bet · H301FiU26 · 2016-03-16 00:00:00 — Utskottet föreslår att lämnar ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att uppnå det som utskottet anför när det gäller valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter och när det gäller att koppla sanktioner till tillståndsplikten. Utskottet tillstyrker därmed kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5. I övrigt föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden som handlar om välfärdens åtaganden och framtida finansiering, avknoppning av offentlig verksamhet, anställda inom den offentliga sektorn, tillsynsavgifter, momskompensation, medfinansiering, kommunala bolag och deras konkurrenssituation, teknik och innovation inom välfärden samt utjämning, främst med hänvisning till pågående utredningar. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter Välfärdens åtaganden och framtida finansiering Avknoppning av offentlig verksamhet Anställda inom den offentliga sektorn Kommunala bolag och deras konkurrenssituation Teknik och innovationer inom välfärden 1.Valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (S, MP, V) 2.Anställda inom den offentliga sektorn, punkt 4 (M) 3.Teknik och innovationer inom välfärden, punkt 9 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter ställer sig bakom det som utskottet anför om att återkomma med förslag på åtgärder när det gäller valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdstjänster och när det gäller att koppla sanktioner till tillståndsplikten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 10–15 samt 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2015/16:1461 av (M) yrkande 1 och 2015/16:1907 av (M). Reservation 1 (S, MP, V) Välfärdens åtaganden och framtida finansiering 2015/16:248 av Finn (M), 2015/16:1255 av (M) och 2015/16:1747 av (M). Avknoppning av offentlig verksamhet 2015/16:1419 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:1686 av m.fl. (SD) yrkande 5. Anställda inom den offentliga sektorn 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 2 (M) 2015/16:778 av (M), 2015/16:1279 av (M), 2015/16:1282 av (SD), 2015/16:1892 av (M), 2015/16:2963 av och (båda M) och 2015/16:2972 av (KD) yrkandena 1 och 2. 2015/16:730 av (MP). 2015/16:833 av och (båda S). Kommunala bolag och deras konkurrenssituation 2015/16:2009 av och (båda SD). Teknik och innovationer inom välfärden 2015/16:734 av (M) yrkande 1 och 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 22. Reservation 3 (M) 2015/16:3128 av Per Åsling (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S), (V). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om kommunala frågor. Förslagen i motionerna rör valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentliga välfärdsverksamheter, välfärdens åtaganden och framtida finansiering, avknoppning av offentlig verksamhet, anställda inom den offentliga sektorn, tillsynsavgifter, momskompensation, medfinansiering, kommunala bolag och deras konkurrenssituation, teknik och innovation inom välfärden samt utjämning. Valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder för att uppnå det som utskottet anför när det gäller valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter och när det gäller att koppla sanktioner till tillståndsplikten. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I sex motioner tas frågan om valfrihet, mångfald och kvalitet inom välfärden upp. I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, L, KD) framhålls vikten av att tillvarata mångfalden av utövare inom välfärdssektorn. Mångfald bedöms bidra till en ökad kvalitet och ett förbättrat resursutnyttjande. Därför anser motionärerna att all verksamhet, såväl , regional och statlig som privat, ska drivas med kloka beslut, tydliga kriterier för vad som ska gälla och kontinuerlig uppföljning. Verksamheter som jobbar klokt med skattemedel ska inte hindras eller förbjudas. Även i motion 2015/16:1461 av (M) framhålls vikten av att tillvarata en mångfald av utövare inom välfärdssektorn eftersom det bl.a. bedöms skapa jobb, tillväxt och bra lösningar för människor. I motion 2015/16:1907 av (M) framhålls att lagen om valfrihet bör gälla inom hela välfärdsområdet och att utredningen om förbud mot vinster i välfärden därför bör avvecklas till förmån för en utredning om hur lagen om valfrihet kan komma att omfatta alla oavsett var i landet de bor. I kommittémotion 2015/16:2274 av m.fl. (M) framhålls vikten av bättre förutsättningar för kvinnors företagande. Regeringens nuvarande utredning om vinster i välfärden riskerar enligt motionärerna att försvåra för företagande i just de branscher där det är vanligast att kvinnor driver företag (yrkande 7). I partimotion 2015/16:3074 av m.fl. (M) framhålls att ska ha en trygg välfärd i hela landet och att fokus ska vara att säkra kvaliteten i välfärden. Valfrihet och mångfald, tillgänglighet och effektivitet, innovation och etableringsfrihet, tillsyn och tillståndsgivning, uppföljning och utvärdering framhålls som exempel på centrala delar och redskap för en högre kvalitet i välfärdens verksamheter. Motionärerna anser att det finns tydliga kvalitetsbrister inom skolan, hälso- och sjukvården och äldreomsorgen som måste åtgärdas. Likvärdiga krav bör ställas på alla aktörer i välfärden oavsett utförare. Som huvudregel vill motionärerna att det införs en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden. För att garantera kvalitet i all verksamhet vill motionärerna se tydliga kvalitetskrav, en noggrann tillsyn och sanktioner när det inte fungerar tillfredsställande. Motionärerna vill också se en tydligare koppling mellan ekonomisk ersättning och resultat i välfärdens ersättningsmodeller, bl.a. för att skapa tydligare drivkrafter och utveckla en högre kvalitet. Det lokala ledarskapet anses vidare avgörande för välfärdsverksamheternas förmåga att leverera god kvalitet och attrahera kunniga medarbetare, varför motionärerna vill att det skapas goda förutsättningar för sådant ledarskap, t.ex. genom bra administrativt stöd och möjligheter till fortbildning. Stort utrymme ska lämnas åt professionen när det gäller hur mål och kvalitetskrav ska uppnås (yrkandena 1–7 och 10–15). Även i partimotion 2015/16:3225 av m.fl. (M) framhålls vikten av mångfald och valfrihet inom välfärden. Valmöjligheter stärker enligt motionärerna människors egenmakt och gör att det går att välja bort de utövare som uppvisar brister eller otillräcklig kvalitet i sin verksamhet. genomförda reformer för en ökad valfrihet och mångfald bedöms också ha bidragit till att nya företag i välfärdssektorn vuxit fram, vilket anses ha gynnat kvinnors karriärvägar och utvecklingsmöjligheter och även bidragit till att utveckla välfärdstjänster (yrkande 10). har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2014/15:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet hänvisade utskottet till slutbetänkande som hade avlämnats och till att regeringen hade för avsikt att tillsätta en utredning om hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras. Utskottet ville därför avvakta utredningens resultat och den fortsatta beredningen av slutbetänkande innan den tog ställning till nya åtgärder för att ytterligare säkra kvaliteten inom välfärdens områden. Samtliga motionsyrkanden avslogs. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privata välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22). Företrädare för allianspartierna (M, C, L, KD) ansåg att utredningen var problematisk, bl.a. att den fokuserade på fel saker och på frågor som inte bedömdes ge svar på de utmaningar som finns inom välfärden. Mot den bakgrunden lämnades förslag till utskottsinitiativ om att tillsätta en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster (bet. 2014/15:FiU32, rskr. 2014/15:243). Utredning om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22) beslutade regeringen att tillsätta en utredning om reglering av offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster. Delar av uppdraget skulle redovisas , bl.a. förslag om hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Utredningen tog namnet . Genom ett tilläggsdirektiv tog regeringen beslut om att förlänga utredningstiden till för de delar som skulle redovisas (dir. 2015:100). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för att komma vidare med några av förslag och beakta tillkännagivanden på området (dir. 2015:108). slopades uppdraget om att föreslå hur regleringen kan ändras så att landstingen inte ska vara skyldiga att ha vårdvalssystem i primärvården enligt LOV. Enligt tidigare direktiv skulle utredningens uppdrag redovisas . De delar av uppdraget som rör ett nytt regelverk för utförande av välfärdstjänster för att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet som de är avsedda för ska fortfarande redovisas . När det gäller övriga delar av uppdraget förlängdes utredningstiden till . (SOU 2015:7) presenterade utredningen sitt slutbetänkande. Utredningen hade i uppdrag att bl.a. utreda vilka möjliga krav, utöver befintliga, som kan och bör ställas på de som äger och driver företag inom välfärdssektorn. I slutbetänkandet föreslås bl.a. en utökad tillståndsplikt inom och att det i samband med prövning ska ställas krav på insikt, erfarenhet och lämplighet för att beviljas godkännande eller tillstånd att bedriva verksamhet enligt skollagen och socialtjänstlagen (SoL). Den som ansöker om godkännande eller tillstånd föreslås också behöva visa att den har ekonomiska förutsättningar att bedriva en långsiktig verksamhet. Kraven föreslås gälla även efter att tillstånd eller godkännande meddelats. Utredningen föreslår att förslagen ska träda i kraft . Delar av utredningens förslag bereds inom . Utskottet anser att ska ha en trygg välfärd, där människan sätts före systemen och där alla har tillgång till en gemensamt finansierad välfärd av hög kvalitet. Den offentliga sektorn ska vara en del av utvecklingen av ett modernt samhälle. En sjundedel av välfärdstjänsterna tillhandahålls av privata utförare. Det ger en mångfald som bidrar till en ökad kvalitet och ett förbättrat resursutnyttjande. Därför måste svensk skola, vård och omsorg fortsätta att ha möjlighet att erbjuda en palett av lösningar anpassade till att arbetslivet och vardagen förändrats och att vi lever allt längre. Det är bra att det växer fram alternativ, som t.ex. äldreboenden med inriktning på särskilda diagnoser, språkgrupper eller hbtq-kompetens. Utskottet anser därför att regeringen ska fortsätta att vidta åtgärder för att utveckla valfriheten på områden där den är starkt begränsad för den som söker omsorg. Valfrihet och mångfald är uppskattade delar av välfärden men det krävs tydliga regler och uppföljning för att kunna garantera kvalitet i all verksamhet, oavsett driftsform. Utskottet anser att regeringen ska verka för att all verksamhet ska drivas med kloka beslut, tydliga kriterier för vad som ska gälla och kontinuerlig uppföljning. Verksamheter som arbetar klokt med skattemedel ska inte hindras eller förbjudas. finns det tydliga kvalitetsbrister inom såväl skolan och hälso- och sjukvården som äldreomsorgen. Trots höga ambitioner fortsätter kunskaperna i skolan att falla och inom hälso- och sjukvården är det långa väntetider och brister i kvaliteten. I syfte att säkra kvalitet och långsiktighet anser utskottet att regeringen ska införa en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden oavsett driftsform, som bl.a. ställer krav på samtliga ägare och ledning. Den som vill bedriva verksamhet bör t.ex. kunna visa att den har ekonomiska förutsättningar och uppfyller vissa kunskaps- och kompetenskrav. Tydliga sanktioner ska också vara kopplade till tillståndsplikten. Utskottet anser vidare att det behövs en tydligare koppling mellan resultat och ekonomisk ersättning, som medför tydliga incitament och krav. På detta sätt skapas tydliga drivkrafter för att ständigt förfina och utveckla en högre kvalitet. De nuvarande ersättningsmodellerna bör därför förändras så att de i större utsträckning får inslag av en värdebaserad ersättning för att skapa en tydligare koppling mellan kvalitet och ekonomisk ersättning. På detta sätt skapas ordning och reda i välfärden och därmed bättre förutsättningar för kvalitet och kontinuitet. Utskottet anser att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder för att uppnå det som här har anförts när det gäller valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter och när det gäller att koppla sanktioner till tillståndsplikten. Detta bör ge regeringen till känna. Välfärdens åtaganden och framtida finansiering Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om att utreda välfärdens åtagande och finansiering. Utskottet hänvisar till det arbete som löpande sker med att bedöma hållbarheten i de offentliga finanserna och till den årliga diskussion om välfärdens finansiering som sker i vårpropositionen. I motion 2015/16:248 av Finn (M) framhålls behovet av att i en bred parlamentarisk samling utreda hur en hållbar finansiering av framtidens välfärd kan uppnås. (M) framhåller i motion 2015/16:1255 att det bör tillsättas en utredning för att se över det offentliga åtagandet mot bakgrund av kommande utmaningar som befolkningsutveckling och kompetensförsörjning, bl.a. för att säkerställa en långsiktig finansiering av välfärden. För att klara välfärdsåtagandet framhålls i motion 2015/16:1747 av (M) vikten av att uppnå högre kvalitet i kombination med högre effektivitet, varför motionären vill att det utreds och utformas system för incitament som gynnar högre produktivitet i den offentliga sektorn. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2014/15:FiU26 Kommunala frågor. Där konstaterades att de offentliga finanserna sannolikt kommer att sättas under stor press framöver, bl.a. på grund av att andelen äldre i befolkningen stiger och att kraven på förbättringar ökar. konstaterades att ett stort antal bedömare följer utvecklingen av de offentliga finansernas hållbarhet och att den allmänna uppfattningen bland dem är att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. I sammanhanget erinrade utskottet om att håller på att ta fram en ny modell för att bl.a. möjliggöra en mer fördjupad utvärdering av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Slutligen ansåg utskottet att det redan bedrivs ett omfattande arbete med att bedöma finanspolitikens långsiktiga hållbarhet som välfärdens finansieringsformer diskuteras i regeringens vårproposition. Utskottet avslog motionsyrkandet. ekonomiska vårproposition redogörs bl.a. för den s.k. S2-indikatorn som Europeiska kommissionen tagit fram för att bedöma finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Indikatorn visar hur mycket budgeten måste förstärkas eller försvagas för att den offentliga nettoskulden som andel av BNP ska vara stabil på lång sikt (prop. 2014/15:100 s. 224). Enligt propositionen är finanspolitiken långsiktigt hållbar. Ett antal samhällsekonomiska förändringar anses dock kunna utgör en risk för hållbarheten, t.ex. en åldrande befolkning, en ökad efterfrågan på välfärdstjänster och en minskad andel personer i förvärvsaktiv ålder. En fortsatt förbättring av befolkningens hälsa och en ökad produktivitet inom den offentliga sektorn bedöms förbättra förutsättningarna för en hållbar finanspolitik. I propositionen redovisas också andra aktörers bedömningar av den finansiella hållbarheten. De flesta bedömningar indikerar en svag risk för att finanspolitiken är ohållbar. När det gäller finansiering av välfärdstjänster framhålls i propositionen att en ökad efterfrågan på dessa tjänster inte nödvändigtvis måste finansieras med skatter. I vilken utsträckning välfärdstjänsterna ska finansieras offentligt eller privat är en avvägning där såväl fördelnings- som strukturpolitiska överväganden måste beaktas. presenterade sitt huvudbetänkande (SOU 2015:104). I betänkandet presenteras en agenda för att få samhällets resurser att växa och för att säkra och utveckla det offentliga åtagandet. Utredningens bedömning är att det kommer att krävas betydande anpassningar för att kunna finansiera förbättrade välfärdstjänster utan stora offentliga underskott. För att upprätthålla och utveckla de offentliga välfärdssystemen krävs enligt utredningen förändringar, t.ex. fler arbetade timmar, höjda skatter, omprioriteringar eller en högre grad av egenfinansiering. Utredningens bedömning är att den största potentialen ligger i att öka antalet arbetade timmar i ekonomin. Utredningen tror inte att potentialen för produktivitetshöjningar inom den offentligt finansierade verksamheten är tillräckligt stor för att i någon avgörande utsträckning kunna möta en sannolikt kontinuerligt ökande efterfrågan på de skattefinansierade välfärdstjänsterna. syfte är att utgöra ett underlag för den ekonomiska politiken och skapa debatt kring politikens utformning. Den ska också ge en samlad bild av den ekonomiska utvecklingen på lång sikt. Den publiceras återkommande med cirka fyra års mellanrum. I likhet med tidigare behandling kan utskottet konstatera att de offentliga finanserna sannolikt kommer att sättas under stor press framöver, bl.a. på grund av att andelen äldre i befolkningen stiger och att kraven på förbättringar ökar. Mot den bakgrunden anser utskottet att det är mycket värdefullt med det omfattande arbete som bedrivs med att bedöma finanspolitikens långsiktiga hållbarhet som välfärdens finansieringsformer diskuteras i regeringens vårproposition. Utskottet kan också notera att överlämnade sitt slutbetänkande där bl.a. frågor om de offentliga välfärdssystemen och de offentliga finanserna diskuterades. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns något skäl att tillsätta ytterligare en utredning för att belysa frågor om välfärdens framtida åtagande och finansiering. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Avknoppning av offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår båda motionsyrkandena om reglerna för avknoppning av offentlig verksamhet. Utskottet hänvisar till befintlig lagstiftning på området som är tydlig när det gäller avknoppning samt till pågående beredning av förslag från Utredningen om en kommunallag för framtiden. I motion 2015/16:1419 av m.fl. (M) framhålls att rättsläget är oklart vad gäller villkoren för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet. Motionären efterlyser därför en översyn av regelverket. I kommittémotion 2015/16:1686 av m.fl. (SD) anser motionärerna att det är förkastligt att en kommun kan gynna enskilda genom att sälja ut egendom till underpris, varför motionärerna vill att det i lag införs ett förbud mot s.k. kommunala avknoppningar. har tidigare behandlat motioner om avknoppning av offentlig verksamhet, senast i betänkande 2014/15:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet ansåg utskottet, liksom tidigare, att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Utskottet framhöll att även den senaste gjorda utredningen, av (SOU 2013:56), visar att rättsläget är tydligt och att den nuvarande lagstiftningen inte lämnar något utrymme för försäljning av sådan egendom till ett lägre pris än det värde för hela verksamheten som fastställts vid en oberoende värdering. Utskottet avslog samtliga motionsyrkanden. lämnade Utredningen om en kommunallag för framtiden sitt slutbetänkande (SOU 2015:24). Utredningen skulle bl.a. se över verkställighet och rättelse av kommunala beslut. I budgetpropositionen framhöll regeringen att det i kommunallagen (1991:900) anges att en kommun inte får gynna en enskild person eller ett företag, men att det finns flera exempel på att konsekvenserna för kommuner som ändå genomfört t.ex. en försäljning till underpris inte är tillräckliga. Regeringen hänvisade till den då pågående översynen av kommunallagen där bl.a. förutsättningarna för att kommunerna i sådana fall ska få tillbaka förlorade skattemedel skulle ses över och förslag till författningsändringar eller andra åtgärder för att uppnå detta syfte skulle tas fram. I utredningens slutbetänkande föreslås att reglerna om verkställighet av beslut i kommunallagen skärps, bl.a. att beslut som inte kan rättas ska få verkställas först när de fått laga kraft. Utredningens slutbetänkande bereds inom . I likhet med tidigare behandling anser utskottet att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. kan utskottet notera att regeringen ansåg att konsekvenserna inte var tillräckliga när det gäller kommuner som genomfört t.ex. en försäljning till underpris. Utskottet delar den bedömningen och kan konstatera att Utredningen om en kommunallag för framtiden föreslår en skärpning när det gäller verkställighet av beslut i kommunallagen. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Anställda inom den offentliga sektorn Utskottets förslag i korthet avslår båda motionsyrkandena om anställda inom den offentliga sektorn. Utskottet hänvisar till det arbete som regeringen bedriver för att minska ofrivilligt deltidsarbete och för att stimulera äldres arbetskraftsdeltagande. Jämför reservation 2 (M). I kommittémotion 2015/16:1994 av m.fl. (KD) framhålls att den offentliga sektorn har ett stort ansvar för att skapa heltidstjänster. Motionärerna anser därför att kommuner och landsting bör kunna erbjuda heltidstjänster till de som arbetar deltid men vill arbeta heltid. För att klara framtidens kompetensförsörjning inom välfärden anförs i partimotion 2015/16:3074 av m.fl. (M) att en kartläggning bör göras och goda exempel spridas för att få fler äldre och erfarna medarbetare i välfärden att vilja och kunna stanna kvar längre i sin profession (yrkande 16). har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2014/15:AU4 Arbetsrätt. I det betänkandet framhölls att det är viktigt att politiken förs med utgångspunkten att alla som vill ska kunna få en heltidstjänst. Det framhölls också att det är centralt att utbudet av heltidstjänster ökar för att alla som vill ska kunna arbeta heltid och att arbetsmarknadens parter spelar en avgörande roll för detta. Vidare noterade utskottet att kvinnor arbetar deltid i högre utsträckning än män och att detta är ofrivilligt. Att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna arbeta i lika hög utsträckning såg utskottet som en central jämställdhetsfråga. Utskottet ansåg det därför som viktigt att ta krafttag för att förbättra arbetsvillkoren inom kvinnodominerade sektorer, t.ex. vård- och omsorgssektorn, och avsåg att följa det arbete som Delegationen för jämställdhet i arbetslivet bedriver. Mot den bakgrunden välkomnade utskottet att regeringen för en politik som vilar på grunden att heltid ska vara utgångspunkten på arbetsmarknaden.