bet · H301JuU19 · 2016-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om processrättsliga frågor från allmänna motionstiden . Yrkandena rör bl.a. kameraövervakning, ordning, säkerhet och effektivitet i domstolar samt nämndemän. Sju yrkanden behandlas förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor behandlats tidigare . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 10 reservationer (M, SD, C och V). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Frågor om domstolsförhandlingar m.m. Offentligt biträde och rättshjälp Stärkt skydd för anklagade och åtalade Motioner som bereds förenklat 1.Nämndemän, punkt 1 (C, V) 2.Kameraövervakning, punkt 2 (M) 3.Kameraövervakning, punkt 2 (SD) 4.Hemliga tvångsmedel, punkt 4 (SD) 5.Vittnesskydd, punkt 5 (M) 6.Vittnesskydd, punkt 5 (SD) 7.Vittnesskydd, punkt 5 (C) 8.Ordning och säkerhet i domstolarna, punkt 6 (M) 9.Målsägandebiträde, punkt 13 (C) 10.Automatiserat avrapporteringssystem, punkt 17 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:1055 av (M), 2015/16:1813 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:3053 av (M). Reservation 1 (C, V) 2015/16:41 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:766 av (M) yrkande 1, 2015/16:806 av (M) yrkande 5, 2015/16:1131 av och (båda M), 2015/16:1418 av (M), 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkandena 9 och 12. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) 2015/16:346 av i (S) yrkande 1, 2015/16:2884 av (KD) och 2015/16:2994 av och (båda C). 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkandena 3–6. Reservation 4 (SD) 2015/16:707 av (M), 2015/16:1487 av och (båda M), 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:2820 av och (båda SD) yrkande 2 och 2015/16:2976 av (KD). Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Ordning och säkerhet i domstolarna 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 8 (M) Tv-sända rättegångar och avskaffande av fotograferingsförbudet 2015/16:2131 av (M) yrkandena 1 och 2. 2015/16:2706 av (M). Effektiva rättsprocesser för ekonomisk brottslighet 2015/16:115 av (M). 2015/16:2948 av och (båda M). 2015/16:2868 av och (båda SD) yrkande 1. Offentligt biträde och rättshjälp 2015/16:591 av (S), 2015/16:592 av (S) och 2015/16:2143 av m.fl. (S). 2015/16:1391 av (S) och 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 9 (C) 2015/16:1508 av m.fl. (S) och 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 12. Särskild företrädare för barn 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 72. Stärkt skydd för anklagade och åtalade 2015/16:1674 av Finn (M). 2015/16:3062 av (SD) yrkande 1. Reservation 10 (SD) Motioner som bereds förenklat 2015/16:1715 av Finn (M), 2015/16:2086 av (M), 2015/16:2251 av (KD), 2015/16:2820 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkande 7 och 2015/16:2830 av (SD) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 52 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionerna handlar om frågor som ligger inom ramen för processrätten och andra domstolsrelaterade frågor. Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden med olika förslag som rör nämndemannasystemet. Jämför reservation 1 (C, V). (M) kritiserar i motion 2015/16:1055 nämndemannasystemet och vill att detta ska omprövas. Enligt motionären har systemet väl kända nackdelar, och det är angeläget att medverkan av nämndemän i rättssystemet minskar. Därför föreslår motionären att man bör överväga en återgång till ordningen med kollektiv rösträtt som gällde i tingsrätterna och dåvarande länsrätterna, en möjlighet att domstolarna själva avgöra vilka mål som lämpar sig för medverkan av nämndemän, avskaffande av nämndemän i överrätterna samt omprövning av om nämndemannasystemet alls ska finnas kvar. (SD) anför i motion 2015/16:1813 att dagens system med politiskt tillsatta nämndemän är föråldrat och yrkar därför att det politiskt tillsatta nämndemannasystemet bör läggas ned till förmån för en allmän jury i kombination med jurister och domare (yrkande 1) samt att regeringen bör återkomma till med ett konkret förslag om hur motionens förslag om allmän jury ska kunna verkställas (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2403 anför m.fl. (C) att det är viktigt för förtroendet för domstolarna att nämndemannasystemet ses över. Därför yrkas i motionen att rekryteringen av nämndemän ska breddas och att detta ska innefatta en strävan efter att nämndemän ska sökas även utanför de politiska partierna. (M) lyfter i motion 2015/16:3053 problemen med nämndemannasystemet och föreslår att möjligheten att avskaffa nämndemannasystemet bör ses över. Nämndemän medverkar i olika måltyper i både allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar. I tingsrätten och hovrätten deltar nämndemän i avgörandet av ett flertal brottmål (se 1 kap. 3 b § och 2 kap. 4 § , förkortad RB). Vidare ingår nämndemän i rätten när allmänna domstolar avgör familjerättsliga tvistemål med fullsutten rätt (14 kap. 17 och 18 §§ och 20 kap. 1 § ). I de allmänna förvaltningsdomstolarna deltar nämndemän som huvudregel när förvaltningsrätt avgör mål (17 § lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). I kammarrätten däremot medverkar nämndemän endast om det är särskilt föreskrivet (12 § nämnda lag). Regler om val av nämndemän finns i 4 kap. RB och 19 och 20 §§ lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Nämndemän i tingsrätten utses av kommunfullmäktige, och nämndemän i hovrätten, förvaltningsrätten och kammarrätten utses av , i samtliga fall för en period . ska fullmäktige välja nämndemän året efter allmänna val; skedde detta som de allmänna valen. Nämndemän rekryteras genom de politiska partier som är representerade i fullmäktige, varför de flesta nämndemän är medlemmar i ett parti. Valbar till nämndeman är varje vuxen svensk medborgare som är folkbokförd i domstolens domkrets och som inte har förvaltare. Den som är t.ex. lagfaren domare, anställd vid domstol eller , åklagare, polisman eller advokat får inte vara nämndeman. Uppdraget som nämndeman är ett statligt förtroendeuppdrag som inte är av politisk natur. Däremot utses nämndemännen, som framgår ovan, av de i valförsamlingen företrädda politiska partierna. På uppdrag av regeringen har en översyn gjorts av nämndemannasystemet. En särskild utredning, , har övervägt åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. har redovisat sina förslag i betänkandet Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 2013:49). Förslagen innebär att nämndemännens medverkan i domstolarna minskas jämfört med . Utredningen förespråkar en mer koncentrerad medverkan, där nämndemännen deltar i mål som innefattar en mer omfattande utredning eller som aktualiserar svårare skälighets- eller bevisbedömningar. Om förslagen genomförs skulle antalet nämndemän minska från ca 8 300 till 5 200. Utredningen föreslår bl.a. att nämndemän inte ska delta i tingsrättens avgörande av brottmål, om det inte föreskrivs ett svårare straff än fängelse för något av de brott som ska prövas. När det gäller nämndemännens medverkan i förvaltningsrätten föreslår utredningen bl.a. att nämndemän inte ska medverka i skattemål, vilket de gör . När nämndemän ska medverka i mål vid tingsrätten eller förvaltningsrätten föreslår utredningen att rätten ska bestå av en lagfaren domare och två nämndemän i stället för, som , tre. Utredningen framhåller att tyngdpunkten i rättsprocessen ligger i första instansen. Därför föreslås att nämndemän inte ska delta i hovrätten och kammarrätten. När det gäller rekrytering och val av nämndemän föreslår utredningen att nämndemännen även framöver ska utses genom val av kommun- och . För att kåren ska kunna föryngras föreslår utredningen att var och en som är intresserad av uppdraget som nämndeman ska kunna ansöka på ett särskilt formulär. Det ska även vara möjligt för var och en att nominera någon annan till uppdraget. Utredningen föreslår också att det införs ett lagfäst krav på att fullmäktige ska välja minst hälften av nämndemännen från den grupp av kandidater som inte är nominerade av ett politiskt parti som är representerat i fullmäktige (en s.k. fri kvot). Det föreslås också en dubblering av dagarvodet. Det betonas i utredningen att arvodet är en viktig markör för nämndemannauppdragets vikt som det ska återspegla att det är ett lekmannauppdrag. Delar av nämndemannautredningens förslag behandlades i proposition /14:169 Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav, i vilken regeringen lämnade förslag för att bättre säkerställa nämndemännens lämplighet och kompetens för uppdraget och tydliggöra att uppdraget inte är ett politiskt uppdrag. biföll förslaget (bet. 2013/14:JuU32, rskr. 2013/14:391). lämnade Statskontoret sin rapport av nämndemän – Konsekvensanalys av förslaget om en fri kvot. Statskontorets uppdrag var att ta fram det ytterligare underlag som behövs för att kunna ta ställning till om förslag om ett förändrat rekryteringsförfarande med införande av en s.k. fri kvot bör genomföras (Ju2014/1025/DOM). Statskontorets slutsatser är bl.a. att en fri kvot skulle öppna upp för en bredare rekrytering men att det troligen inte skulle leda till en föryngring av nämndemannakåren och att det skulle innebära svårigheter med att kontrollera den personliga lämpligheten. För att åstadkomma en föryngring föreslår Statskontoret att nämndemännens arvoden höjs i enlighet med förslag och att antalet tillåtna sammanhängande tjänstgöringsperioder begränsas till två. I budgetpropositionen , utgiftsområde 4 s. 17, angav regeringen att den inte avser att genomföra förslag om en fri kvot. Vidare angav regeringen att den inte avser att genomföra Nämndemannautrednings övriga förslag, bl.a. om nämndemäns medverkan i domstolarna. Pågående berednings- och utredningsarbete I två betänkanden från , Brottmålsprocessen (SOU 2013:17) och Brottmålsprocessen – en konsekvensanalys (SOU 2015:4), lämnar utredaren förslag på bl.a. hur handläggningen av brottmål såväl i tingsrätten som i hovrätten i högre grad kan anpassas till vad som behövs för sakens prövning i det enskilda fallet, t.ex. genom att skapa mer flexibla regler och alternativa former för att avgöra mål. Förslagen innebär bl.a. att nämndemäns medverkan i avgöranden minskas jämfört med . Betänkandena bereds inom . Vad gäller breddande av underlaget vid rekrytering av nämndemän har regeringen tagit initiativ för att bredda rekryteringen bl.a. genom ett uppdrag till . Uppdraget sträcker sig , och myndigheten ska genomföra kommunikationsinsatser gentemot nominerande och väljande organ och presumtiva nämndemän bland allmänheten i syfte att föryngra nämndemannakåren och bredda rekryteringen utanför den partipolitiska kretsen. Utskottet har tidigare behandlat motioner om att avskaffa nämndemannasystemet, senast i betänkande 2014/15:JuU15 (s.12). Utskottet avstyrkte då motionerna mot bakgrund av den pågående beredningen av de utredningar som har lämnats om nämndemannasystemet. biföll utskottets förslag (prot. 2014/15:74). Utskottet anser att nämndemännen har en viktig funktion i våra domstolar. Genom att utöva insyn i domstolarna och ha inflytande över avgörandena bidrar nämndemännen till att bibehålla förtroendet för rättsväsendet och skapa legitimitet för domstolarnas avgöranden. Genom nämndemannautredningen gjordes en översyn av nämndemannasystemet i syfte bl.a. att skapa ett modernt system. Vissa av förslagen genomfördes, som framgått, genom beslut. 2014 beslutades om lagändringar i syfte att säkerställa nämndemännens lämplighet och kompetens för uppdraget och tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Vidare har regeringen tagit initiativ för att bredda rekryteringen, bl.a. genom straffprocessutredningens förslag, som bl.a. innebär en minskad medverkan av nämndemän vid avgörandet av vissa mål. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning för att ta något initiativ med anledning av de aktuella motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:1055 (M), 2015/16:1813 (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2403 (C) yrkande 2 och 2015/16:3053 (M). Utskottets förslag i korthet avslår 13 motionsyrkanden som rör bl.a. kameraövervakning på allmänna platser, kameraövervakning med hjälp av drönare och utvärdering av kameraövervakningslagen. Jämför reservationerna 2 (M) och 3 (SD). Kameraövervakning på allmänna platser och (båda M) efterfrågar i motion 2015/16:41 yrkande 1 utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa områden med dokumenterat hög brottlighet med ändamålet att skapa en tryggare miljö. I motion 2015/16:1131 av och (båda M) efterfrågas en förenkling av tillståndsprövningen för kameraövervakning i syfte att underlätta för kameraövervakning på särskilt brottsutsatta platser. (M) anser i motion 2015/16:1418 att privat kameraövervakning bör begränsas och att kameraövervakning administrerad av myndigheter i stället bör utökas på offentliga platser. Motionären anger att privat övervakning är vanligt men inte bidrar till den allmänna tryggheten. I partimotion 2015/16:2813 av m.fl. (SD) efterfrågas i yrkande 5 att butiker och företag ska tillåtas att kameraövervaka även entréer och att storstadskommuner ska uppmanas att övervaka sådana platser som kvinnor upplever som otrygga, t.ex. joggingstråk och gångtunnlar. och (båda SD) yrkar i kommittémotion 2015/16:2827 under yrkande 9 att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det betydligt lättare än att få tillstånd för kameraövervakning på platser dit allmänheten har tillträde. I motion 2015/16:41 av och (båda M) yrkande 2 anförs att det är angeläget att förkorta handläggningstiderna vid tillståndsgivning för kameraövervakning avsevärt. och (båda SD) efterfrågar i kommittémotion 2015/16:2827 i yrkande 12 att tillstånd alltid ska ges när kommunala eller statliga skolor ansöker om tillstånd för kameraövervakning, förutom när det finns synnerliga skäl som talar mot bifall. Kameraövervakning av vilt och vid tillfälliga arbetsplatser I motion 2015/16:2994 anför och (båda C) att det behövs en lagändring för att underlätta tillstånd för kameraövervakning för viltövervakning. Det framförs också att det måste blir enklare att få tillstånd för kameraövervakning vid tillfälliga arbetsplatser för att motverka skadegörelse, olyckor och stölder. Motionärerna pekar på att en effektiv jakt av vildsvin samt mårdhundsprojektet kräver kameraövervakning samt att entreprenörer, lantbrukare och skogsmaskinsförare ofta har problem med bl.a. stölder och att ett problem är att arbetsplatserna för dessa grupper varierar från dag till dag. Även i motion 2015/16:346 av (S) förs det fram att möjligheterna att underlätta för kameraövervakning i kampen mot invasiva arter bör ses över. (KD) påpekar i motion 2015/16:2884 att vildsvinsstammen i har växt explosionsartat och att detta har lett till problem för landsortens befolkning. Därför yrkas i motionen att ett generellt tillstånd att använda åtelkamera vid jakt på vildsvin ska ges. Kameraövervakning med hjälp av drönare (M) påpekar i motion 2015/16:766 att användningen av drönare har ökat markant . Det är enligt motionären problematiskt att försöka använda befintlig lagstiftning för att reglera denna nya teknik. Motionären efterlyser en utredning om användandet av obemannade flygfarkoster, s.k. drönare, som utrustats med film- eller stillbildskamera, i syfte att modernisera lagstiftningen om dessa farkoster. I motion 2015/16:806 pekar även (M) på den kraftiga ökningen av drönare . En helt ny situation har uppkommit när det gäller personlig integritet, och motionären yrkar att tydliga regler ska tas fram över vad privatpersoner får respektive inte får fotografera från luften utan tillstånd. I kommittémotion 2015/16:2335 framför m.fl. (M) under yrkande 1 att den nya kameraövervakningslagen ger större utrymme för övervakning utan krav på tillstånd. Det yrkas att lagen bör utvärderas för att säkerställa att syftet med den har uppnåtts. trädde kameraövervakningslagen (2013:460) i kraft (prop. 2012/13:115, bet. 2012/13:JuU22, rskr. 2012/13:252). Syftet med den nya lagen var att modernisera regleringen av kameraövervakning på ett sätt som säkerställer balansen mellan intresset av att använda kameraövervakning för berättigade ändamål och intresset av att skydda enskildas personliga integritet. Utgångspunkten i kameraövervakningslagen är, precis som i den tidigare regleringen, att det ska krävas tillstånd vid övervakning av platser dit allmänheten har tillträde, t.ex. gator och torg. Tillstånd ska ges om övervakningsintresset väger tyngre än integritetsintresset. En skillnad från tidigare är att det uttryckligen anges att vikt ska fästas vid om ändamålet med övervakningen är att avslöja eller utreda brott samt om teknik som främjar skyddet av enskildas personliga integritet ska användas (9 §). För övervakning av platser dit allmänheten inte har tillträde krävs inte tillstånd (5 §). Större utrymme ges för kameraövervakning utan krav på tillstånd, bl.a. i butiker, tunnelbanan och parkeringshus (10–15 §§). För rent privat kameraövervakning, t.ex. i hemmet, gäller inte lagen. Integritetsskyddet har förstärkts genom en skadeståndsbestämmelse som ger enskilda rätt till ersättning för skada och kränkning vid överträdelser av lagen (44 §). I samma syfte har sekretesskyddet och kraven på säkerhet för inspelat material förstärkts. Pågående utrednings- och beredningsarbete I kommittédirektiv 2013:66 gav regeringen (L 2012:01) i tilläggsuppdrag att utreda möjligheten att införa ett undantag från tillståndsplikten enligt kameraövervakningslagen för övervakning av vilt. Uppdraget redovisades i delbetänkandet Vildsvin och viltskador – om utfodring, kameraövervakning och arrendatorers jakträtt (SOU 2014:54). I betänkandet föreslås att kameraövervakning av vildsvinsåtlar under vissa förutsättningar ska tillåtas utan individuell tillståndsprövning av . Betänkandet bereds inom , och regeringen har aviserat att man avser att lämna en proposition om vildsvin och viltskador . Det kan även nämnas att regeringen har aviserat att man avser att lämna en proposition om invasiva arter till . beslutade regeringen i kommittédirektiv 2015:125 Brottsbekämpning och integritetsskydd att en särskild utredare ska utreda vissa frågor om kameraövervakning. Syftet är att säkerställa att kameraövervakning kan användas där det behövs för att bekämpa brott och garantera ett starkt skydd för den personliga integriteten. Utredaren ska bl.a.: • kartlägga och utvärdera vad kameraövervakningslagen (2013:460) har inneburit för möjligheterna till kameraövervakning och skyddet för den personliga integriteten • analysera om möjligheterna till kameraövervakning på särskilt brottsutsatta platser och andra platser med förhöjt skyddsbehov, t.ex. asylboenden, medieredaktioner och lokaler som används av religiösa samfund, behöver förbättras • undersöka hur lagens tillämpningsområde förhåller sig till användning av ny teknik, såsom t.ex. kamerautrustade drönare, och bl.a. ta ställning till om det behövs integritetsstärkande eller teknikfrämjande åtgärder • ta ställning till om integritetsskyddet på vissa platser dit allmänheten inte har tillträde, t.ex. arbetsplatser och skolor, behöver förbättras, • analysera om integritetsskyddet kan förstärkas genom att Datainspektionen ges föreskriftsrätt när det gäller tillämpningen av kameraövervakningslagen • lämna de författningsförslag som bedöms lämpliga. Uppdraget ska redovisas . Ett flertal motioner om kameraövervakning på offentliga platser, privata bostäder, skolor, tillfälliga arbetsplatser och av vilt behandlades i betänkande /13:JuU22. Utskottet avstyrkte samtliga motioner. Senast utskottet behandlade frågor om bl.a. tillståndsgivning för kameraövervakning och om övervakning av vilt var i betänkande 2014/15:JuU15. Utskottet föreslog då ett tillkännagivande om att regeringen borde överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten när det gäller övervakningskameror för vilt samt att regeringen skulle återkomma med ett konkret lagförslag om att det under vissa villkor ska vara tillåtet att utan individuell tillståndsprövning kameraövervaka vildsvinsåtlar. I övrigt avstyrkte utskottet motionsförslagen och angav att lagen var väl avvägd när det gällde tillståndsgivning samt att utskottet inte såg skäl att frångå sin tidigare bedömning av förutsättningarna för tillstånd till kameraövervakning på allmänna platser, på privatpersoners fastigheter och på skolgårdar. Det fanns enligt utskottet inte heller skäl att göra någon annan bedömning när det gällde tillfälliga arbetsplatser. biföll utskottets förslag (rskr. 2014/15:139). Som framkommit ovan ska en särskild utredare närmare studera ett brett spektrum av frågor om kameraövervakning. Syftet är att säkerställa att kameraövervakning kan användas där det behövs för att bekämpa brott och garantera ett starkt skydd för den personliga integriteten. Utskottet vill inte föregripa utredningen och avstyrker därför motionerna 2015/16:41 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:766 (M) yrkande 1, 2015/16:806 (M) yrkande 5, 2015/16:1131 (M), 2015/16:1418 (M), 2015/16:2335 (M) yrkande 1, 2015/16:2813 (SD) yrkande 5 samt 2015/16:2827 (SD) yrkandena 9 och 12. Som framgått tillkännagav under förra för regeringen att man borde överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten när det gäller övervakningskameror för vilt. Mot bakgrund av att regeringen aviserat en proposition finns det inte anledning för utskottet att ta några ytterligare åtgärder i frågan. Motionerna 2015/16:346 (S) yrkande 1, 2015/16:2884 (KD) och 2015/16:2994 (C) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden som rör utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel och begränsade möjligheter till tillgång till abonnemangsuppgifter. Jämför reservation 4 (SD). Utökad användning av hemliga tvångsmedel I kommittémotion 2015/16:2827 beklagar och (båda SD) att hemlig kameraövervakning av integritetsskäl inte får kombineras med ljudupptagning och att detta gör tvångsmedlet i fråga mindre effektivt. Därför framförs i yrkande 3 ett förslag om att tillåta ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning. Motionärerna anser vidare att det är beklagligt att överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning inte får användas och efterfrågar därför i yrkande 4 att det ska blir tillåtet att använda överskottsinformation från hemlig rumsavlyssning för utredning för brott där det är föreskrivet fängelse . Motionärerna anser att möjligheterna att använda hemliga tvångsmedel är alltför restriktiva. Därför framställs under i 5 ett förslag om att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning ska tillåtas för utredning av brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse och att hemlig rumsavlyssning ska tillåtas för utredning av brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än . och (båda SD) påpekar i kommittémotion 2015/16:2827 att ett mycket stort antal svenskar utför upphovsrättsbrott. Många av dessa personer vet inte om att de begår en straffbelagd handling. Dessutom riskerar detta att kraftigt öka arbetsbelastningen på ett brottsområde som inte bör vara högprioriterat i brottsbekämpningen. Enligt motionärerna riskerar detta att ta resurser från utredning av allvarlig brottslighet, såsom brott mot person, narkotikabrott eller tillgreppsbrott. Motionärerna föreslår i yrkande 6 att tillgång till abonnemangsuppgifter ska ges enbart där fängelse är föreskrivet för brottet och det kan föranleda annan påföljd än böter när det gäller immaterialrättslig brottslighet.