bet · H301SkU20 · 2016-03-03 00:00:00 — Kretsen som omfattas bör begränsas till de uppdragstagare som understiger en viss summa i debiterad skatt. Utländska företag i kan ansöka om F-skatt, men det är inte ett krav. Svenska företag kan med andra ord bli granskade av både myndigheter, upphandlare och andra intressenter. kan de utländska företag som inte vill bli granskade välja att inte registrera sig. Att få ut information från andra länder kan vara besvärligt för den myndighet, upphandlare eller annan intressent som vill kontrollera att företaget sköter sig. För att möjliggöra konkurrens på lika villkor bör samtliga verksamma företag kunna jämföras och granskas. Därför ska utländska företag som bedriver näringsverksamhet på plats i ha anmälningsplikt. (SOU 2010:46) föreslog att detta skulle gälla för företag som verkade eller med anställd personal. Den föreslog vidare att en kontaktperson med adress i ska utses om verksamheten pågår i och bedrivs i med anställd personal. Med dessa åtgärder stärks de seriösa företagens möjlighet att konkurrera på sunda villkor, som missbruk av utländska företag kan undvikas. Vad som anförs ovan om flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt, om tidsbegränsad F-skatt och om anmälningsplikt för utländska företag bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:843 av m.fl. (S). Den borgerliga regeringen visade aldrig något seriöst intresse för att bekämpa skattefusk och social dumpning. Tvärtom underlättade den i praktiken fusk och utnyttjande av arbetskraft genom exempelvis ändrade regler för F-skattsedlar, avregleringen av arbetskraftsinvandringen och sänkta krav på företag som tar emot lönesubventioner från Arbetsförmedlingen. Men också det man valde att inte göra pekar i samma riktning. Det kanske mest flagranta exemplet är när man inte tog strid för den svenska kollektivavtalsmodellen när Lavaldomen föll i . anser att kampen mot social dumpning och skattefusk måste ges en hög prioritet och att det inte saknas beprövade metoder om bara den politiska viljan finns. Vi har förhoppningar om att den här regeringen kommer att visa sådan vilja. Regeringen bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Certifierade kassaregister, punkt 9 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3012 av Per Åsling m.fl. (C) och 2015/16:895 av (KD), 2015/16:1063 av och (båda M), 2015/16:1127 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1142 av m.fl. (M), 2015/16:2289 av (KD), 2015/16:2468 av (M), 2015/16:2566 av Finn m.fl. (M) och 2015/16:2974 av (KD). grundinställning är att konkurrensen mellan företag måste ske på rättvisa villkor och att det därmed är viktigt att motverka skattefusk och oönskade skatteundandraganden. En sådan viktig lagstiftning är skyldigheten att ha kassaregister. I samband med att det generella undantaget från kassaregister för torghandel togs bort utvidgades möjligheten för att undanta verksamheter från kravet på kassaregister om kravet oavsett orsak är oskäligt. I flera fall har kravet upplevts som mycket svårt eller rent av omöjligt att uppfylla. Exempel finns på att elektricitet saknats och andra lösningar inte har kunnat genomföras av praktiska skäl. En ansökan om dispens från kravet på kassaregister beviljades inte, vilket riskerar att få till följd att verksamheten tvingas stänga. Sedan lagändringen har endast ett fåtal dispenser getts. Enligt råder oklarheter om tolkningen av undantaget. I lagstiftningsärendet uttalades att ”samtliga skyldigheter som gäller kassaregister måste vara möjliga att uppfylla för företagarna” (prop. 2012/13:129 s. 20). Intentionen med lagstiftningen var aldrig att verksamheter som inte hade någon praktisk möjlighet att uppfylla kravet på kassaregister skulle tvingas att stänga. Enligt mening är det ur ett samhällsperspektiv oerhört viktigt att kontrollverksamheten inte får ta över och styra vilka näringsverksamheter som får finnas. anser därför att reglerna om dispens från kravet på kassaregister bör förtydligas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Personalliggare, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1863 av (S) yrkande 2 och 2015/16:1116 av Boriana och (båda M). finns det möjlighet för att komma ut på oannonserade besök hos restauranger, frisörer och tvätterier. gäller denna möjlighet även byggarbetsplatser. För att ytterligare stärka den sunda konkurrensen bör de oannonserade besöken kunna göras på i princip samtliga arbetsplatser utom arbetsplatser i privatbostäder. Med denna förändring blir det lättare att komma åt de företag som bryter mot skatte- och bokföringsregler. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Personligt betalningsansvar, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 3. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelse gäller dock inte skatteskulder, där en styrelse kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i fråga om kontrollstämma etc. vill se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anstånd, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:2633 av (M) yrkande 1. Vid t.ex. skattemål är ordningen sådan att företagare måste betala en utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. vill se över anståndsreglerna. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 4. Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Minskad skatteadministration, punkt 14 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2244 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2015/16:3081 av (SD) yrkande 1. En politik för jobb och tillväxt går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. Med gynnsamma förutsättningar för företagande och entreprenörskap kan fler jobb växa fram. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investera i kärnverksamheten. bör därför ges i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration samt föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bilaterala skatteavtal, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1624 av m.fl. (SD). uppmärksammade i en rapport (RiR 2010:24) den snabbt vikande trenden i arbetet med att hålla de svenska skatteavtalen uppdaterade i förhållande till våra viktigaste konkurrentländer. menar att har sackat efter i detta viktiga arbete, vilket riskerar att medföra att svenska företag på grund av sämre skattemässiga förutsättningar tappar i konkurrenskraft när det gäller internationell verksamhet, investeringar och lokalisering av viktiga verksamheter såväl i som i utlandet. som också gjorde en analys av den svenska stocken av bilaterala skatteavtal både 2010 och i en uppföljning 2014 anger samma dystra trend. Detta är mycket allvarligt eftersom man har verifierat att trenden pågått då hade en ledande roll i världen i arbetet med att hålla skatteavtalen på en hög och för industrin bra nivå. har alltså utvecklingen backat, och detta måste rättas till med resoluta och genomtänkta åtgärder. menar i en bedömning att den direkta förlusten för som nation i form av minskade skatteinbetalningar är på grund av de relativt sämre villkor som har fått gentemot våra viktigaste konkurrentländer. Detta beror på att vi inte har upprätthållit ett tillräckligt högt tempo i arbetet med att uppgradera gamla avtal samt teckna nya skatteavtal med länder som svensk industri har eller planerar verksamhet i. I själva verket är sanningen den att vi har nedmonterat våra insatser för att uppdatera och utveckla vårt nät av skatteavtal. Situationen är allvarlig. har tappat sin ledande roll i sammanhanget, och våra konkurrentländer förbättrar sina positioner. är extremt beroende av att industrin kan utveckla sina exportsatsningar och på det sättet dra in mer resurser till . Hela vår välfärd bygger på exportindustrins möjligheter att dra in resurser till landet. Den ekonomiska utvecklingen i har stagnerat. BNP per capita är ett bra mått om man vill diskutera hur den övergripande utvecklingen ser ut för ett land. För del är utvecklingen tydlig. var utvecklingen stark och måttet BNP per capita ökade stadigt. var måttet i stort , med mindre variationer upp och ned. Kurvan visar att någonting har hänt med den svenska ekonomin. Vi står helt enkelt still och får det inte bättre. I det läget måste allt som kan göras för att bättra på utvecklingen också verkställas. De brister som finns i tempot med att teckna nya skatteavtal samt att uppgradera och komplettera befintliga dito gör att förutsättningarna för svensk exportindustris konkurrenskraft försämras för som går. slarvar i denna fråga bort en viktig del av de grundläggande förutsättningarna för att vår exportindustri ska kunna utvecklas. bristande aktiviteter med skatteavtalen är en viktig faktor i detta scenario. Om ska kunna fortsätta som en ledande välfärdsnation måste vi snabbt börja gå i motsatt riktning. Det är därför av största vikt att regeringen omgående ökar tempot i arbetet med att nyteckna och uppdatera gamla skatteavtal. Skatteavtalen är en av många olika faktorer som långsiktigt påverkar bl.a. den svenska industrins etablering av centrala funktioner, produktionsenheter och forskningscentrum. Det är i sin tur en viktig och avgörande faktor för var företagen beskattas, inte minst i ljuset av de olika förslag som finns på företagsbeskattningsområdet inom EU och . kan långsiktigt tappa stora delar av skattebasen för företagsbeskattning om vi inte ser till att hålla internationellt konkurrenskraftiga skattevillkor för våra internationellt verksamma företag. Det går alltså inte att utesluta att bristerna i arbetet med bilaterala skatteavtal är en del av orsakerna till att den ekonomiska utvecklingen i stagnerat. Enligt Svenskt Näringslivs rapport hade de 82 länder som då hade gällande skatteavtal med tillsammans 151 avtal med andra länder som i ett eller flera avseenden var mer fördelaktiga villkor än man hade i avtalen med . Detta är inte hållbart för en exportberoende nation som . Det är därför viktigt att regeringen löser detta problem. Tempot i arbetet med bilaterala skatteavtal måste öka. Målet måste vara att ska återta sin position bland de nationer som har bäst villkor i sina skatteavtal, och antalet länder som vi tecknar avtal med måste öka. En tydlig agenda för arbetet och vilka åtgärder som vidtas för att nå målet måste arbetas fram. Frågan är så viktig att regeringen bör redovisa statusen på de svenska bilaterala skatteavtalen för . En sådan redovisning bör innehålla såväl skatteavtalens antal som deras kvalitet. En tidsplan för det fortsatta arbetet bör också ingå. En lämplig modell för kvalitetsredovisningen kan vara de rapporter som (2010:24) och (2010 och 2014) lämnat på området. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Folkbokföring av barn på två adresser, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2015/16:932 av (C). Det går inte att vara folkbokförd på två adresser, vilket gör att ett växelvis boende inte avspeglas i folkbokföringsregistret. Av alla särlevande föräldrar har cirka en tredjedel barn som bor växelvis, dvs. barnet bor lika mycket tid hos vardera föräldern. Andelen barn som bor växelvis har ökat mycket kraftigt , men det framgår inte i folkbokföringen. En enkätundersökning som genomfört visar att för av barnen med särlevande föräldrar stämmer folkbokföringen överens med var barnet mestadels faktiskt bor. Detta är anmärkningsvärt eftersom de flesta analyser om hushållens sammansättning och situation, bl.a. vad gäller ekonomisk standard, baseras på barnets folkbokföring. Exempelvis överskattas antalet barn som bor med ensamstående mamma. I de allra flesta fall där folkbokföringen inte överensstämmer med var barnet bor mest, bor barnen växelvis. I dessa fall underskattas sannolikt barnens ekonomiska situation då pappans ekonomi inte räknas med i statistiken. Det finns en stark upplevelse av orättvisa i gruppen vars barn bor växelvis då de familjeekonomiska stöden betalas ut till den förälder som har barnet folkbokfört hos sig. Till viss del kan dessa problem lösas med våra övriga förslag, men inte fullt ut. Att barnen bara är folkbokförda på en adress innebär också att brev från myndigheter, sjukvård, skola m.m. normalt sett bara skickas hem till folkbokföringsadressen. Den andra föräldern riskerar att missa viktig information, och i värsta fall undanhåller en förälder information från den andra. Vi anser därför att reglerna för folkbokföring och för bidrag där folkbokföringen spelar roll ska ses över med inriktningen att minska risken för konflikter mellan föräldrarna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Folkbokföring i samband med ändrad könstillhörighet, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 10. har det skett en hel del lagstiftningsmässigt och i domstolarnas praxis på det familjepolitiska området. Även statliga utredningar som kan komma att ha stor påverkan på området har presenterats eller pågår just . har bl.a. kravet på tvångssterilisering vid ändring av juridiskt kön avskaffats, och det har i domstol fastslagits att en man som fött barn också ska stå som biologisk far till barnet i födelseattesten. De förslag som presenterades om juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) skulle, om de blir verklighet, få stor inverkan på den familjerättsliga lagstiftningen. Enligt en dom i Förvaltningsrätten i som meddelades fastslogs att gjort fel när de vägrade en man som ändrat juridiskt kön att få registreras som sitt barns far. Mannen födde barnet när han var en juridisk kvinna och registrerades då som barnets mor. Sedan mannen ändrat juridiskt kön ville han få betecknas som sitt barns far, men fick avslag på detta av . Domstolen ansåg att registreringen inte var förenlig med rätten till privatliv och konstaterade bl.a. att avsaknaden av uttrycklig reglering och den rättsosäkerhet som detta resulterat i, i möjligaste mån inte ska drabba den enskilde. Att en man står som biologisk mor i folkbokföringsregistret innebär dels praktiska problem i kontakt med exempelvis skola, sjukvård och alla andra ställen där barnets vårdnadshavare behöver identifiera sig, dels att såväl mannen som barnet kan tvingas berätta om mannens bakgrund oavsett om de vill eller inte, vilket är integritetskränkande för såväl förälder som barn. En juridisk ändring av kön ska erkännas fullt ut, och det gör den inte om en man står registrerad som mor i folkbokföringen. Förutom att det förekommer att män som föder barn registreras som mödrar och att personer som ändrat juridiskt kön efter att ha fött barn har svårigheter att bli registrerade som barnets far i folkbokföringsregistret, har dessutom flera transpersoner vittnat om svårigheter i kontakten med sjukvården i samband med graviditet, både i fråga om bemötande och rena byråkratiska hinder. Det kan bl.a. handla om att det inte gått att mata in ett manligt personnummer i sjukhusens journalsystem när en person ska skrivas in på mödravårdscentral eller att det uppstått problem och förvirring när gravida män sökt akut vård. Eftersom det är möjligt att ändra juridiskt kön och personnummer utan att sterilisera sig eller genomgå en medicinsk könskorrigering torde det bli mer vanligt förekommande att personer med ett manligt personnummer blir gravida och föder barn, varmed det är mycket viktigt att såväl sjukvård som myndigheter framgent ger alla personer, oavsett bakgrund och kön, ett korrekt och respektfullt bemötande samt att ändringar av juridiskt kön erkänns fullt ut. Fram till dess att familjelagstiftningen blivit helt könsneutral och det därmed inte längre kommer att registreras vem som är moder och fader utan endast vem/vilka som är barnets förälder/föräldrar, behöver det vidtas åtgärder för att ändringar av juridiskt kön ska erkännas fullt ut även när det gäller familjefrågor. bör därför ges tydliga direktiv om att folkbokföringsregistret ska anpassas efter det juridiska könet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Personnummer och samordningsnummer, punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2015/16:327 av (S), 2015/16:1100 av (M) och 2015/16:2927 av (M). Varje svensk har ett unikt individuellt personnummer som används vid identifiering. De första sex siffrorna är personens födelsedatum, vilket följs av en fyrsiffrig kod. De påföljande tre siffrorna är ett löpnummer, där tredje siffran beskriver personens kön – jämn siffra för kvinnor och udda för män. Den sista siffran är en kontrollsiffra som räknas fram ur de övriga. För de flesta av oss är dessa förhållanden oproblematiska; däremot kan de vara problematiska för transpersoner. Processen för att ändra juridiskt kön eller genomgå könskorrigerande vård kan ta som personen i fråga naturligtvis vill bli identifierad som det juridiska kön den anser sig tillhöra. När legitimation måste uppvisas eller personnummer anges, vilket är vanligt förekommande i alla möjliga vardagssituationer, avslöjar den tredje siffran i löpnumret alltid vilket juridiskt kön en person tillhör. anser att personnummersystemet bör revideras och att det ska införas könsneutrala personnummer på så sätt att könsbestämningen i löpnumret tas bort. På så sätt kommer en bort ifrån alla de problem och svårigheter som det kan medföra när personnumret inte överensstämmer med en persons könsidentitet eller könsuttryck. Informationen om juridisk könstillhörighet i personnumret ligger dock till grund för mycket av den könsuppdelade statistiken, vilket är ett viktigt instrument för att synliggöra diskriminering, brottsutsatthet m.m. Därför är det viktigt för oss att det även med könsneutrala personnummer kan säkerställas att det är möjligt att göra könsuppdelad statistik. Könsuppdelad statistik bör naturligtvis även inkludera personer som varken identifierar sig som män eller kvinnor, vilket den sällan gör . Förutom de brister med dagens personnummersystem som angetts ovan finns ett växande behov av att revidera systemet eftersom det blir allt svårare att ta fram nya personnummer. Personnumren håller helt enkelt på att ta slut. Detta konstaterades exempelvis i en utredning (SOU 2008:60). I beslutades att systemet för personnummer skulle göras om, eftersom sifferkombinationerna beräknades ta slut runt 2030. I samband med detta bestämdes även att siffran i numret som avslöjar könet ska tas bort, detta efter uppmaningar från grupper i samhället som önskar en förändring som det finns en internationell trend där fler och fler länder tar bort könstillhörigheten ur sina identitetshandlingar. Ett könsneutralt personnummer har många fördelar. Förutom att det inte pekar ut en persons kön, kommer heller inte personnumret att behöva ändras efter att en person exempelvis ändrat sitt juridiska kön. Dessutom skulle ett könsneutralt personnummersystem ha stora fördelar och vara bättre anpassat för att hantera när det införs ett tredje juridiskt kön i . Frågan om ett nytt personnummersystem bör därför utredas i syfte att införa könsneutrala personnummer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 23 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 22. Frågan om skyddade personuppgifter är en viktig del av arbetet med att stärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. Det finns en hel del olika typer av regler och möjligheter som syftar till att skydda någons identitet och/eller bostadsadress. Alliansregeringen tog också flera initiativ till att stärka skyddet av personuppgifter för hotade och förföljda personer. infördes flera lagändringar om ett tätare samarbete mellan myndigheter vad gäller s.k. kvarskrivning och en stärkt sekretess i vissa ärenden. Alliansen anser att fingerade personuppgifter bör kunna medges i större omfattning än . Det innebär att en person får nya identitetsuppgifter, t.ex. ett nytt namn och nytt personnummer. Därför beslutade alliansregeringen också att låta en särskild utredare göra en samlad översyn av lagstiftningen och föreslå åtgärder som ger ett stärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter, både vad gäller lagstiftning och myndighetsrutiner. Utredningen har presenterat sitt betänkande (SOU 2015:69). Vi förväntar oss att den sittande regeringen nu utan onödiga dröjsmål fullföljer det reformarbete till skydd för hotade människor som påbörjades av alliansregeringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag