bet · H401NU2 · 2016-12-06 00:00:00 — Vidare noterar utskottet att resultatredovisningen i likhet med i hög grad består av beskrivningar av myndighetsåtgärder och insatser och till mindre del av uppnådda effekter av statliga insatser i förhållande till de mål som har fastställt. Utskottet vill därför återigen framhålla att resultatredovisningen i större utsträckning skulle kunna lyfta fram effekterna av de statliga insatserna. Det är ibland svårt att avgöra om de redovisade uppgifterna är att betrakta som insatser eller som resultat i form av prestationer. Utskottet ser också gärna att fler av indikatorerna redovisas i tabellform med uppgifter , i stället för som då utfallet endast redovisas i text med uppgifter för . Utskottet vill avslutningsvis framhålla att resultatredovisningen också innehåller flera goda exempel på redovisning av effekter. Här kan exempelvis nämnas redovisningen i avsnittet om EU:s strukturfondsprogram perioden –2013. Anslag inom utgiftsområde 19 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motioner med alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Med bifall till regeringens förslag har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 . har i ett yttrande till finansutskottet (2016/17:NU2y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 19. I yttrandet har , i avvikande meningar förordat sina respektive partiers förslag till ram för det aktuella utgiftsområdet. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ramar samt beräkningar för perioden –2020 framgår av tabell 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2017 (föreslagen ram) 2018 (utgiftsberäkning) 2019 (utgiftsberäkning) 2020 (utgiftsberäkning) * = Ingen uppgift angiven I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas även de motförslag som finns i oppositionspartiernas utgiftsområdesmotioner (motionerna 2016/17:3440 (C), 2016/17:3461 (L) och 2016/17:3399 (KD)). Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på tre anslag. Två av dessa anslag kompletteras med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bilaga 3). När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns det inga motförslag. I det följande beskrivs inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som den beskrivs i budgetpropositionen. Dessutom redovisas inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken så som den redovisas i propositionen. Vidare redovisas regeringens överväganden när det gäller de tre anslagen. Därefter redovisas motsvarande förslag i motionerna. Utgiftsområde 19 omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Den regionala tillväxtpolitikens inriktning Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Enligt regeringen behövs en modern och aktiv politik för hela landet som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygder och landsbygdsregioner. Regeringen framhåller att miljö-, jämställdhets- och integrationsperspektiven på ett tydligt sätt ska integreras i det regionala tillväxtarbetet. Samhällsomställningen för att nå de nationella klimat-, miljö- och energimålen kan även bidra till en hållbar regional tillväxt och utveckling. Vidare anför regeringen att potentialen i en stor invandring som kommer alla regioner till del måste tas till vara. Alla kvinnor och män, oavsett ålder, bakgrund, etniskt ursprung och boendeort ska ha samma rätt och möjlighet till inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet. De högt ställda målen för den svenska klimat-, miljö- och energipolitiken kräver enligt regeringen ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer. Detta gäller inte minst den regionala nivån och aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Regeringen konstaterar att de lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig åt över landet, bl.a. när det gäller befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, pendlingsmöjligheter och närhet till större tätorter. Politiken tar sin utgångspunkt i dessa olika förutsättningar. Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Regeringen framhåller att den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin innehåller fyra prioriterade områden för det regionala tillväxtarbetet: Innovation och företagande, Attraktiva miljöer och tillgänglighet, Kompetensförsörjning samt Internationellt samarbete. Prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Enligt regeringen ska prioriteringarna bidra till samordning och kraftsamling av insatser och resurser för bl.a. innovation, jobb samt hållbar regional tillväxt och utveckling. De ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhetsdimensionerna ska beaktas inom alla de prioriterade områdena. Regeringen framför även att strategin är vägledande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet samt för statliga myndigheters medverkan i tillväxtarbetet. Strategin är också styrande för användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för politiken. Den regionala tillväxtpolitiken och genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik är nära integrerade med varandra. Inriktningen för EU:s sammanhållningspolitik Regeringen redogör i propositionen för sammanhållningspolitiken och genomförandet av programmen. Lärdomar från genomförandet tillsammans med erfarenheter från förhandlingen med kommissionen om regelverk och program samt utvärderingar kommer att ligga till grund för förberedelser och påverkansarbete inför arbetet med sammanhållningspolitiken efter 2020. Viktiga arenor för dialog är regeringens forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft samt övervakningskommittéerna. Dialog med aktörer på olika nivåer och regionalt utvecklingsansvariga aktörer är också av stor vikt. Resultatorientering och tematisk fokusering utifrån regionala behov ska även i fortsättningen vara en viktig utgångspunkt i arbetet. Olika sätt att stärka det gränsöverskridande samarbetet ska också övervägas. Vidare anser regeringen att ytterligare steg behöver tas för att anpassa regelverket så att krav och kostnader för genomförandet ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. I är regionalfondsprogrammens inriktning tydligt kopplad till 2020-strategin och insatserna är fokuserade på ett fåtal prioriterade områden: innovation, entreprenörskap samt en koldioxidsnål och grön ekonomi. Regeringen anser att programmen ska verka för strukturförändrande insatser inom dessa områden samt att de horisontella kriterierna jämställdhet, integration och miljö ska användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten. Regeringens inriktning är att på ett strategiskt sätt använda de möjligheter till samarbete som finns inom sammanhållningspolitiken för att genomföra gränsöverskridande projekt med partner i andra medlemsstater och tredjeland. Utvecklad styrning, sektorssamordning och resultatfokus Förutsättningarna för ett mer resultatinriktat genomförande av den regionala tillväxtpolitiken behöver utvecklas och stärkas. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken – utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft – framhåller regeringen att regional hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse. Detta beror på att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområdet. Enligt regeringen innebär det att man vid åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. Kontinuerliga dialoger och förbättrad samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå medför ökat mervärde av regionala, nationella och europeiska insatser samt effektivisering av statlig verksamhet och ett effektivt genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Vidare framför regeringen att det är centralt att relevanta statliga myndigheter har god kunskap om och beaktar regionala förutsättningar, prioriteringar och regionala utvecklingsstrategier. Regeringen framhåller även att den, bl.a. med utgångspunkt i Statskontorets rapport om statliga myndigheters lokalisering (Statskontoret 2016:8), avser att se över hur regionala hänsyn bör beaktas i myndighetsstyrningen. Regeringen betonar betydelsen av att tydliggöra roller och ansvar i det regionala tillväxtarbetet och utveckla former för dialog mellan nationell och regional nivå. Regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. överlämnade regeringen propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176), vilken innehåller förslag om att ytterligare län ska ta över det regionala utvecklingsansvaret fr.o.m. . har överlämnat ett delbetänkande (SOU 2016:48) till regeringen med förslag på en ny läns- och landstingsindelning i vissa delar av landet. I förslagen ingår även att det regionala utvecklingsansvaret ska ges till landstingen i de nya länen. Syftet är bl.a. att skapa bättre förutsättningar för hållbar tillväxt i hela landet. Detta är i linje med regeringens inriktning att roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. När det gäller främjandet av statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet framhåller regeringen att den avser att verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet, bl.a. genom att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter. Tillkännagivande om lokalisering av myndigheter gav två tillkännagivanden till regeringen med bäring på statliga myndigheters lokalisering (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 samt bet. 2015/16: FiU25, rskr. 2015/16:208). I budgetpropositionen utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anger regeringen att den avser att fortsatt verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet och att arbeta med att omlokalisera myndigheter. I det fortsatta arbetet avser regeringen att inrätta en stödfunktion hos Kammarkollegiet för myndigheter som är föremål för omlokalisering. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområdet samt stöd till kommersiell service. Anslaget får vidare användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. För att finansiera insatser för hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling i tillfördes genom beslut i samband med vårändringsbudgeten anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökas med 2017 för att finansiera insatser för hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling i . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 35 respektive –2019 för samma ändamål. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . Förslaget innebär en ökning av anslaget med i jämförelse med föregående år. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs utrymme för att kunna hantera bl.a. senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden , dvs. en viss buffert i bemyndigandets storlek, och föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2024. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och ska stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . Förslaget innebär en ökning av anslaget med i jämförelse med föregående år. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för programperioden –2020. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till åtta regionala och ett nationellt strukturfondsprogram inom målet för investering för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet för dessa program. Regeringen beräknar att ramen för regionala utvecklingsfonden kommer att uppgå till totalt ca inklusive medel för lokalt ledd utveckling. Samtliga territoriella program som deltar i hanteras utanför statsbudgeten. Ramen för de territoriella program som redovisas och förvaltas i är ca . Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca , exklusive det europeiska grannskapsprogrammet Kolarctic. Ramen för Kolarctic uppgår till . Dessa belopp avser samtliga deltagande länders EU-medel. Den valutakurs som används vid beräkningen av de finansiella ramarna för programperioden –2020 för de program som hanteras inom statens budget styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Enligt regeringen bör denna fortlöpande analyseras och vid behov revideras för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 . Förslaget innebär en ökning av anslaget med i jämförelse med föregående år. , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Med hänvisning till detta föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2023. I kommittémotion 2016/17:3440 av m.fl. (C) framför motionärerna att människor oavsett bostadsort ska ha likvärdiga möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär dock inte likformighet, menar motionärerna, utan politiken behöver utformas med insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En sådan utveckling möjliggörs av en närodlad politik där beslut fattas så nära människor som möjligt. Till följd av regeringens förslag om en förstärkning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med föreslår motionärerna en motsvarande minskning av anslaget. Av samma anledning föreslås i motionen att anslaget minskas med och med . Orsaken till regeringens förstärkning är, menar motionärerna, att intäkter uteblivit på till följd av regeringens beslut att inte tillåta kalkbrytning. Enligt motionärerna står inte bakom detta beslut och är därmed inte nödgat att kompensera för uteblivna intäkter. I kommittémotion 2016/17:3461 av m.fl. (L) framför motionärerna att en liberal landsbygdspolitik strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i mindre tätort. De unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av landet ska tillvaratas. För att möjliggöra service på landsbygden ser motionärerna gärna flexibla lösningar och samarbeten mellan olika aktörer och de anser att det finns behov av visst statligt stöd. Vidare anför motionärerna att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, bl.a. genom att man ger människor och företag över hela landet möjligheter att växa och utvecklas. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver även kombineras med regionala insatser. Därutöver lyfter motionärerna fram vikten av bättre IT-kapacitet i glesbygden och av fungerande kommunikationer i hela landet. Avslutningsvis framhåller motionärerna att en återgång till tidigare anslagsnivåer är rimlig när det gäller anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Med detta föreslår motionärerna en minskning av anslaget i förhållande till regeringens förslag med . Övrig motivering saknas. I kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) framför motionärerna att den offentliga servicen inte är tillgänglig för alla i hela landet och att detta måste förändras. Vidare anför motionärerna att i vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för kommersiella aktörer att kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. föreslår därför att stödet till kommersiell service på landsbygden ökas med –2020, vilket i jämförelse med regeringens förslag är mer . I kommittémotion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) redogör motionärerna för syn på regional tillväxt. , goda kommunikationer och attraktiva livs- och boendemiljöer samt tillgång till offentlig och kommersiell service är avgörande för regioners och kommuners utvecklingsmöjligheter. Den regionala tillväxtpolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet, påpekar motionärerna. Vikten av lokal samverkan framhålls, särskilt i kombination med generella insatser på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och förbättrat företagsklimat. Vidare framför motionärerna att gles- och landsbygden med rätt resurser kan spela en nyckelroll i mottagandet av flyktingar från krig och katastrofer. I glesbygden råder inte samma bostadsbrist som i städerna och många kommuner kämpar mot utflyttning snarare än överbefolkning. Det civila samhället och mötet mellan människor anges också vara avgörande komponenter för en lyckad integration. Motionärerna anför att förutsättningarna i vissa glesbygder är begränsade för kommersiella aktörer att kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Av tabell 1 framgår att föreslår en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder om –2020. Kommersiell service i glesbygden beslutade regeringen att avsätta –2019 för stöd till kommersiell service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta (dnr N2015/08916/HL). fick i uppdrag att fördela medel till de aktörer på länsnivå som ansvarar för insatser inom området. Regeringens beslut baseras på förslagen i betänkandet Service i glesbygd (SOU 2015:35) som redovisades . Regeringen har därutöver, bl.a. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsatt medel i landsbygdsprogram 2014–2020 för insatser som ökar tillgängligheten till service. I budgetpropositionen framför regeringen att de regionala serviceprogrammen 2014–2018 ytterligare stärker samverkan och engagemang hos aktörer med betydelse för tillgänglighet till kommersiell service. Regeringen avser att förlänga uppdraget att genomföra regionala serviceprogram . Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län Med anledning av redogörelsen i det tidigare avsnittet om propositionen kan nämnas att har behandlat proposition 2015/16:176 Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (bet. 2016/17:KU2, rskr 2016/17:15). biföll regeringens förslag om att landstingen i , , och ska ta över det regionala utvecklingsansvaret. Lagändringen träder i kraft . Vissa förtydliganden avseende motionerna Inom ramen för ärendets beredning har uppgifter inhämtats för att förtydliga innehållet i Liberalernas kommittémotion 2016/17:3461. Som nämnts i föregående avsnitt förordas i motionen en återgång till tidigare anslagsnivåer för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Med tidigare anslagsnivåer avses i detta sammanhang de medel som avsattes för anslaget genom beslut (alliansbudgeten). avsattes för anslaget . I budgetpropositionen presenterar regeringen, med stöd av , en modern, aktiv och hållbar regional tillväxtpolitik som antar samhällsutmaningarna. Utskottet vill redan inledningsvis framhålla sitt stöd för såväl inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken som inriktningen på sammanhållningspolitiken i –2020 såsom de presenteras i budgetpropositionen. mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs insatser på många områden för att uppnå detta mål. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområdet. Förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet skapas också av skillnaderna i olika regioners möjligheter och utmaningar. Den regionala tillväxtpolitiken måste omfatta hela landet och inriktas på att ge regionerna möjlighet att utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Tätorter, glesbygder och landsbygder ska ses som sammanlänkade regioner som drar nytta av varandra. Utskottet instämmer även i att politiken bör vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. På så vis kan politiken möta de stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. Utskottet välkomnar regeringens ambition att det regionala tillväxtarbetet även bör integrera miljö-, jämställdhets- och integrationsperspektiven. Samhällsomställningen för att nå de nationella klimat-, miljö- och energimålen kan likaså bidra till en hållbar regional tillväxt och utveckling. De högt ställda målen kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer, inte minst på den regionala nivån. De lokala och regionala förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling skiljer sig dock åt över landet, bl.a. när det gäller befolkningsstruktur, utbildningsnivå, näringslivets sammansättning, pendlingsmöjligheter och närhet till större tätorter.