsorgen ska präglas av en stor valfrihet, hög kvalitet och ett värdigt bemötande och finnas tillgänglig för alla som behöver den. En mångfald av aktörer bedöms som en förutsättning för valfrihet. Välfärdens verksamheter gynnas av att nya privata och ideella aktörer har möjlighet att etablera sig för att bidra till innovation och värdeskapande. För att säkerställa en jämlik välfärd av hög kvalitet finns anledning att se över kraven på och regleringen av både offentlig och fristående välfärdsverksamhet. Enligt motionärerna är det olyckligt att regeringen fokuserar på att utreda begränsningar av vinstuttag i stället för att fokusera på kvalitetsaspekterna. politik utgår från att ska ta till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. I partimotion 2015/16:3406 av m.fl. (M) anförs att formar sina prioriteringar för budgetpolitiken med de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken som grund. Den största utmaningen för är enligt motionärerna att klara integrationen av de stora grupper nyanlända som kommit till och bryta det nya och djupa utanförskap som drabbar unga och utrikes födda som redan lever i . Inför dessa viktiga utmaningar anser motionärerna att regeringen står handfallen. Motionärerna menar att regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxten bromsas och att möjligheterna till integration försämras när trösklarna in på arbetsmarknaden höjs. En alltmer oaktsam hantering av de offentliga finanserna gör dessutom att står sämre rustat inför nästa lågkonjunktur, vilket riskerar att leda till nedskärningar och arbetslöshet som slår mot de allra svagaste. är enligt motionärerna på väg åt fel håll. I stället bör politiken inriktas på att bryta det nya utanförskapet och få integrationen att fungera genom att stärka drivkrafterna att arbeta, att investera i utbildning, skapa förutsättningar för fler bostäder och bättre infrastruktur och värna företagsklimat och konkurrenskraft. Motionärerna anför att fler i arbete är helt avgörande för att kunna säkerställa mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Ansvar för offentliga finanser Motionärerna anför att stabila statsfinanser är en förutsättning för varje regering som arbetar för ökad sysselsättning och att en stark gemensam ekonomi är en av viktigaste konkurrensfördelar. Det är mot den bakgrunden motionärerna konstaterar att de kraftigt ökande utgifterna för sjukförsäkring, assistansersättning och flyktingmottagande måste kontrolleras för att inte tränga undan fortsatta insatser för att stärka välfärden, skapa fler jobb och öka integrationen. Motionärerna anför att både stabiliseringspolitiska och budgetpolitiska argument talar för en stramare finanspolitik 2017 och framåt. I första hand bör budgetförstärkningarna ske genom att hejda utgiftsökningen inom migrationsområdet. Att som regeringen oreserverat låna till migrationsutgifterna anser motionärerna vara oansvarigt. ska även i fortsättningen ta ansvar för att erbjuda skydd i tider när många flyr från krig och förföljelser. måste flyktingmottagandet enligt motionärerna fungera i praktiken. På kort sikt vill motionärerna att flyktingmottagandet tillfälligt begränsas för att ge möjlighet att få ordning och reda i mottagandet och etableringen. På behövs en tydligare arbetslinje i migrationspolitiken med tillfälliga uppehållstillstånd som huvudregel, ett mer kostnadseffektivt mottagande och ett effektivt återvändande. Enligt motionärerna kommer de besparingar man vill göra i flyktingmottagandet att förstärka det finansiella sparandet med 2017–2020. Förutom att minska kostnaderna för flyktingmottagandet ser motionärerna också utrymme för budgetförstärkningar genom att omprioritera biståndsmedel så att enprocentsmålet ligger fast enligt tidigare beräkningskonvention för bruttonationalinkomsten och genom att avveckla de ineffektiva och dyra byggsubventioner som regeringen infört. Åtgärder för att bryta det nya utanförskapet Att skapa ett stort utrymme för individuellt självbestämmande och ett gemensamt ansvarstagande för trygghet åt alla är utgångspunkten för . För att åstadkomma detta krävs en politik som sätter jobben främst och som tar till vara varje människas förmåga att växa av egen kraft. När människor arbetar lägger det också grunden för hela samhällsekonomin. Enligt motionärerna går dock utvecklingen i många avseenden åt fel håll, där en alltmer tudelad arbetsmarknad riskerar att förstärka och fördjupa utanförskapet. Politiken har ett stort ansvar för att vända utvecklingen, eftersom behöver en bred välståndsutveckling där alla jobbar och bidrar. Den största utmaningen är att bryta det nya och växande utanförskap som drabbar dem som står längst från arbetsmarknaden och som innebär att många människor aldrig får sitt första jobb och över huvud taget inte kommer in på arbetsmarknaden. Det nya utanförskapet behöver enligt motionärerna bekämpas genom att ge unga utan utbildning och utrikes födda utan svenska erfarenheter betydligt större möjligheter att ta klivet in på arbetsmarknaden. Ett stort hinder för många som befinner sig i utanförskap och som kommer till som nyanlända är att deras kunskaper inte räcker till på den svenska arbetsmarknaden. Eftersom det finns en stor potential att öka sysselsättningen bland de korttidsutbildade vill motionärerna rusta människor för det första jobbet. Det handlar om att göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan. Den kommunala vuxenutbildningen spelar en viktig roll, och motionärerna framhåller vikten av att utbildningsinnehållet anpassas till de behov som finns. För att alla som kommer till ska nå en utbildningsnivå som gör att de kan komma i jobb vill motionärerna införa en utbildningsplikt för dem som inte har grundskolekompetens och inte klarar sin egen försörjning. De ineffektiva arbetsmarknadsutbildningarna bör dessutom fasas ut och ersättas av andra insatser för fler jobb som t.ex. en ny yrkesutbildning kopplad till ett skarpt jobblöfte. Regeringens traineetjänster, extratjänster och utbildningskontrakt är ytterligare exempel på ineffektiv arbetsmarknadspolitik som motionärerna vill avskaffa till förmån för mer effektiva jobbåtgärder. De grupper som drabbas av det nya utanförskapet möts enligt motionärerna av höga tröskeleffekter för att ta sina första jobb. Motionärerna vill att det ska löna sig att ta det första jobbet och vill se både ett första-jobbet-avdrag som ger en tydlig skattelättnad riktad till dem som har låga arbetsinkomster och en jobbstimulans i asylsökandes dagersättning. Drivkrafterna att komma tillbaka i arbete behöver också förstärkas genom bl.a. högre aktivitetskrav och en jobbstimulans i både försörjningsstödet och nyanländas etableringsersättning. För att åstadkomma bredare vägar till det första jobbet vill motionärerna bl.a. se en s.k. första-jobbet-anställning, ett dubblerat tak i RUT-avdraget, yrkesintroduktionsanställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa, matchningsanställningar för långtidsarbetslösa och att tiden i provanställning förlängs. Motionärerna vill också att det ska bli enklare för utrikes födda entreprenörer att starta företag. Motionärerna anför att många delar av de svenska bidragssystemen har reformerats för att öka drivkrafterna att arbeta och minska risken att människor pressas ut i utanförskap. Det är också viktigt att ha kontroll på socialförsäkringssystemen för att hejda de stora utgiftsökningarna i bl.a. sjukförsäkringssystemet. Därför är motionärerna kritiska mot att regeringen börjar riva upp de strukturreformer som gjorts inom sjukförsäkringen och vill bl.a. återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Ett siffersatt mål för sjukpenningtalet och ohälsotalet i paritet med andra jämförbara länders sjukfrånvaro förespråkas också av motionärerna liksom åtgärder för minskat fusk och missbruk i bidragssystemen. Motionärerna vill värna a-kassans roll som omställningsförsäkring genom att göra taket i försäkringen stramare. Mot bakgrund av att det krävs tydliga prioriteringar i de offentliga utgifterna anför motionärerna att det inte är rimligt att människor och automatiskt får tillgång till hela det svenska socialförsäkringssystemet. I stället bör man successivt få arbeta sig in i rätten till olika bidrag och sociala ersättningar. En bra skola bygger Motionärerna framhåller att ska vara ett land där alla, oavsett varifrån de kommer och vilken bakgrund de har, ska växa och komma till sin rätt, och vägen till det svenska samhället börjar i skolan. I motionen konstateras att skolan står inför tuffa utmaningar, inte minst sätter migrationskrisen en press. Därför krävs ytterligare reformer. Fler behöver lära sig mer genom bl.a. mer tid i skolan och ytterligare undervisningstid i matematik i högstadiet. Det krävs också fler skickliga lärare, och detta kan enligt motionärerna åstadkommas genom att karriärtjänstsystemet byggs ut och att lärare avlastas för att få mer tid till undervisning och förberedelser. Lärarutbildningen måste också enligt motionärerna bli bättre. Fler bostäder för stärkt konkurrenskraft Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar som utvecklats till en akut bostadskris. Prognoserna för bostadsbehovet har justerats upp kraftigt, och den akuta flyktingkrisen förstärker behovet av fler bostäder. Motionärerna beklagar att regeringen börjat avveckla den moderna bostadspolitik som lett till att regelbördan minskat och konstaterar att behöver en effektiv reformagenda för fler bostäder. Det krävs både reformer som gör det enklare att bygga nytt och insatser som leder till bättre användning av det nuvarande bostadsbeståndet. Ett industrialiserat byggande av bostäder, regelförenklingar som gör att spaden sätts i marken snabbare, reformerat strandskydd och bullerregler är några åtgärder motionärerna vill se. Rörligheten i det befintliga bostadsbeståndet behöver också öka genom att t.ex. uthyrning i andra hand förenklas. Effekterna av hyresregleringen och flyttskatterna behöver ses över. välfärden genom fler i arbete Enligt motionärerna kommer svensk välfärd att präglas av två avgörande utmaningar. Det handlar dels om hur resurserna till den gemensamma välfärden ska säkras när behoven ökar, dels om hur kvaliteten i välfärden ska säkerställas när effektiviseringstrycket är högt. När föreslår sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat handlar dessa åtgärder enligt motionärerna ytterst om att långsiktigt trygga välfärden. Att som regeringen sätta utbyggda bidragssystem och höjd skatt framför jobbskapande åtgärder anser motionärerna riskerar att leda helt fel också i välfärdspolitiken. När regeringen accepterar stora utgiftsökningar i bidragssystemen sker det på bekostnad av den offentliga välfärdens kärna, dvs. de statliga och kommunala insatserna för rättsväsen, skola, sjukvård och omsorg. För att garantera en välfärd präglad av valfrihet, kvalitet och tillgänglighet krävs enligt motionärerna viktiga reformer på en rad områden. Konkreta åtgärder som skapar ett robust system för kvalitetssäkring i den gemensamt finansierade välfärden, t.ex. tillståndsplikt med ägar- och ledningsprövning och skarpare sanktioner vid misskötsel, bör enligt motionärerna genomföras i närtid. Motionärerna anför att i ett rättssamhälle kan brottslighet aldrig tolereras, och av den anledningen måste rättsväsendet vara starkt och ha medborgarnas förtroende. Eftersom radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som samhället vilar på vill motionärerna ge myndigheterna bättre förutsättningar att möta detta hot. Dessutom behövs enligt motionärerna fler poliser, och därför är det mycket oroande att regeringen väljer att ta avstånd från alliansregeringens mål på 20 000 poliser. I stället behöver polisväsendet stärkas och ökade resurser riktas till polisens nationella insatsstyrka. I partimotion 2015/16:3397 av m.fl. (SD) anförs att politik med basen i socialkonservatism och nationalism har sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Motionärerna värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och erkänner ett behov av gemenskap för såväl den enskilde som samhället i stort. Det är en självklarhet att alla medborgare känner sig delaktiga i samhället.