bet · H301TU19 · 2016-05-27 00:00:00 — Utskottet anser att tillgången till en snabb, effektiv och rikstäckande bredbandsinfrastruktur är av central betydelse för och landets möjligheter att hävda sig internationellt, inte minst för näringslivets del, och därför bör befintliga resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Utskottet påminner om att slutbetänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:01) överlämnades till ansvarigt statsråd och utredningens förslag bereds inom . Utredningen föreslår i betänkandet bl.a. att och ska få i uppdrag att bidra till att regeringens bredbandsmål uppfylls och på så sätt främja en effektivare användning av den statliga infrastrukturen. Dessutom föreslår utredaren att och ges i uppdrag att samråda med () om sina tele- och kommunikationsnät och att PTS ska bistå och med råd om deras tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter. Utskottet vill inte föregripa det pågående beredningsarbetet om den framtida användningen av den statliga bredbandsinfrastrukturen och avstyrker därför motionerna 2015/16:825 (S) yrkande 1 och 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om roamingavgifter. Utskottet hänvisar till de nya bestämmelser som följer av den s.k. TSM-förordningen enligt vilken tilläggsavgifter för roaming ska upphöra och att en reglering av grossistpriser ska finnas på plats. Jämför reservation 10 (M, C, L, KD). Med internationell roaming avses vanligtvis att telefonen växlar över till en teleoperatör i det land som mobiltelefonabonnenten besöker efter det att radiotäckningen från ordinarie teleoperatör i hemlandet upphört. Det kan ske helt automatiskt utan att abonnenten märker det, eller också krävs det en bekräftelse av användaren, beroende på hur mobiltelefonen är inställd. Mobilteleoperatörer sluter roamingavtal sinsemellan på grossistnivå för att tillhandahålla denna funktion så att operatören kan debitera samtalet på den ordinarie teleräkningen och ingen utländsk räkning behöver skickas till slutkunden. I avtalet regleras bl.a. vilken ersättning som operatörerna tar ut av varandra för att låta en annan operatörs abonnenter använda mobiltelefonen i det egna nätet. En första EU-förordning om roaming i allmänna mobila kommunikationsnät i gemenskapen antogs , och utökades förordningen till att, utöver röstsamtal, också omfatta pristak för sms och s.k. dataroaming (mms, mobilsurf och datasurf). sänktes pristaken för samtal. Pristaken för dataroaming gäller endast mellan operatörerna, s.k. grossistpriser. sänktes pristaken för röstsamtal och dataroaming, men inte för sms. Den förordning som gäller från innebär sänkningar av pristaken för röstsamtal, sms och dataroaming, även på slutkundsnivå. nådde rådet och en politisk överenskommelse om en ny EU-förordning om nätneutralitet och roaming. m.fl. (M, C, FP, KD) anser i kommittémotion 2015/16:3059 yrkande 27 att regeringen ska verka för en europeisk digital inre marknad där roamingavgifter avskaffas samt för att grossistpriser regleras . Motionärerna lyfter fram de många fördelar som genomförandet av den digitala inre marknaden innebär. Inte minst skapas nya möjligheter att stärka ekonomin genom e-handel, som det blir lättare för företagen att följa administrativa och finansiella regler och kunderna får större inflytande. Ett hinder för denna utveckling är tyvärr de höga avgifterna för roaming som drabbar den som är på resande fot. För att uppnå en fungerande digital inre marknad inom EU anser motionärerna att det är av yttersta vikt att roamingavgifterna försvinner. Det förutsätter dock att även grossistpriserna regleras och inte bara konsumentpriserna, eftersom enbart en reglering av konsumentpriser med stor sannolikhet kommer att leda till högre avgifter operatörer emellan. Det i sin tur blir till nackdel för svenska operatörer eftersom svenskar i högre utsträckning surfar utomlands än vad andra européer gör i . Därför är det viktigt att en reglering av grossistpriserna införs. Utskottet anser att det inom dagens EU är i det närmaste en nödvändighet för den enskilde att kunna använda sig av elektronisk kommunikationsutrustning såsom mobiltelefon eller dator i samband med resor både privat och i arbetet, och detta ska vara möjligt utan alltför betungande kostnader för samtal, sms och datatrafik. Utskottet påminner om att frågan om roamingavgifter har varit föremål för EU-institutionernas uppmärksamhet och att avgifternas storlek gradvis har kunnat minskas genom de olika förordningar som reglerat prissättningen. Utskottet välkomnar därför och rådets förordning (EU) 2015/2120 (den s.k. TSM-förordningen, single market) som trädde i kraft vars övergripande syfte är att ytterligare underlätta inrättandet av en gemensam inre marknad för elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät inom EU. En av de frågor som förordningen tar fasta på handlar om det långsiktiga avskaffandet av tilläggsavgifter för roaming inom EU. Under förutsättning att en reglering av prissättningen i grossistledet finns på plats föreskriver den nya förordningen att efter blir det förbjudet att tillämpa särskilda tilläggsavgifter på slutkundsnivå för roaming inom EU. Om kommissionen inte lyckas presentera ett förslag om prissättningen i grossistledet till , fortsätter förordningens övergångsordning att gälla fram till den dag då en sådan lagstiftning finns på plats. Utskottet anser att den nya regleringen av roaming i allt väsentligt svarar mot de åtgärder som efterfrågas i yrkandet och avstyrker därför motion 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om nätneutralitet. Utskottet anser att förslaget tillgodoses genom de nya bestämmelser som träder i kraft till följd av den s.k. TSM-förordningen som bl.a. ska säkerställa att trafik över internet inte diskrimineras och att slutanvändares rätt till ett öppet internet ska värnas. Med nätneutralitet avses vanligtvis att nätoperatörer ska behandla internettrafiken opartiskt utan att prioritera viss trafik eller spärra eller försvåra åtkomst till vissa internetbaserade tjänster. I kommittémotion 2015/16:1470 efterlyser m.fl. (FP) att tydliga regler mot konkurrenshämmande och trafikprioriterande åtgärder från operatören formuleras i syfte att säkerställa nätneutralitet och att tjänster på internet inte begränsas eller blockeras som resultat av vertikalt ägande. Motionärerna anser att internetleverantörer inte ska ha direkt ägande och inflytande över innehåll och tjänster eftersom det hotar att snedvrida konkurrensen. Motionärerna understryker också att det är ett grundläggande samhällsintresse att värna ett öppet internet och nätneutralitet. Mot bakgrund av att befolkningen i allt större utsträckning väljer att utnyttja internet både i arbetet och ökar också behovet av uppkoppling mot nätet och därmed beroendet av de aktörer som tillhandahåller internetanslutningstjänster. Dessa kan av olika skäl vilja styra och påverka användarnas tillgång till digitala tjänster och service genom exempelvis trafikstyrningsåtgärder. Utskottet värnar idén om ett öppet internet och anser det därför angeläget att tillhandahållare av internetanslutningstjänster inte godtyckligt får påverka konsumenternas användning av internet. Ur ett brukarperspektiv rymmer därför frågan om nätneutralitet många viktiga integritetsaspekter. Utskottet välkomnar därför att rådet och nådde en politisk överenskommelse om en EU-förordning som bl.a. reglerar frågan om nätneutralitet inom unionen. Nätneutralitetsregleringen syftar till att säkerställa att trafik över internet inte diskrimineras och att slutanvändares rätt till ett öppet internet ska värnas. Bland de nya reglerna finns en grundläggande rätt för slutanvändare att ta del av det innehåll, de tjänster och de applikationer som gäller den egna internetanslutningen. Rätten till valfrihet är central i regleringen och får inte inskränkas av internetleverantörer genom t.ex. begränsande avtalsvillkor eller affärsmetoder. Vidare kommer internetleverantörer endast att tillåtas hantera trafik över internet under särskilda omständigheter och om vissa förutsättningar, som t.ex. icke-diskriminering, är uppfyllda. Dessutom införs nya krav på transparens i upp- och nedladdningshastigheter samt tydligare rättigheter för slutkunder när tjänsten inte lever upp till vad som beskrivits. Förordningen innehåller bl.a. konkreta regler om trafikhantering och likabehandling av trafik över en internetanslutningstjänst. För att uppnå målen har en lång rad rättigheter och skyldigheter utformats för internetleverantörer, slutanvändare och regleringsmyndigheter, vilka genom förordningen tillerkänns de befogenheter som krävs för att skydda ett öppet internet. Utskottet anser att den nya regleringen svarar mot de åtgärder som efterfrågas i yrkandet och avstyrker därför motion 2015/16:1470 (FP). Tillgång till bredband, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), Boriana (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 22 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 4 i denna del och 5, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:734 av (M) yrkande 2, 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del, 2015/16:845 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 5. En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur är avgörande för att människor ska kunna driva företag, arbeta och studera på distans. I dagens alltmer digitaliserade samhälle är bredband i många avseenden en förutsättning för att kunna kommunicera, få tillgång till information och dra fördel av ett ständigt växande utbud av internetbaserade tjänster som görs tillgängliga för allmänheten. Vi har bevittnat en stark utveckling som gett stora delar av befolkningen allt bättre service men som också varit av avgörande betydelse för ett framgångsrikt näringsliv. Därför måste ytterligare ansträngningar göras för att alla invånare, såväl på landsbygden som i ytterstadsområden, ska få ännu bättre tillgång till bredband. Vi vill påminna om att alliansregeringen har satsat på bredbandsutbyggnad. Det förtjänar att påpekas att av befolkningen har tillgång till 4G i sina hem, vilket gör i särklass bäst i . Vi står fast vid alliansregeringens mål om att av alla hushåll och företag dessutom ska ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Fram till dess är vi beredda att satsa ytterligare på att bygga snabbt bredband på landsbygden eftersom behoven är som störst i dessa områden. Vår ambition är att ska ha världens modernaste och mest uppkopplade landsbygd. Det är ett mål som vi endast kan nå om vi fortsätter satsa på snabbare bredband. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till bredband, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 4 i denna del och 5, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:734 av (M) yrkande 2, 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del, 2015/16:845 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 22 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. En väl utbyggd digitalinfrastruktur är helt avgörande för att tillgodose hushållens och företagens växande efterfrågan på elektroniska kommunikationer. Vår tillvaro blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling, både för jobb och för fritid där såväl underhållning som omvärldsrapportering fortsätter att flytta över till internetbaserade medier. Detta gör internettillgängligheten ytterst till en demokratifråga. Den nationella bredbandsstrategin lades fast 2009 i syfte att tydliggöra den dåvarande regeringens målsättningar på området, och alltsedan dess har den legat till grund för bredbandsexpansionen i . Målen som sattes då var att av alla hushåll och företag borde ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Vi menar att utvecklingen har sprungit förbi de ursprungliga målen, och att utelämna vart tionde hushåll från möjligheten till snabbt bredband är en alltför låg ambitionsnivå. Vi vill i stället höja denna så att fler ska få tillgång till ett effektivt bredband, och därför behövs en ny framtidsanpassad bredbandsstrategi. Det finns annars en överhängande risk för att de som enligt nuvarande målsättningar inte kommer i fråga för bredband om minst /s 2020 till helt övervägande del kommer att återfinnas på landsbygden eftersom utbyggnadskostnaderna där är så mycket högre än i tätorterna. En sådan utveckling skulle allvarligt missgynna landsbygdens utvecklingsmöjligheter och vidga klyftan mellan stad och landsbygd ytterligare. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till bredband, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 4 i denna del och 5 samt 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:734 av (M) yrkande 2, 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del, 2015/16:845 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 22 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. har ett ambitiöst bredbandsmål om att av alla hushåll ska ha en täckning på /s 2020. anser det dock angeläget att även de återstående av befolkning får tillgång till snabbt bredband. Vi inom anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på hur hela befolkning ska kunna få tillgång till bra kommunikationer. Det är med oro som vi noterar de försämrade villkoren för att få ekonomiskt stöd för utbyggnad av bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet, vilket i första hand riskerar att drabba landsbygdens invånare och näringsliv. Under den föregående programperioden i landsbygdsprogrammet var det möjligt att söka stöd till områden med tätort upp till 3 000 invånare. För innevarande programperiod har EU beslutat att bredbandsstödet endast ska betalas ut till orter med maximalt 200 invånare. Detta innebär alltså att orter med en befolkning på över 200 invånare kan omfattas av stödet. Den nya gränsen blir problematisk eftersom de mindre tätorterna med upp till 3 000 invånare ofta är en förutsättning för att jämna ut kostnader och därmed göra bredbandsutbyggnaden ekonomiskt gångbar. Regeringen bör därför ändra och höja gränsen för vilka orter som ska kunna ta del av bredbandsstödet inom ramen för landsbygdsprogrammet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till utbyggnad av it-infrastruktur, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6 samt 2015/16:2188 av m.fl. (S). Vi i vill att informationsteknologi  it  ska betraktas som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjöfart och flyg vid planering och fördelning av anslag till infrastruktur. Utvecklingen på området har medfört att informationsteknologin på ett genomgripande sätt påverkar alla de övriga traditionella transportslagen och i många avseenden också är en förutsättning för den framtida utvecklingen av dessa transportslag. Bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör digitala tjänster, och med hjälp av it går det också att komplettera och effektivisera transporter och kommunikation och stödja teknikutvecklingen i befintlig infrastruktur. Genom att betrakta it som det femte transportslaget i infrastrukturplaneringen är det vår fasta övertygelse (förhoppning) att resurstilldelningen till it kommer att öka och därmed förbättra möjligheterna att utnyttja it-teknikens potential i än större utsträckning. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Telefoni och mobiltäckning, punkt 5 (M, C) av (M), (M), (C), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del och 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:554 av och (båda S), 2015/16:603 av och (båda S), 2015/16:606 av m.fl. (S) och 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del. Tillgång till bra mobiltelefoni blir allt viktigare. Vår gemensamma uppfattning är att behöver ett mobilnät med ännu bättre geografisk täckning och som har en kapacitet som svarar mot framtidens behov eftersom allt fler kommer att efterfråga och konsumera mobil teknik. Vi vill påminna om att alliansregeringen genomförde en lång rad åtgärder för att förbättra mobiltäckningen. Som exempel kan nämnas en reformerad lagstiftning, förbättrad information och en starkare konsumentlagstiftning. Ett viktigt beslut var också att frigöra bandbredd i etern som tidigare nyttjades för marksänd digital-tv till förmån för mobila telefonitjänster. Detta arbete måste fortsätta för att skapa ännu bättre förutsättningar för bra mobiltelefoni och snabbt mobilt bredband, inte minst på landsbygden. Vi vill därför understryka nödvändigheten av att frigöra utrymmet i 700 MHz-bandet, ett frekvensband som har mycket goda yttäckningsegenskaper och som i kombination med täckningskrav kommer att vara till särskild nytta för landsbygdens invånare genom att förhoppningsvis minska antalet vita fläckar på operatörernas täckningskartor. För både och är god mobiltäckning i hela landet en högt prioriterad fråga. Vår gemensamma ambition för i denna fråga är att vi ska ha mobilt bredband och mobiltäckning i världsklass i hela landet, och frigörandet av 700 MHz-bandet är ett viktigt steg i förverkligandet av denna ambition. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Telefoni och mobiltäckning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del och 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:554 av och (båda S), 2015/16:603 av och (båda S), 2015/16:606 av m.fl. (S), 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del, 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. En väl fungerande infrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna både för att näringslivet ska kunna utvecklas och för att skapa goda boendemiljöer, vilket inte minst gäller förhållandena på landsbygden. Vi i vill dock uppmärksamma att i stora delar av landsbygd har den fasta telefonin nedmonterats som mobilnätet inte har byggts ut tillräckligt. Den slutsats vi drar är att marknadskrafterna inte har kunnat lösa behovet av fungerande telefoni i hela och att staten således måste garantera tillgången till fast telefoni och bra mobiltäckning i hela landet. Vi anser därför att en avgift bör införas för samtliga operatörer inom mobiltelefoni som en procentsats av omsättningen för att garantera täckning i de delar av landet där det inte är kommersiellt lönsamt att bygga ut infrastrukturen. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bredbandskoordinatorer, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 36. Vi kristdemokrater vill att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. En förutsättning för en framgångsrik digitalisering av samhället är att det finns en väl utbyggd infrastruktur i hela landet i form av ett robust bredband med hög överföringskapacitet. En nyckelroll i sammanhanget har de regionala bredbandskoordinatorerna eftersom de ska fungera som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband, och för att fullfölja detta framgångsrika arbete efterlyser vi kristdemokrater en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa regleringsfrågor, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), Boriana (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 23, 2015/16:142 av (S) och 2015/16:497 av (S) samt 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2015/16:1086 av (M). Vi inom Alliansen vill understryka att fiberanslutning i många fall är av helt avgörande betydelse för hushållens möjligheter att ta del av det ständigt växande utbudet av digitala tjänster och service som tillgängliggörs över internet. Fiberanslutning är det mest effektiva sättet att få en snabb och effektiv uppkoppling mot nätet för att på så vis kunna hantera den snabbt växande mängden datatrafik. Därför anser vi att fiberutbyggnaden bör uppmuntras på alla sätt. Tyvärr konstaterar vi att det på flera platser i landet har uppmärksammats att kommunallagens lokaliseringsprincip sätter käppar i hjulet för de kommunala stadsnät som vill erbjuda fiberlösningar till de som bor på andra sidan en kommungräns. Vi anser att de administrativa gränserna inte nödvändigtvis utgör några naturliga avgränsningar för ett fibernätverk. Att hålla fast vid de principer som hindrar kommunöverskridande stadsnät riskerar att innebära ökade kostnader eller utebliven fiberutbyggnad. Därför är det av särskild vikt att arbetet med att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen sker skyndsamt om det ska kunna bidra till uppfyllelsen av statens bredbandsmål till 2020. Regeringen bör beakta rekommendationerna i betänkandet Bredband för in (SOU 2014:21) och verka för att lokaliseringsprincipen inte får stå i vägen för att bygga ut bredband över kommungränserna om det visar sig vara den samhällsekonomiskt bästa lösningen. Mot denna bakgrund bör en regeländring liknande den som skett för kommunalägda energibolag införas i kommunallagen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens innehav av digital infrastruktur, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), Boriana (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 24 och 2015/16:825 av (S) yrkande 1. Vi inom Alliansen vill uppmärksamma de utmaningar som den växande mängden datatrafik innebär och det ökande behovet av kapacitet i fibernätverken i landet. Nya tjänster tillkommer, och vi blir alltmer uppkopplade med ständigt höjda krav på hög hastighet.