· H301MJU9 · 2016-03-02 18:06:24 — Låt oss slå fast att de gröna näringarna är ett viktigt samhällsintresse. Vi är alla beroende av de gröna näringarna. Därför ska vi inte göra detta till en särart. Vi ska se till att vi har en landsbygdssäkrad företagarpolitik, en landsbygdssäkrad skolpolitik och en landsbygdssäkrad kulturpolitik - och eftersom vi har en feministisk utrikespolitik ska vi också ha en feministisk landsbygdspolitik. Vi ser att många av landsbygdsprogrammets små bidrag kan göra stor nytta. talade tidigare om mosaikbetesmarker. För enskilda djurägare och näringsidkare kan ett bidrag på göra stor skillnad. Hur det växlas upp är avgörande för det lokala landskapet, för turismen och för dem som bor där eftersom det håller landskapet öppet. Vi har talat mycket om svårigheterna för livsmedelsproduktionen. verkar det som att intressen står mot varandra, att det är antingen det ena eller det andra som gäller. Antingen är vi för eller emot miljön. Vi behöver ha ett levande lantbruk, och jag vet att regeringen satsar på det och arbetar för det och en ökad livsmedelsproduktion i . Ett levande lantbruk levererar bra miljötjänster, öppna landskap, levande landsändar och levande byar. I dagens klimat handlar det om att ta sitt ansvar i ett nationellt men framför allt internationellt perspektiv. Vi är skyldiga att använda den mark vi har och inte bygga sönder och produktiv mark. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik I kölvattnet av de klimatförändringar vi ser kommer jordbruket att möta stora svårigheter. Vi ser det redan på många platser i världen. Se bara på södra ! Den svenska marken kommer att behövas än mer , och då behöver vi ha rent vatten, kemikaliefritt jordbruk och giftfri miljö. Det är ju framgångssagan i det svenska jordbruket. Ett levande lantbruk och en stark livsmedelsförsörjning bygger på att vi ska ta vara på våra resurser. Vi ska inte måla upp bilden av att god vattenkvalitet står i kontrast mot en bra livsmedelsproduktion. Det är snarare förutsättningen för en god grön näring. Även andra delar påstås ibland stå emot varandra. Det har talats om konkurrenskraft här. Jag tror att svenskt jordbruks största konkurrenskraft är våra mervärden med bra djurvälfärd, låg antibiotikaanvändning, rent vatten, låg kemikalieanvändning och bra djurhälsa. Regelverket för djurhållning kan diskuteras. Det finns många krångliga regler också för annat än djurhållning, till exempel växtnäring. Regelverket ska vara ändamålsenligt och vara utformat så att det ger liten administrativ börda för företagaren. Här finns en del att göra, och det tror jag att vi alla är överens om. Men det får inte gå ut över djurvälfärd och miljöhänsyn. talar man om regelförändringar som ett mantra, men det finns ju ofta en anledning till varför regler har kommit till. Regelverk ska också vara förebyggande. Det gäller till exempel djurstallar, som togs upp tidigare. En förprövning ger djurhållaren en investeringssäkerhet så att denne inte plöjer ned flera miljoner på något som visar sig inte funka. När man regelförenklar måste det göras smart och utan att tumma på djurvälfärd, djurhälsa eller rättssäkerhet. Det måste också vara ändamålsenligt för företagaren. Om vi ska ha de svenska mervärdena kvar och om det ska finnas en anledning att köpa svenskt kött, svenska ägg, svensk mjölk och svensk spannmål är det enda vi kan konkurrera med på en global marknad vår höga djurvälfärd, vår höga livsmedelssäkerhet, vår höga miljöprestanda och vår låga antibiotikaanvändning. Det ger ett konkurrenskraftigt jordbruk, och vi ska ha styrmedel och regler för att främja detta. Genom det kan vi möta konsumenternas ökade efterfrågan på hållbart producerade livsmedel, både inom och på en global marknad. I detta anförande instämde (MP). Både och kritiserade den tidigare borgerliga regeringen då den tog bort målsättningar för ekologisk produktion, som fanns i det tidigare landsbygdsprogrammet. har vi en ny regering där Socialdemokraterna och styr. Det är ni som äger det nuvarande landsbygdsprogrammet, . Där har jag inte sett några målsättningar för ekologisk produktion, vare sig vad gäller jordbruksarealens storlek eller hur mycket ekologisk mat som man ska upphandla inom offentlig sektor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Jag vill fråga om inte tycker att det vore en bra idé om vi hade sådana målsättningar för eko i landsbygdsprogrammet. Vi vet att det går att göra ändringar i innevarande landsbygdsprogram. Är det något som och regeringen driver? Tack för frågan, ! Jag tycker att det är viktigt att det finns målsättningar för ekologiskt. Det är det som driver på utvecklingen. Vi kan jämföra med när man började ha bestämmelser för utsläpp från miljöbilar. Om man lade sig på koldioxid var det dit bilarna kom, men om man lade sig på 109 kom bilarna dit trots att branschen sagt att det var omöjligt. Jag tror att man måste ha styrmedel, men det är lite komplicerat . Ska det vara i pengar och andel av kostnaden, eller ska det vara i kilo? Där kan det ibland vara svårt att sätta mål. Men jag tror att det ska vara det, och jag verkar för att det ska in. Däremot vet jag inte om det är möjligt att få in det i halvtidsöversynen, men det får vi hoppas. Jag tolkar det som att det är hållning att vi ska ha målsättningar för eko i landsbygdsprogrammet. Det tycker jag är bra. Jag hoppas att det också är regeringens hållning, för den har vi inte sett något av . Jag är inte alls expert på landsbygdsprogrammen, men så som jag har förstått det kan man göra korrigeringar under tidens gång. Man behöver inte ens vänta till halvtid. Om vill göra en korrigering eller komplettering är det väl tyvärr inte riktigt så lätt att man bara lyfter luren och ringer ned till och så är det klart, men ungefär så borde det vara. Man säger helt enkelt att den här kompletteringen vill vi göra, och så får man det förhoppningsvis godkänt från . Jag hoppas att regeringen driver det. Hur man ska mäta eko borde inte vara så komplicerat som säger, eftersom vi hade mål tidigare. Av den totala jordbruksarealen borde vara eko, sa man då. borde vi skruva upp det målet. Man pratade också om att av de offentliga inköpen borde så här mycket vara ekologiska livsmedel. Vi borde kunna använda ungefär det målet men skruva upp det. Jag kan i stort sett bara hålla med. Mjölkkrisen och så vidare har varit uppe i debatten. Vi ser att ekologisk produktion har klarat sig bäst, framför allt för att man oftast odlar foder på den egna marken. Det finns all anledning att få upp produktionen av ekologiskt, också med tanke på djurvälfärd, kemikalieanvändning och allt. Om vi på något sätt kan få in detta i landsbygdsprogrammet tycker jag att det vore bra. Jag tar med mig de tipsen. har hållit ett anförande som var väldigt intressant. Det var ett anförande som jag tror att hon hade kunnat hålla också, när hon var i opposition. Skillnaden är dock att hon tillhör majoriteten just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik målade upp många problembeskrivningar om hur det är på landsbygden just . Flera av dessa beskrivningar tror jag att många av oss kan hålla med om, men jag vill fråga och hur i sin regeringsställning ser på lösningar och åtgärder. Vi upplever just nu att det inte händer så mycket från regeringens sida inom just landsbygdsutvecklingen. Hur skulle och i regeringen vilja öka den svenska produktionen? När kommer livsmedelsstrategin? När kommer djurskyddspropositionen? Tack för frågorna, ! Jag tycker att regeringen har satt fart på landsbygdsarbetet. Sedan finns det fortfarande mer att göra. Vi har tagit fram en maritim strategi som behandlar en stor del av vår kust och hur den ska användas. Det jobbas intensivt med havsplanering och hur den ska användas, vilket är viktigt för såväl det småskaliga fisket och turismen som för det framtida näringslivet. Vi har en stor satsning på turism och export av turism, där även ekoturism ingår som ett flaggskepp i svenskt sälj utomlands. Vi har nästan fördubblat stödet till friluftsorganisationer som ett sätt att få ut människor i skog och mark och öka intresset för landsbygden. Vi har utredningen landsbygdskommittén, som ska ta fram en landsbygdspolitik som tittar ända . Vi har också varit behjälpliga under mjölkkrisen. Att flera mjölkgårdar läggs ned var inte något som hände när vi tog över makten, utan det hände redan när ni satt vid makten, . Det har varit en trend sedan långt tillbaka, men vad gjorde ni åt det? Vi har tillsatt flera olika saker för att göra det bättre. Vi satsar på eko. Vad jag kan se gör regeringen väldigt mycket. Vi har också en utredning på gång för att se hur statliga jobb kan komma ut i landet snarare än att koncentreras runt , så som de har gjort . Tack för ett svar som inte innehöll ett enda svar på de frågor jag ställde! Vi har haft av landsbygdsvakuum från regeringen. Vi vet inte när livsmedelsstrategin kommer, och vi vet inte när djurskyddspropositionen kommer. Men det är till dessa båda som Socialdemokraterna och hänvisar - . Regeringens politik är ett luftslott. Det som regeringen har producerat är branschprogram. Dessa har branschen själv tagit fram, så man kan inte säga att de är regeringens politik. Här har vi lagt fram förslag om ökad konkurrenskraft, enklare regler för landsbygden och mindre detaljstyrning. Allt detta säger ni nej till, . Jag undrar därför: Hur avser i regeringen att öka den svenska produktionen? Återigen: Tack för frågorna! Att vi har ett landsbygdsvakuum beror mycket på vilka som satt och styrde och vilka som förhandlade fram dagens landsbygdsprogram, som vi sitter fast med. Det var alliansregeringen som skötte förhandlingarna i . Där sitter vi lite fast. Men vi får laga efter läge, och där tycker jag att vi har gjort mycket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Vi har en livsmedelsstrategi som är på gång. Tidsmässigt kan jag inte säga när den kommer, men jag tror att du själv har varit med i arbetet, , från Alliansens sida. Någon företrädare från er har i alla fall varit det. Vad jag vet kommer djurskyddspropositionen . Det jobbas på. har allt det andra som jag nämnde förut också hänt. Att det skulle stå stilla tycker jag inte är en rättvis bedömning. Tack för anförandet, ! Jag tycker att det var ett intressant förslag du nämnde, att vi behöver prata mycket mer landsbygdspolitik, som vi kallar det här blocket. Egentligen är det jordbrukspolitik vi diskuterar. Det är viktigt att vi pratar om det. Sedan kanske jag till viss del får rätta, eftersom jag själv medverkar i . Som det ser ut nu tror jag egentligen inte att kommittén kommer att hantera de livsmedelspolitiska frågorna så mycket, utan det är framför allt livsmedelsstrategin. Det är ganska uppenbart här att det är många partier som inte känner att de medverkar direkt i dialogen över huvud taget och som därför undrar var den kommer att hamna, även när det gäller djurskyddslagstiftningen. Jag har en liten fundering. nämnde mervärden och att man har höga kostnader, att det ska vara ett mervärde. Jag har svårt att se den kopplingen. Mervärde är något som man får betalt för. Annars är det inget mervärde utan en merkostnad. Mervärde kan vara att det är ekologiskt, att det är certifierat, att man har gamla lantsorter, att man har väldigt bra smak eller hantverksmässig lagning av mat eller något annat. Men mervärde är fortfarande inte en merkostnad. Vår roll som politiker är att i så fall ersätta de merkostnader som exempelvis det svenska lantbruket till viss del har. Alternativt måste näringen försöka få betalt på annat vis. Min fundering, , är: Är jag rätt i min analys? Är mervärde en merkostnad? Jag ser det inte så. Om det inte skulle vara någon skillnad på det svenska köttet och annat kött skulle det vara meningslöst att sätta en stämpel på det och signalera att det är svenskt kött. Detsamma gäller svensk kyckling. Vi kan lösa de här problemen genom att ha sämre djurvälfärd och klordoppa kycklingarna i stället, som man gör i andra länder, för då får man bort salmonella. Men jag tror inte att någon vill gå dit. Jag ser det så att vi först och främst ska se till att alla länder i EU följer EUlagstiftningen, vilket tyvärr inte sker. Därefter vill vi dra med EU till den svenska standarden i stället för att sänka oss till den europeiska standarden. I så fall finns det ju ingen anledning att köpa svenskt, om det inte finns något mervärde med att vi har det svenska djurskyddet, den svenska kemikalielagstiftningen och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Tack för svaret, ! Att det är ett merpris i butik på svenskt kött handlar knappast om att det är dyrare att producera. Det är inte så bönderna får betalt när de säljer sina varor: Kolla här, det kostar mer att producera, alltså får vi de pengarna. Det handlar snarare om att man kan sälja på andra mervärden, till exempel att det är svenskt, att vi har bra djurskyddskontroll eller att vi i har lantbrukare som är otroligt skickliga på att producera bra kvalitetslivsmedel. Man kan se utvecklingen för svenskproducerade livsmedel. har det varit en dramatisk nedgång som har fortsatt . Det är inget som jag beskyller den här regeringen för, men det är lite grann den frågan som vi behöver diskutera. Vi måste vända produktionen och vända den gemensamt. Det är egentligen en uppmaning till , som en del av regeringen, att försöka bredda livsmedelsstrategin och verkligen ta med alla partier, så att vi får konkreta lösningar där vi kan få resultat för det svenska lantbruket och för den svenska landsbygden. Jag tror att vi i stort sett är överens om att vi vill ha en god och bra produktion i och att det ska vara lönsamt för svenska bönder att ha den standard som man har och att den också ska öka. Det är förfärligt att ett av de bästa djurhållarländerna i världen har minskad produktion. Det borde snarare vara vi som premieras. När det gäller livsmedelsstrategin är meningen att alla partier ska få vara involverade . Strategin är på gång, och jag hoppas att den kanske inte löser allt men att vi får en strategi att gå framåt med när det gäller att få bättre och ökad livsmedelsproduktion i . Jag tänkte att jag skulle avsluta kvällen genom att prata lite om minigrisar. Som ni har längtat efter det! Minigrisar har funnits i som sällskapsdjur . Hur många som finns i just nu är lite svårt att uppskatta, eftersom det inte finns något separat register för just minigrisar. Ett tusental är väl en rimlig gissning. Minigrisen är inte en egen ras - det finns ingen rasstandard - utan alla grisar som väger under när de är vuxna, vilket de är vid ungefär ålder, räknas som minigrisar. låter onekligen inte speciellt "mini". Men om man jämför med ett slaktsvin på ungefär är det definitivt "mini". De borde för övrigt snarare heta "kelgrisar". och mikrogrisar, som ni säkert har sett på bild och folk bär omkring på, de finns inte. De har heller aldrig funnits. Det är små pyttegrisar som borde få vara med sin mamma i stället. Glöm att du kan ha en gris i en tekopp eller i en väska för den delen! Det skulle möjligtvis vara en väska på hjul, ett litet tag, tills grisen har ätit upp väskan. De flesta minigrisar brukar landa på när de räknas som minigrisar. Tänk er en bullterrier! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik När man har en minigris ställs man inför ett par problem, förutom dem som grisen själv ställer till med. Trots att många av grisarna lever inomhus med den mer mänskliga delen av familjen och aldrig någonsin träffar andra grisar räknas inte minigrisar som sällskapsdjur utan som svin, det vill säga klövbärande boskap, och de skiljs inte från produktionsdjuren i lagstiftningen. En minigrisägare måste ha ett SE-nummer från . Det i sig är inget större problem, för det är bra att ha koll på grisarna. Men problemet är att man i lagstiftningen inte har gjort skillnad på om det handlar om en enda gris eller 500 grisar. Jag kan lova att grannarna, om inte annat, undrar lite grann hur många det är tänkt att man ska ha. Dessutom ska grisarna vara märkta, antingen med bricka i örat eller med tatuering. Men det är inte jättemysigt att ha någon i soffan som har en stor plastbricka eller metallbit i örat, och dessutom är öronen för små, så de får inte plats. I svaret på motionen hänvisar man till ett direktiv . Om det är ett EU-direktiv borde rimligen samma sak gälla i hela EU. Men i fungerar det alldeles utmärkt att chippa grisarna. Det borde med andra ord fungera alldeles utmärkt även här. Och är det inte ett EU-direktiv kunde man ändra lagstiftningen, vilket var poängen med motionen. Sedan gäller det vaccinationen. Det behöver alla djur inklusive minigrisar. Problemet är att svinvaccin kommer i väldigt stora doser, för det är tänkt för produktionsdjur. Det gör att vi får slänga enorma mängder vaccin, och det är ganska dumt. Eftersom minigrisen räknas som ett produktionsdjur gäller heller inte samma regler vid sjukdom eller om något djur skulle dö, vilket de ju gör allihop förr eller . Det går heller inte att försäkra dem på samma vis, åtminstone inte mot något som grisen de facto kan råka ut för. I svaret på motionen skriver man att det inte pågår något arbete med att jämställa minigris med sällskapsdjur och att man heller inte kan det enligt gällande lagstiftning. Återigen: Det var lite grann det som var poängen med motionen, för det behövs tydligare rekommendationer och föreskrifter och ett samlat regelverk kring vad en minigrisägare ska tänka på, uppfylla och rätta sig efter. Det har blivit bättre, men det kan bli mycket bättre än så. Mer behöver göras, om inte annat så för djurskyddet, som har varit uppe här tidigare. Det är helt okej att utan tillstånd ha fågelspindlar och skorpioner som sällskapsdjur - men inte minigris. Att kunna spåra grisarna vid sjukdomsutbrott, javisst, men sedan finns det en massa lagtexter som bara är krångliga! För kaniner skiljer man i lagtexten på produktionsdjur och de gulliga vi har i bur hemma. Vi borde kunna göra samma sak med grisen. Det är dags att skilja svinen från grisarna! Bort med arga nassar och fram för fler glada grisar! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)