bet · H301SkU17 · 2016-04-14 00:00:00 — I sitt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) som överlämnade föreslogs att bl.a. skogskonton och skogsskadekonton skulle fasas ut. Vi ser att det finns en fortsatt viktig betydelse för den enskilde skogsägaren att på ett rimligt sätt kunna bruka sin skog och på så sätt kunna ta till vara den ekonomiska utdelning man varit med och byggt upp, ofta . I utredningen föreslås införande av ett miljöanpassat skogsavdrag. I förslaget utmönstras rationaliseringsförvärv ur reglerna för skogsavdrag, och dagens skogsavdragsregler vid rationaliseringsförvärv föreslås i stället bli generella. Detta kan väntas leda till högre tillväxt eftersom avverkningar fortsättningsvis kan ske på ett mer skogsekonomiskt sätt, då den yngre delen av den avverkningsmogna skogen i normalfallet kan förväntas få stå kvar under den mest intensiva tillväxtperioden i stället för att avverkas av skatteskäl. Förslaget kan således, utöver förenklingsvinster, väntas medföra positiva effekter för både miljö- och avkastningsmålet inom skogspolitiken. Vidare väntas skattekrediterna inte öka, eftersom avverkningarnas storlek bedöms minska. Ett skyndsamt genomförande av detta förslag skulle vara positivt för såväl miljövården som för skogsbruket och den exportintensiva skogsindustrin. Vi anser att förslaget lämpar sig utmärkt för en frikoppling från utredningens förslag i övrigt och kan behandlas med förtur. Det bör med fördel kunna inordnas i ett särskilt lagstiftningsärende. Däremot bör följande förslag ändras. Det saknas en tillräcklig konsekvensutredning för hur berörda grupper småföretagare påverkas av förslagen om slopande av skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto. Skogsägare med 70–från plantering till avverkning kan ofta bara göra avverkningar med mellanrum. De behöver kunna fördela sina inkomster genom insättningar och uttag från skogskonton. Vi befarar att avverkningar, om skogskonton avskaffas, kan komma att styras mer av skattemässiga skäl än av vad som är bäst skogsproduktions- och miljömässigt. Vidare finns risk för att beskattningen blir ohanterlig för skogsägare vid extraordinära inkomster till följd av naturkatastrofer. Avsättningsnivån för företagsfonden måste höjas så att det blir möjligt att låta hela företagets vinst verka i detta. Vidare är det motiverat med ett kapitalunderlag för att inte främja privat konsumtion på bekostnad av investeringar i företag. För att kunna nå en avsättningsnivå på bör alternativ med tidsspärr och ”bolagsskatt” utredas. Den föreslagna räntebeläggningen ger en räntenivå som är 2–3 gånger så hög som motsvarande ränta för periodiseringsfond i bolagsskattesystemet. Detta behöver ändras. När det gäller expansionsfond föreslås en ganska hög avskattning utan att den inbetalda expansionsfondsskatten tillgodoräknas företagaren. Detta gör att vi inte kan ställa oss bakom dessa övergångsregler. En möjlighet som bör prövas är att införa en ”bolagsskatt” för företagsfonden så att befintliga expansionsfonder kan överföras till den nya fonden. Detta skulle också möjliggöra en högre avsättningsnivå. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2015/16:548 av (FP), 2015/16:879 av (KD), 2015/16:894 av (KD), 2015/16:1048 av (M) yrkandena 4 och 6, 2015/16:1562 av m.fl. (M), 2015/16:1565 av (M), 2015/16:1984 av och (båda C), 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:2300 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2844 av m.fl. (SD), 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2995 av och (båda C), 2015/16:3000 av och (båda C) och 2015/16:3135 av Per Åsling m.fl. (C). Utländska företag kan i många fall agera inom utan att myndigheterna vet om det. Det gör det förstås svårare att kontrollera om man följer lagar och bestämmelser, vilket kan öppna upp för svartarbete och social dumpning. Reglerna om fast driftställe avgör om ett utländskt företag ska betala inkomstskatt i eller inte. är reglerna hårt knutna till en bedömning av huruvida ett företag är etablerat på en exakt plats i eller inte. De företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan därmed undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för osund konkurrens och social dumpning. Det bör därför utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in företag som i stor omfattning verkar i . Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2246 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2015/16:386 av och (båda FP), 2015/16:880 av (KD), 2015/16:896 av (KD), 2015/16:1220 av (FP), 2015/16:1980 av och (båda C), 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 6. Dagens regler kring generationsskiften i fåmansbolag riskerar att försvåra generationsskiften. Skatteeffekterna kan bli stora och riskerar att såväl fördröja motiverade generationsskiften som försämra hur kapital i bolag används. gav alliansregeringen en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna om beskattningen vid ägarskiften i fåmansbolag för att göra dem mer ändamålsenliga. Den nuvarande regeringen har dock formulerat en rad tilläggsuppdrag som skulle kunna leda till att den skattemässiga situationen för ägarna av bolagen försämras. Det finns skäl att se över fåmansbolags-reglerna, men inte på ett sätt som på totalen försämrar villkoren för jobb, tillväxt och entreprenörskap. Utredningens ursprungliga uppdrag bör därför värnas. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:386 av och (båda FP), 2015/16:880 av (KD), 2015/16:896 av (KD), 2015/16:1220 av (FP), 2015/16:1980 av och (båda C), 2015/16:2246 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 6. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta växa och anställa är att vi inte har fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet. erbjuder de ett engagemang i staden eller bygden och ger därför stora värden utöver de jobb de skapar. Vi har ambitionen att förbättra förutsättningarna för generationsskiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. De skattemässiga villkoren för företagande har förbättrats , bl.a. genom sänkt bolagsskatt, förenklad expertskatt och sänkta socialavgifter för unga och äldre. Men det svenska skattesystemet behöver fortsätta utvecklas så att det skapar attraktiva förutsättningar för företag att bedriva sin verksamhet i och främjar entreprenörskap och innovation. Enligt en studie från anser en femtedel av de svenska företagen att skattesystemet framför allt hämmar anställning av kvalificerade medarbetare. Den nuvarande utformningen av de s.k. 3:12-reglerna, som reglerar beskattningen av kapitalvinster och utdelningar i fåmansföretag, kan förbättras ytterligare. Företag med färre anställda kan ha jämförelsevis sämre beskattningsvillkor än övriga bolag, vilket kan leda till att växande innovationsbolag missgynnas. 3:12-reglerna bör därför ses över och förbättras, särskilt för växande företag. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:386 av och (båda FP), 2015/16:880 av (KD), 2015/16:896 av (KD), 2015/16:1220 av (FP), 2015/16:1980 av och (båda C), 2015/16:2246 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD), 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkande 1. jordbruksföretagare har en hög medelålder, och vi går mot en stor utmaning med en generationsväxling för att lyckas behålla och utveckla det svenska lantbruket. Då handlar det om att vi måste ha en rättvis och neutral beskattning, vilket vi inte har . Uppgiften att planera ett generationsskifte ställer stora krav på kunnande inom skatte- och civilrättens områden och i frågor som rör värdering och ekonomi. Om något eller några av dessa områden blir försummade kan följderna bli kostsamma för de inblandade parterna. Politikens uppgift på detta område måste vara att så långt det över huvud taget är möjligt bedriva ett förenklingsarbete för att därigenom säkerställa återväxten bland yngre lantbrukare. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 3 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:1124 av (M), 2015/16:1338 av och (båda M), 2015/16:1664 av (M), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2015/16:2624 av (M) yrkandena 1 och 2. har , och varnat för en svensk bostadsbubbla. Rekommendationerna från dessa institutioner är att behöver se över ränteavdragen, fastighetsskatten och den reglerade hyresmarknaden. Hushållen i har i genomsnitt hög skuldsättning i förhållande till sina inkomster. Ett anpassat regelverk som gynnar sparande och en sund amorteringskultur kunde bromsa prisutvecklingen på bostadsmarknaden och förhindra en bostadsbubbla. Därför vill vi se en översyn när det gäller beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad. En sådan översyn kunde bl.a. utreda möjligheten att långsiktigt och stegvis trappa ned ränteavdraget och stegvis sänka reavinstskatten och andra flyttskatter. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2015/16:1124 av (M), 2015/16:1338 av och (båda M), 2015/16:1664 av (M), 2015/16:2624 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 1. Det har byggts för få bostäder, och en bristande rörlighet på bostadsmarknaden har förvärrat utbudsproblemet. En del av orsakerna till den bristande rörligheten på bostadsmarknaden står att finna i skatternas utformning. De s.k. flyttskatterna gör att en del drar sig för att byta bostad och leder därmed till sämre rörlighet på bostadsmarknaden Taket för uppskov gällande reavinstskatten bör därför tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljningen fram till beskattning, vilket innebär att en stor del av den bristande rörligheten som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras. I stället betalas såväl reavinstskatt som uppskovsränta när personen inte längre får något uppskov. Det sker exempelvis när personen flyttar till hyresrätt, till särskilt boende eller om personen avlider. För att finansiera den fördyring som det innebär för staten att få in uppskovsränta och större del av reavinstskatten senare än med dagens regelverk, kan räntan för uppskovet höjas något, motsvarande statens kreditkostnad. Den närmare utformningen av detta förslag behöver utredas, men det är vår övertygelse att en sådan reform har potential att kraftigt öka rörligheten på bostadsmarknaden på ett sätt som är statsfinansiellt ansvarsfullt, som tryggheten för boende kan bevaras. Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 18. Fastighetsskatten på industrifastigheter är normalt , vilket t.ex. gäller för kraftvärmeverk och kärnkraftverk. Däremot har vattenkraftverk en kraftigt förhöjd fastighetsskatt som i flera steg höjts, senast från till . Fastighetsskatten för småskaliga vattenkraftverk utgör bara ca , dvs. en bråkdel av den totala intäkten för vattenkraft som låg på . Denna skattesanktion medför enligt branschorganisationer en kostnad på uppemot ca 8–/kWh för elenergi som alstrats i vattenkraftverk. Vi anser att denna snedvridning av fastighetsskatten är direkt skadlig för investeringsviljan i framför allt den småskaliga vattenkraften som har störst lönsamhetsproblem och därmed sämre möjligheter till reinvesteringar i sina anläggningar som ofta ägs av privatpersoner eller mindre lokala företag. Som ett första steg anser vi att fastighetsskatten för småskalig vattenkraft bör sänkas till samma nivå som andra elproduktionsenheter för att stimulera investeringsviljan och tillkomsten av ny förnybar energi. Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt och betalar enbart , i stället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för elproduktionsenhet med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för elproduktionsenhet med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen (0,) om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och för att undanröja administration för efterlevnaden av statsstödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, vilket även är den nivå som råder för exempelvis kärnkraft- och kraftvärmeverk. Boendebeskattning, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkandena 6 och 7 samt 2015/16:711 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:724 av (MP), 2015/16:1278 av (M), 2015/16:1335 av (M), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 11, 12 och 16, 2015/16:2048 av och (båda SD), 2015/16:2091 av (M), 2015/16:2339 av och (båda S), 2015/16:2629 av (M), 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:2939 av (M). Hyror sätts efter bruksvärdet, vilket gör att en hyresvärd saknar möjlighet att höja hyran för renoveringsåtgärder som saknar koppling till bruksvärdessystemet. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. Vi vill motverka hyreshöjningar och skapa förutsättningar för att hålla nere hyrorna. föreslår därför att man inför skattefria underhållsfonder, för att finansiera framtida renoveringar. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse kontrakt. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. vill därför klassificera studentbostäder och studentrum som elevhem, vilket skulle befria dem från den kommunala fastighetsavgiften samt skapa stimulans för nybyggnation. Boendebeskattning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:711 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:724 av (MP), 2015/16:1278 av (M), 2015/16:1335 av (M), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 11, 12 och 16, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkandena 6 och 7, 2015/16:2048 av och (båda SD), 2015/16:2091 av (M), 2015/16:2339 av och (båda S), 2015/16:2629 av (M) och 2015/16:2939 av (M). var drivande i reformeringen av den statliga fastighets-skatten. Vi vill nu gå vidare genom att helt slopa taxeringsvärdessystemet, vilket är kostnadskrävande och bidrar med krångel för enskilda småhusägare. Att systemet finns kvar gör det också enklare att återinföra fastighetsskatten enligt den tidigare modellen. lämnade sitt betänkande till regeringen . Denna lade fram två förslag: ett kring hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett rörande hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslår därför en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken av byggnad respektive mark, alltså antalet kvadratmeter, med vissa maxbelopp. anser inte att denna modell är optimal utan vill komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist. Arvs- och gåvoskatt, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:719 av och (båda MP). I togs arvsskatt ut fram till (arvsskatt mellan makar avskaffades ) på tillgångar som arvingar, testamentstagare eller förmånstagare fick från en avliden person. Skatten, som beräknades på mottagarens arvslotter, var progressiv i två avseenden. Större arvslotter beskattades med en högre skattesats än mindre, och mindre närstående arvs- och testamentstagare beskattades hårdare än närstående. Även gåvoskatt togs ut på egendom som gavs bort. Det är, från fördelningspolitiska utgångspunkter, inte rimligt att arv av stora förmögenheter, som per definition skapats av någon eller några andra, ska lämnas obeskattade, medan förvärvsinkomster och avkastning på eget sparkapital beskattas. Därtill är skatt efter bärkraft en viktig princip. Det är rimligt att den som har det bättre ställt ekonomiskt bidrar mer till det gemensamma än den som har det sämre. Ett återinförande av arvsskatt bör eventuellt kompletteras med ett återinförande av gåvoskatt, om detta krävs för att motverka stora förmögenhetsöverföringar inom en familj i skatteplaneringssyfte. Vi anmodar därför regeringen att skyndsamt för presentera ett lagförslag om återinförande av arvsskatt, eventuellt kompletterad med återinförd gåvoskatt. Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 8 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 8 och 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 21. Utbildning berikar både samhälle och individer. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. politik för högre utbildning, forskning och innovationer har målsättningen att och skapa nytta, utveckling och välstånd i och för hela världen. Lärosätena ska bli mer autonoma, och mer makt måste flyttas från politikerna till professionen. Det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Vi behöver därför mer fristående lärosäten, likt stiftelser. För att stärka lärosätenas ekonomi och möjliggöra satsningar på verksamheten bör donationer göras avdragsgilla. Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 8. Gåvoskatteavdraget, som drev igenom i alliansregeringen, gäller enbart enskilda gåvogivare och enbart till hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Reformen har varit av mycket stor betydelse för det civila samhället. Vi föreslår att gåvoskatteavdraget ska utvecklas till att omfatta såväl företag som enskilda gåvogivare. Dessutom bör fler allmännyttiga ideella organisationer, exempelvis idrottsföreningar, komma i fråga som nivån för avdragsrätten bör höjas i paritet med andra jämförbara länder i . Det är samma villkor för att sponsra idrott som det är för att sponsra kultur, ändå är idrottssponsringen långt mer omfattande. Hur ska kunna uppmuntra ökad sponsring inom kulturen är en viktig framtidsfråga för hela sektorn. Över huvud taget bör de offentliga regelverken ses över för att underlätta och uppmuntra enskilda och företag att bidra finansiellt till kultursektorn. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:201 av (FP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen under rubriken ”tonnageskatt” och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:378 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in företag som i stor omfattning verkar i , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:386 av och (båda FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera femårsregeln och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:548 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och ta fram förslag för en förenklad företagsform för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:711 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte återinföra fastighetsskatten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa taxeringssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:719 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra arvsskatt, eventuellt kompletterad med en återinförd gåvoskatt, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:724 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en rättvis skattebelastning av de olika upplåtelseformerna för boende och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:879 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en översyn av takbeloppet i investeraravdraget och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:880 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de nuvarande 3:12-reglerna för en enklare beskattning av fåmansbolag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:894 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändring av kapitalbeskattning för att främja investeringar i växande företag och ge incitament för sparande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:896 av (KD):