bet · H301UbU22 · 2016-05-27 00:00:00 — Motionärerna vill också framhålla att det även råder en stor brist på ämneslärare i moderna språk, såsom tyska, franska och spanska, och begär därför att även personer med examen på forskarnivå med ämneskunskaper inom moderna språk ska vara prioriterade till utbildningen (yrkande 4). Enligt motionärerna bör det tillsättas en utredning för att se över hur det kan säkerställas att de lektorer som utbildas också kommer i anställning (yrkande 5). Slutligen vill motionärerna betona vikten av att noggrant se över hur pensionen för de forskare som antas till den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen kommer att påverkas för att säkerställa att tiden i utbildning inte får påtagligt negativa konsekvenser för forskarnas pensionsutveckling (yrkande 6). Utskottet vill inledningsvis uttrycka att det är glädjande att också motionärerna är positiva till en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen. Ju större samsyn utskottet kan ha i denna och liknande frågor, desto fler åtgärder är möjliga att vidta för en behövlig och stärkt lärarrekrytering. När det gäller frågorna om att förkorta studietiden och att studenterna ska kunna kombinera studierna inom den kompletterande pedagogiska utbildningen med anställning på en skola vill utskottet anföra följande. Av propositionen följer att den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen är tänkt att genomföras () och omfatta den utbildningsvetenskapliga kärnan, vilken innefattar bl.a. kunskaper om bedömning och betygssättning och didaktik samt verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Förslaget innebär att studenterna läser utbildningen med en högre studietakt än vid ordinarie KPU, som ska genomföras (18 månader). Den högre studietakten skiljer sig också mot försöksverksamheten med tidsbegränsade anställningar. I försöksverksamheten ska personen undervisa och vara anställd som lärare parallellt med att han eller hon genomgår en KPU i högst . Anställningstiden får förlängas till högst om det finns särskilda skäl. Forskarutbildade personer har en gedigen erfarenhet av studier. Det bör därför enligt utskottet vara möjligt för dessa personer att genomföra utbildningen i en högre studietakt, dvs. kunna läsa in en utbildningsvetenskaplig kärna motsvarande 60 högskolepoäng och VFU motsvarande 30 högskolepoäng än de tre terminer som gäller för ordinarie KPU. De antagna torde ha förmåga att genomföra utbildningen . Däremot ser inte utskottet att det skulle vara lämpligt att genomföra utbildningen som motionärerna föreslår. Med beaktande av den högre studietakten ser utskottet inte heller hur det skulle vara möjligt att kunna kombinera studierna inom den kompletterande pedagogiska utbildningen med anställning på en skola. Här vill utskottet dessutom peka på att VFU ingår som en del i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen. När det gäller frågan om att den kompletterande pedagogiska utbildningen också ska kunna läsas på distans vill utskottet anföra att den traditionella campusutbildningen i ökad utsträckning tagit del av metoder som utvecklats främst för distansutbildning, exempelvis webbaserade lärplattformar, vilket gjort att gränserna mellan campusutbildning och distansutbildning har suddats ut. Distansutbildning kan alltså vara både helt webbaserad utbildning utan fysiska träffar och utbildning med några få träffar (SOU 2015:70 s. 173). Det är emellertid lärosätena själva som beslutar över sina distansutbildningar. Därmed ser inte utskottet att detta är en fråga för . När det handlar om vilka ämneskunskaper som bör vara prioriterade för att komma i fråga för den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen anser utskottet i likhet med regeringen att det är angeläget att vidta ytterligare åtgärder för att möta behovet av fler ämneslärare i bristämnena matematik, naturorienterande ämnen och teknik, inklusive att locka fler forskarutbildade till läraryrket. Utbildningen ska i första hand ges för sökande med ämneskunskaper i något av ämnena matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Om det inte finns tillräckligt med sökande som har sådana ämneskunskaper ska utbildningen även anordnas för personer med ämneskunskaper i något annat bristämne. Därmed anser utskottet att motionärernas önskemål om att inkludera forskare med ämneskunskaper inom moderna språk till viss del kan mötas. När det gäller frågan om huruvida det bör tillsättas en utredning för att se över hur det kan säkerställas att de utbildade lektorerna också kommer i anställning förutsätter utskottet att det inom ramen för det uppdrag som kommer att ges till vissa lärosäten att anordna utbildningen och utbetala utbildningsbidraget även kommer att ingå att redovisa utfallet för denna satsning och att regeringen även i övrigt kommer att följa upp satsningen. Utskottet kan också konstatera att det är huvudmannen som ansvarar för sin kompetensförsörjning och därmed också för sitt rekryteringsbehov. Som framgår av propositionen råder det brist på lektorer inom skolväsendet. Enligt utskottets mening talar det för att det kommer att finnas en efterfrågan på forskarutbildade som genomgått den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen. När det slutligen gäller motionärernas önskemål om att se över hur pensionen för de forskare som antas till den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen kommer att påverkas anser utskottet att detta redan är gjort i propositionen. Som framgår av propositionen är utbildningsbidraget en stimulans för vidareutbildning. Det är uppenbart fråga om just en utbildning där det lämnas ett bidrag . En grundläggande princip i pensionssystemet är den direkta kopplingen mellan förvärvsarbete och pension, dvs. att det är inkomster av förvärvsarbete som är pensionsgrundande. Eftersom bidraget inte är någon ersättning för förvärvsarbete bör det inte ge pensionsrätt. Utbildning förutsätts leda till en bättre inkomst och det är den som ska leda till högre pensionsrätt. Utskottet delar regeringens bedömning och slutsats i denna fråga. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2015/16:3382 (L, M, C, KD) yrkandena 1–6. Villkoren för den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3382 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–6. Vi i Alliansen har tidigare lanserat ett liknande förslag om att genomföra en tidsbegränsad satsning på en ny särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå och står fortfarande bakom de detaljer i vårt förslag som skiljer sig från det förslag som regeringen nu lämnat. För det första anser vi att studietiden, som enligt regeringens förslag är , bör förkortas till sex månaders heltidsstudier. Personer med examen på forskarnivå är akademins högst skolade, och det finns goda skäl att anta att dessa kan genomföra sin kompletterande pedagogiska utbildning . De flesta har även själva undervisat på högskolenivå och gått kurser i högskolepedagogik. Regeringen bör därför se över möjligheten att förkorta studietiden . Vidare är det ännu inte klart vilka lärosäten som kommer att erbjuda den nya utbildningen. Regeringen har skickat en inbjudan till statliga universitet och högskolor att anmäla intresse för att delta i satsningen, men med tanke på satsningens begränsade omfattning förutsätter vi att utbildningen endast kommer att ges vid några enstaka lärosäten. Vi anser att det är motiverat att utbildningen också får genomföras på distans för att hindren för forskare som vill gå utbildningen och bli lektorer ska vara så små som möjligt. Regeringen bör därför säkerställa att den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen också ska kunna läsas på distans. Vi anser också att forskarna bör tillåtas kombinera en anställning på en skola med parallella studier inom den kompletterande pedagogiska utbildningen. Den blivande lektorn bör även kunna undantas från kravet på lärarlegitimation för . På så sätt kan en blivande lektor både säkra sin inkomst och få möjlighet att börja undervisa snabbare. Regeringen framhåller i sitt förslag att den aktuella utbildningen i första hand bör anordnas för personer med examen på forskarnivå med ämneskunskaper relevanta för ett undervisningsämne där det råder brist på sökande till ämneslärarutbildningen. Detta gäller i första hand matematik, biologi, kemi, fysik och teknik. Vi vill dock framhålla att det även råder en stor brist på ämneslärare i moderna språk, såsom tyska, franska och spanska. Vi anser därför att även personer med examen på forskarnivå med ämneskunskaper inom moderna språk bör prioriteras. Alliansen anser att fler vägar in i läraryrket är viktigt och vill särskilt betona vikten av att huvudmännen också tar ansvar och aktivt arbetar för att anställa fler lektorer. Regeringens förslag ger ingen lösning på detta. får lektorer mer i månadslön som en del av den karriärtjänstreform som Alliansen initierat. Regeringen ger inga förslag på hur det kan säkerställas att huvudmän anställer de lektorer som kommer att utbildas, vilket vi anser bör utredas. Vi vill därför att det tillsätts en utredning om hur bättre lösningar kan skapas för att säkerställa att de utbildade lektorerna också kommer i anställning. Slutligen vill vi framhålla att vanligt studiemedel till viss del är pensionsgrundande och att det därför kan anses vara inkonsekvent att det föreslagna utbildningsbidraget inte kommer att vara det. Vi vill därför betona vikten av att noggrant se över hur pensionen för de forskare som antas till den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen kommer att påverkas för att säkerställa att tiden i utbildning inte får påtagligt negativa konsekvenser för de antagnas pensionsutveckling. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:142 Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2015/16:3382 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förkortad studietid till sex månaders heltidsstudier och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda särskild kompletterande pedagogisk utbildning på distans och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kombinera en anställning på en skola med parallella studier inom den kompletterande pedagogiska utbildningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera forskare med ämneskunskaper inom moderna språk i satsningen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur bättre lösningar kan skapas för att säkerställa att de utbildade lektorerna kommer i anställning, och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur pensionen kommer att påverkas för de forskare som antas till den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen, och tillkännager detta för regeringen. [1] Den ordinarie kompletterande pedagogiska utbildningen omfattar 90 högskolepoäng (motsvarande tre terminers heltidsstudier i normal studietakt) och består dels av en utbildningsvetenskaplig kärna om 60 högskolepoäng, dels av VFU om 30 högskolepoäng. Den möjliggör för studenter med tillräckliga ämneskunskaper i minst ett ämne att få en ämneslärarexamen efter en kompletterande pedagogisk utbildning, se förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen.