bet · H301AU7 · 2016-03-17 00:00:00 — motion 2015/16:378 yrkandena 5 och 6 får därmed anses vara i huvudsak tillgodosedda. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att rikta några krav på regeringen med anledning av vad framför i motion 2015/16:378 yrkande 7 om att kräva juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen på EU-nivå. I motion 2015/16:378 yrkande 8 uppmärksammar även ändringen i utstationeringslagen som innebär att utländska företag som utstationerar arbetstagare till ska anmäla utstationeringen och utse en kontaktperson till . Partiet vill att anmälningsskyldigheten för dessa företag utvidgas så att även köparna omfattas av sanktionsansvaret. Utskottet anser att det är av högsta vikt att samtliga arbetsgivare som är verksamma på den svenska arbetsmarknaden följer hela det arbetsrättsliga regelverk som är tillämpligt för dem. Det gäller även i fråga om att anmäla utstationeringar i de fall det är aktuellt. Utskottet noterar att bestämmelsen som tar sikte på har varit i kraft och anser att det är för tidigt att nu utvärdera resultatet av lagändringen och på basis av det avgöra om ytterligare åtgärder kan anses nödvändiga. Utskottet ser således inte skäl för att rikta något tillkännagivande till regeringen i frågan. Därmed finner utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de framställda motionsyrkandena, som därför avstyrks. Arbetstidens förläggning, övertid m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. delade turer, arbetstagarnas inflytande över arbetstidens förläggning och ändringar i arbetstidslagen. Jämför reservationerna 8 (SD) och 9 (V). Arbetstidslagen (1982:673) innehåller bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta , och . Den tar även upp bl.a. jourtid och beredskap, vilka raster och pauser en arbetstagare har rätt till och vad som gäller för nattvila. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation kan det antingen göras undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa bestämmelser enligt vad som anges i 3 § arbetstidslagen. Avvikelser får också göras från vissa bestämmelser med stöd av lokala kollektivavtal. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. Den ordinarie arbetstiden får enligt 5 § arbetstidslagen uppgå till högst . Enligt 7 § arbetstidslagen är övertid sådan arbetstid som överstiger ordinarie arbetstid enligt 5 § och jourtid enligt 6 §. Enligt 10 § arbetstidslagen är mertid sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavtalet. När det finns ett särskilt behov av ökad arbetstid får övertid enligt 8 § tas ut med högst per arbetstagare av eller under en kalendermånad, dock med högst under ett kalenderår, s.k. allmän övertid. När det finns ett särskilt behov av ökad arbetstid får mertid enligt 10 § tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår, s.k. allmän mertid. Alla arbetstagare ska enligt 13 § arbetstidslagen ha minst elva timmars sammanhängande ledighet under varje period . I den dygnsvila som alla arbetstagare har rätt till ska tiden mellan midnatt och kl. 5 ingå. I arbetstidslagens regler för nattarbete (13 a §) finns en definition av begreppet natt som innebär att perioden mellan och kl. 6 betraktas som natt. beslutade om ett antal ändringar i arbetstidslagen (prop. 2010/11:89, bet. 2010/11:AU8, rskr. 2010/11:254). Ändringarna motiverades av regeringens regelförenklingsarbete. Bland annat togs dispensförfarandet för vissa övertidsfrågor bort. I stället infördes en lagreglering som anger i vilka situationer extra övertid och extra mertid får tas ut (8 a och 10 a §§). Därtill gavs skyddsombud möjlighet att göra framställningar till arbetsgivaren om det skulle behövas för att säkerställa att arbetstidslagens krav när det gäller extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs och att få detta prövat av (19 a §). beslutade om nya ändringar i arbetstidslagen innebärande att straffsanktioner i huvudsak ersattes av sanktionsavgifter (prop. 2012/13:143, bet. 2012/13:AU11, rskr. 2012/13:284). På arbetstidsområdet finns också och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden, nedan kallat arbetstidsdirektivet. Direktivets s.k. EG-spärr innebär att undantag och avvikelser från arbetstidslagen endast får göras under förutsättning att det inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarna än vad som följer av arbetstidsdirektivet. uppmärksammar i motion 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. att delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som är ganska vanligt inom den offentliga sektorn. Partiet vill se en avveckling av de ofrivilligt delade turerna (yrkande 5). påpekar i motion 2015/16:36 av m.fl. att det finns problem med delade arbetspass och att dessa innebär en helt oacceptabel arbetssituation som slår sönder vardagen för människor. Partiet anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning (yrkande 3). Partiet anser även att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år (yrkande 4). I motionen anförs vidare att tillsyn behöver skärpas och att hälsoaspekterna alltid ska beaktas när en arbetsgivare vill ta ut övertid utöver den allmänna. Det bör därför införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive mertid, samt krav på tillstånd för nödfallsövertid än (yrkande 5). vill även förenkla övertidsreglerna i arbetstidslagen så att de ska vara enkla att förstå och tillämpa. I motionen föreslås därför att mertidsbegreppet tas bort ur arbetstidslagen (yrkande 6). I motionen ställs även krav på att arbetstidslagens 13 § ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 (yrkande 7). Ändringen i 13 § föreslås mot bakgrund av det slitage på människor som det innebär att arbeta natt och att det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner i samma lag. och (båda S) anser i motion 2015/16:328 att möjligheten till extra övertid i vissa situationer kan vara ett rimligt krav, men att bevakningen och beviljandet av dispens bör ligga på eller på den fackliga organisationen. Ett par av motionsyrkandena i detta avsnitt riktar in sig på förläggningen av arbetstiden och särskilt problemet med delade arbetspass. Utskottet behandlade frågor om s.k. delade turer under föregående i betänkande 2015/16:AU4 (s. 38 f.). I likhet med vad utskottet framhållit tidigare anser det att frågan om hur företeelsen med uppdelade arbetsdagar bör regleras inte är helt enkel. Utgångspunkten bör dock vara att den här typen av frågor är något som bör hanteras av arbetsmarknadens parter. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter uppträder på ett ansvarsfullt sätt. Det ligger också i modellens natur att det i första hand är parterna som bör diskutera och komma överens i kollektivavtal. Utskottet anser att en viktig utgångspunkt är att inte bör lagstifta om frågor som bättre kan lösas i förhandlingar mellan parterna. Utskottet noterar med tillfredsställelse att utvecklingen mot att försöka hitta lösningar på problemet med delade arbetspass har fortsatt i olika kommuner runt om i landet. Utskottet välkomnar denna utveckling. Utskottet utgår från att arbetsmarknadens parter noga följer arbetet i kommunerna för att lära sig av de goda exempel som kan finnas där och att regeringen följer detta arbete. När det gäller frågor om övertid, mertid och dygnsvila som berörs i övriga motionsyrkanden i detta avsnitt vill utskottet på nytt framhålla den roll som parterna har på den svenska arbetsmarknaden. Arbetstidslagen ger parterna möjligheter att i stor utsträckning själva reglera arbetstidsfrågor och anpassa dem till sina särskilda förhållanden och omständigheter. Utskottet sätter stor tilltro till parternas kunskaper på området och deras möjligheter att skapa väl avvägda arbetsförhållanden. vill utskottet betona att det är centralt att de avvägningar som görs resulterar i goda arbetsförhållanden som motverkar att arbetstagare slits ut och slås ut från arbetsmarknaden. Det är viktigt att arbetsgivarna visar en god vilja att avtala om aktuella arbetstidsfrågor även om begränsningarna i arbetstidslagen inte är så omfattande. Utskottet utgår från att regeringen även framöver kommer att vara vaksam över riskerna för ohälsa hos arbetstagarna och att den kommer att agera om så anses nödvändigt. Det är extra viktigt att så sker för de delar av arbetsmarknaden som inte täcks av kollektivavtal. Utskottet anser vidare att överlag fyller en viktig funktion för att bevaka efterlevnaden av lagar om arbetsmiljö och arbetstider och för att skapa goda arbetsförhållanden på arbetsmarknaden. Därmed finner utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de framställda motionsyrkandena, som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rätt till heltid. Jämför reservationerna 10 (SD), 11 (C) och 12 (V). Varken anställningsskyddslagen eller arbetstidslagen innehåller några regler om vilken sysselsättningsgrad en anställning ska ha. En arbetstagares sysselsättningsgrad kan regleras i kollektivavtal men är vanligen något som arbetsgivaren och den enskilda arbetstagaren gemensamt kommer överens om. I 25 a § anställningsskyddslagen finns det en bestämmelse om en deltidsanställd arbetstagares företrädesrätt till anställningar med högre sysselsättningsgrad. En förutsättning för företrädesrätten är att arbetsgivarens arbetskraftsbehov tillgodoses på detta sätt. Regeringen tillsatte en delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80) med uppdrag att bl.a. stimulera en debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på insatser som kan gynna jämställdhet i arbetslivet. En del av uppdraget rörde frågan om deltidsarbete. Efter en förlängning redovisades uppdraget i betänkandet Hela lönen, – Utmaningar för ett jämställt arbetsliv (SOU 2015:50). Delegationen föreslår bl.a. att partssamtal om arbetstidsfrågor, med särskilt fokus på rätt till heltid, ofrivillig deltid och sammanhållen arbetstid, ska initieras på berörda områden. vill i motion 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. utöka möjligheten att arbeta heltid inom den offentliga sektorn (yrkande 3). Enligt partiets förslag ska den som har arbetat efter att provanställningen övergått i en tillsvidareanställning ha möjlighet att söka och få en heltidsanställning. Partiet avser att i ett första skede skjuta till de medel som krävs, och därefter vid behov ändra på lagar och regelverk. Liknande tankegångar framförs i motion 2015/16:2055 av (SD), där motionären anser att regeringen bör utreda frågan om en lagändring på området. I motion 2015/16:476 av m.fl. (SD) riktar partiet in sig på en särskild del av den offentliga sektorn och yrkar att förskolepersonal bör ges ökade möjligheter att arbeta heltid (yrkande 6). Ett liknande resonemang förs i motion 2015/16:60 av och (båda SD). Vidare anser i motion 2015/16:3095 av m.fl. att det bör inrättas ett stimulansbidrag för att utöka deltidstjänster till heltid (yrkande 19). I motion 2015/16:2431 av m.fl. framhåller att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bör brytas, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid (yrkande 6). förespråkar i motion 2015/16:36 av m.fl. en stärkning av rätten till heltid genom att anställningsskyddslagen ändras så att heltid blir norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta (yrkande 2). ser det ofrivilliga deltidsarbetet som en jämställdhetsfråga och poängterar att också undersköterskor, servitriser och butiksbiträden ska kunna leva på sin lön. Liknande yrkanden om rätt till heltid förs fram i motionerna 2015/16:467 av , 2015/16:471 av och 2015/16:2525 av och (samtliga S). I motionerna 2015/16:471 och 2015/16:2525 betonas att situationen i första hand bör lösas genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter men att lagstiftning måste övervägas om det visar sig att detta inte är en framkomlig väg. Gemensamt för motionärerna i detta avsnitt är att de vill öka möjligheterna för arbetstagare att arbeta heltid. Förslagen om hur målet ska nås skiljer sig åt och varierar från att införa ett särskilt stimulansbidrag till att skapa rätt förutsättningar för arbetsmarknadens parter eller lagstiftningsåtgärder. Vissa av motionärerna riktar in sig på särskilda delar av arbetsmarknaden, och i vissa fall är det hela arbetsmarknaden som avses. Utskottet behandlade liknande yrkanden om rätt till heltid relativt ingående under föregående i betänkande 2015/16:AU4 (s. 39 f.). Utskottet står fast vid vad det tidigare framhållit om att ett modernt, hållbart och rättvist arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att politiken förs med utgångspunkten att alla som vill ska kunna få heltidstjänster. Att det går att förlägga arbetstider enligt heltidsmåttet bevisas inte minst av att heltid normalt är inom manligt dominerade branscher. För att alla som vill ska kunna arbeta heltid är det helt centralt att utbudet av heltidsanställningar ökas. Utskottet anser att arbetsmarknadens parter spelar en avgörande roll i detta. Utskottet noterar med stor tillfredsställelse att allt fler kommuner och landsting beslutar om heltid. Enligt en undersökning utförd av Kommuner och Landsting (SKL) har nästan sex av tio kommuner och tre av fyra landsting fattat beslut om rätt till heltid eller önskad sysselsättningsgrad. Det är en ökning sedan en liknande undersökning gjordes . har 30 000 fler medarbetare i kommunerna och 12 000 fler i landstingen börjat arbeta heltid. SKL:s bedömning är att antalet heltidsarbetande i kommuner och landsting ska ha ökat med ytterligare 25 000 till . Utskottet välkomnar utvecklingen mot att fler arbetsgivare verkar ha heltidsfrågan högt på dagordningen. som det är viktigt att sträva mot att heltidsarbete ska vara på arbetsmarknaden ska deltidsarbete vara en möjlighet för alla som vill öka flexibiliteten av livet, inte minst för småbarnsföräldrar och i slutet av arbetslivet. När det gäller deltidsanställda bedömer utskottet dock att det inte bara är inkomsten som är lägre utan att deltagandet i planeringen av arbetet och inflytandet över arbetet och arbetets förläggning också ofta ligger på en lägre nivå. Vidare är risken för sämre hälsa också högre bland deltidsarbetande än bland heltidsanställda. Utskottet noterar även att kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning än män och att detta är ofrivilligt. Att skapa förutsättningar så att kvinnor och män kan arbeta i lika hög utsträckning är en central jämställdhetsfråga. Utskottet anser därför att det är viktigt att ta krafttag för att förbättra arbetsvillkoren inom kvinnodominerade sektorer, såsom vård- och omsorgssektorn. Annars kommer det att bli svårt att garantera en god välfärd . Utskottet välkomnar att regeringen för en politik som vilar på grunden att heltid ska vara utgångspunkten på arbetsmarknaden. Utskottet noterar t.ex. att regeringen även i budgetpropositionen slår fast att heltid ska vara , med deltid som en möjlighet. Utskottet noterar också att delegationen för jämställdhet i arbetslivet bl.a. föreslagit partssamtal om arbetstidsfrågor med särskilt fokus på rätt till heltid (SOU 2015:10) och att ärendet bereds inom . Utskottet välkomnar vidare att regeringen är tydlig med att den vill se en ordning där frågan i första hand löses av arbetsmarknadens parter genom förhandlingar och kollektivavtal. Utskottet kommer med stort intresse att följa utvecklingen på detta område. Sammantaget anser utskottet att regeringen bedriver ett aktivt arbete med de frågor som tas upp i motionerna och att regeringens avvägningar i frågan är rimliga. Det finns därför inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Utökad ledighet och arbetstidsförkortning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om bl.a. nya ledighetsformer och arbetstidsförkortning. Jämför reservationerna 13 (M, SD), 14 (SD), 15 (V) och 16 (KD). förespråkar i partimotion 2015/16:3225 av m.fl. en förlängning av rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till (yrkande 12). Yrkandet framförs för att fler ska våga ta steget och prova på att bli entreprenörer. Partiet framställer liknande yrkanden i motionerna 2015/16:2275 av m.fl. (yrkande 7), 2015/16:2455 av m.fl. (yrkande 4) och 2015/16:2701 av m.fl. (yrkande 7). I motion 2015/16:3095 av m.fl. betonar vikten av att barn i så stor utsträckning som möjligt får utvecklas i sitt eget tempo. Partiet vill därför öka möjligheten för föräldrar att arbeta deltid under barnets första genom att utöka den lagstadgade deltidsrätten till i stället för (yrkande 15). Ett liknande yrkande framförs av partiet i motion 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (yrkande 4). I nämnda motion 2015/16:3095 framför partiet även ett förslag om att det ska införas fem s.k. förskoledagar per barnfamilj med barn i förskolan (yrkande 17). Med förslaget avses en lagstadgad rätt till tjänstledighet när förskolan är sommarstängd. Partiet framställer ett liknande yrkande i motion 2015/16:2001 av m.fl. Tjänstledighet för föräldrar berörs även av i partimotion 2015/16:2569 av m.fl. Partiet vill förlänga rätten till tjänstledighet på heltid för föräldrar tills barnet fyller (yrkande 11). Partiet anser att dagens regler missgynnar pappor som ofta förlägger föräldraledigheten till när barnet är lite äldre. anser i motion 2015/16:36 av m.fl. att det är dags att på nytt ta upp frågan om en generell arbetstidsförkortning. Enligt partiet handlar frågan i grunden om ett avgörande vägval för vårt samhälle. I motionen föreslås därför att det tillsätts en utredning med uppdraget att se över möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning (yrkande 1). Frågan om arbetstidsförkortning lyfts även fram i motion 2015/16:2126 av m.fl. (MP). Motionärerna anser att det bör utredas hur normalarbetstiden i ett första steg kan sänkas (yrkande 1). Vidare vill motionärerna utreda en modell för en stabil samhällsekonomi inom naturens ramar där arbetstid är en regulator för att uppnå ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet (yrkande 2). Med utgångspunkten att en jämnare fördelning av lönearbete, fri tid och konsumtionsutrymme är en nyckel till en hållbar ekonomi föreslår motionärerna även att det utreds hur steg mot kortare normalarbetstid än ska kunna tas (yrkande 3). I motion 2015/16:2568 av m.fl. påpekar att i en skrivelse (skr. 2014/15:11) har rekommenderat regeringen att överväga hur socialförsäkringssystemet och arbetsmarknadslagstiftningen bör anpassas för att underlätta för anhöriga att förena anhörigomsorg med arbete på ett bättre sätt. I det sammanhanget har frågan om rätt till tjänstledighet på heltid eller deltid utretts. Partiet vill i linje med det att frågan om rätt till tjänstledighet vid anhörigomsorg ses över (yrkande 38). m.fl. (S) anser i motion 2015/16:624 att man bör se över möjligheten för förtroendevalda inom att få ledigt från sitt arbete när de utför sitt uppdrag. Motionerna i detta avsnitt innehåller förslag på olika former av utökad ledighet från arbetet för skilda ändamål. Det finns även ett par motionsyrkanden som behandlar en mer generell arbetstidsförkortning. Utskottet behandlade liknande yrkanden i motsvarande betänkande under förra (bet. 2014/15:AU4 s. 36 f.). Utskottet anser att en stor del av det resonemang som framfördes gäller även för de yrkanden som framställts under det nuvarande och finner därför skäl att lyfta fram stora delar av detta på nytt nedan. Utskottet anser att det är önskvärt att arbetsmarknadens parter så långt som möjligt tar ansvar för vilka närmare arbetsrättsliga villkor som ska gälla i arbetslivet. Det gäller för alla som arbetar i , oavsett varifrån man kommer och oavsett vilken livssituation man befinner sig i. Genom att parterna tar ett sådant ansvar kan långsiktig stabilitet uppnås, som parterna själva har möjlighet att anpassa villkoren till de förutsättningar som råder i respektive bransch. Utskottet anser att det är statens uppgift att skapa förutsättningar för parterna att ta ett sådant ansvar och säkerställa vissa grundläggande villkor. När det gäller och olika yrkanden om föräldrars möjlighet till ledighet anser utskottet att det gällande regelverket överlag är väl avvägt. I fråga om rätten att vara föräldraledig kommer detta t.ex. till uttryck genom generösa regler i föräldraledighetslagen. Det finns även skäl att lyfta fram att åldersgränsen för att ta ut föräldrapenning relativt höjdes från åtta till (prop. 2013/14:4, bet. 2013/14:SfU3, rskr. 2013/14:66). Ett skäl till ändringen var föräldrarnas behov av ledighet från arbetet även för äldre barn, exempelvis under lov och studiedagar eller vid deltagande i förskolans och skolans verksamhet. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att föräldrar tar en aktiv del i samtliga delar av sina barns uppväxt, däribland skolgången. Utskottet anser emellertid att det nuvarande systemet är utformat på ett sätt som är lämpligt för att tillgodose detta. I fråga om förslag om att utreda möjligheten till en generell arbetstidsförkortning vill utskottet betona att utgångspunkten måste vara den svenska arbetsmarknadsmodellen, där svenska kollektivavtal verkar tillsammans med lagstiftning. Det är en ordning som bör värnas. I linje med det anser utskottet fortfarande att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar. Utskottet vill även framhålla att det ställer sig bakom att regeringen i sin politik utgår från ett tydligt sysselsättningsmål där antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka. I några motioner pekas några specifika områden ut där regeringen borde göra särskilda satsningar för att utöka eller utreda rätten till ledighet. förslag om att rätten till tjänstledighet för att starta företag ska utökas och förslag om att se över rätten till tjänstledighet vid anhörigomsorg. Med hänvisning till att gällande regelverk får anses vara väl avvägt och rimligt anser utskottet inte att det finns skäl för regeringen att ta något initiativ med anledning av vad som anförs i de aktuella motionerna. Därmed finner utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de framställda motionsyrkandena, som därför avstyrks. Villkoren för äldre på arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkoren för äldre på arbetsmarknaden. Jämför reservation 17 (L). Enligt 32 a § anställningsskyddslagen har en arbetstagare rätt att kvarstå i anställningen till utgången av den månad då han eller hon fyller , om inte annat följer av lagen. Enligt 33 § första stycket gäller att en arbetsgivare som vill att en arbetstagare ska lämna sin anställning när arbetstagaren uppnår ska ge arbetstagaren skriftligt besked om detta minst en månad i förväg. En arbetstagare som fyllt har enligt 33 § tredje stycket inte rätt till längre uppsägningstid än en månad och inte heller företrädesrätt enligt 22, 23, 25 eller 25 a §§ anställningsskyddslagen. Enligt 5 § gäller att avtal om tidsbegränsad anställning får träffas bl.a. när arbetstagaren har fyllt . fick en särskild utredare i uppdrag att analysera de pensions-relaterade åldersgränserna och de hinder och möjligheter som finns för ett längre arbetsliv, den s.k. (dir. 2011:34). Delbetänkandet Längre liv, längre arbetsliv – Förutsättningar och hinder för äldre att arbeta längre (SOU 2012:28) lämnades , och slutbetänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) lämnades .