bet · H401CU1 · 2016-11-24 00:00:00 — En långvarig bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Alliansregeringens arbete på området var inriktat på att genomföra regelförenklingar och skapa långsiktigt hållbara spelregler för en bostadsmarknad i balans där bostadskonsumenternas efterfrågan blir styrande. Vi ser nu att regeringen har börjat avveckla den moderna bostadspolitik som alliansregeringen drev och som ledde till att det nu byggs mer än vad det har gjorts . Regeringen har med stöd av återgått till en ineffektiv subventionspolitik inom det bostadspolitiska området som är mycket bekymmersam. Det är en politik som drevs av socialdemokratiska regeringar och som starkt har bidragit till dagens problem på bostadsmarknaden. Det är alarmerande att regeringen så ensidigt väljer att fokusera på en subventionspolitik som byggnads- och fastighetssektorn inte efterfrågar. Enligt vår mening är det reformer som behövs, inte subventioner. Därför ser vi också med oro på att reformtempot för regelförenklingar och frigörande av mark att bygga på har avstannat, frågor som driver starkt. Vi anser att mer behöver göras för att få fram mer byggbar mark och för att åstadkomma snabbare planprocesser. avvisar regeringens förslag om subventioner inom det bostadspolitiska området. budgetförslag innebär i stället satsningar på bl.a. innovativt byggande för att främja möjligheterna till ny teknik och effektiva produktionsmetoder. Satsningen görs inom ramen för anslag. Vi vill också prioritera kortare handläggningstider hos Lantmäteriet som en del i att effektivisera fastighetsbildningsverksamheten. Inom det konsumentpolitiska området är fokus för vårt budgetförslag att utveckla och prioritera Hallå konsument, konsumentupplysning kopplat till nya branscher och arbetet mot oseriös konsumentkreditgivning. ser allvarligt på problemet med överskuldsättning som både innebär ett personligt lidande för den enskilde individen och stora kostnader för samhället. Stödet till dem som genomgår skuldsanering är centralt för att skuldsaneringslagen ska fungera som det är tänkt. Den som genomgått skuldsanering ska inte behöva hamna i en ny skuldfälla. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 18 som förordas i anslagsmotion 2016/17:3466 och kommenterar kortfattat regeringens förslag. Svensk bostadspolitik har ett antal problem som var för sig är allvarliga och som tillsammans gör bostadsmarknaden till ett av de samhällsområden som är i störst behov av reformer. Det byggs för lite och det befintliga beståndet utnyttjas inte effektivt. Därtill har bostadspriserna vuxit betydligt snabbare än hushållens inkomster. Detta har bidragit till en ökad skulduppbyggnad och en situation som troligtvis inte är långsiktigt hållbar. Dessvärre har vi en regering som i stället för reformer sätter sin tilltro till subventioner och detaljstyrning av bostadsmarknaden. Det är en sådan politik som har lett fram till en bostadsmarknad som är präglad av ett återhållsamt byggande med bostadsbrist, skenande bostadspriser i stora delar av landet och återhållsamhet för bygginvesteringar i andra delar. För att öka byggandet behövs strukturreformer, inte subventioner. Subventioner är dyra, ineffektiva och riskerar snarare att påverka konkurrensen inom bygg- och fastighetssektorn negativt. Flera företrädare för branschen har klargjort att man inte vill ha den här typen av stöd från staten utan vill i stället ha en fortsättning på alliansregeringens arbete med regelförenklingar och en reformering av den lagstiftning som påverkar bostadsmarknaden. Alliansregeringen genomförde ett omfattande arbete på det området, men många hinder för byggande återstår och det behövs nu en omfattande insats för att undanröja kvarstående hinder och öka tillgången på byggbar mark. alternativ till regeringens bidragspolitik är bl.a. en fortsatt reformering av , åtgärder som kan stimulera nya finansieringslösningar, ökad konkurrens, reformer som successivt frigör hyressättningen samt en översyn av skatter på att köpa, äga och sälja en bostad eller ett bostadsbestånd. budgetförslag innehåller också ett nytt anslag för trygghetsskapande stadsplanering som ska kunna sökas för att finansiera trygghetsskapande åtgärder i utsatta områden. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. Vi prioriterar också det militära försvaret. Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap både vad gäller det nationella försvaret och våra samarbeten med andra. behöver snabbt rusta upp och gå med i Nato. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 18. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 18 som lagts fram i motion 2016/17:3462. Liberalerna är kritiska till att regeringen fortsätter att driva en politik som syftar till att subventionera fram fler bostäder. Det är en politik som i grunden är feltänkt. Subventionerna snedvrider konkurrensen, bostadsmarknadens funktion försämras och medlen går i övervägande majoritet av fallen till bostäder som ändå skulle byggas. Det är anmärkningsvärt att regeringen fortsätter driva denna subventionspolitik trots att bygg- och fastighetssektorns egna branschorganisationer är kritiska till statliga byggsubventioner. Enligt vår mening är subventionerna misshushållning med skattemedel. Liberalerna avvisar därför regeringens förslag om subventioner. Enligt vårt budgetförslag anpassas också anslaget för omstrukturering av kommunala bostadsföretag och anslaget för stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad till den faktiska utgiftsnivån. Vidare är det enligt min mening dålig hushållning med skattemedel att bygga upp ett särskilt statligt informationscenter för hållbart byggande i regi. I stället bör ges i uppdrag att utveckla en modell för offentlig hyresstatistik. Kommunernas handläggningstider för plan- och bygglovsärenden är ofta långa. Liberalernas förslag innebär att det inrättas ett anslag på som en ekonomisk stimulans till de kommuner som har förkortat eller som framgångsrikt arbetar för att förkorta handläggningstiderna för plan- och bygglovsärenden. Med anledning av detta vill jag också påminna om det tillkännagivande till regeringen som gjorde om att regeringen behöver vidta nödvändiga åtgärder för att koppla någon form av incitament eller sanktioner till kommande regler om kommuners handläggningstider för anmälningsärenden. Liberalerna kräver att regeringen återkommer till med lagförslag med anledning av tillkännagivande. På det konsumentpolitiska området avvisar vi regeringens förslag om att ge i uppdrag att inrätta ett partssammansatt forum för miljösmart konsumtion. Regeringen har inte presenterat någon analys av hur risken för sammanblandning mellan offentliga och privata intressen i ett sådant organ ska kunna förebyggas. Enligt Liberalernas budgetförslag ges i stället ett uppdrag om åtgärder för att stärka konsumentmakten för personer med funktionsnedsättning. Vi vill också öka stödet till att stärka det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumentens intressen. Liberalernas anslagsförslag för utgiftsområde 18 baserades på att vissa anslag kan skäras ned med beaktande av den faktiska utgiftsnivån samt på en något reviderad pris- och löneomräkning för vissa myndigheter. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (KD) Skånberg (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatter för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. budgetförslag är en sammanhållen helhet. Eftersom har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 18. I stället väljer vi i detta särskilda yttrande att kortfattat framföra våra synpunkter på regeringens förslag och redovisa de anslagsförslag för utgiftsområdet som presenterar i motion 2016/17:3347. Det är viktigt att samhället håller ihop. Att ha någonstans att kalla sitt hem är ett grundläggande behov. Vi måste trygga bostadsförsörjningen åt alla, i olika åldrar, med olika sociala och ekonomiska förutsättningar. En god boendemiljö är viktig, inte minst för barn och unga. Vi måste ta itu med den ökande segregationen och sänka trösklarna för att komma in på bostadsmarknaden. Detaljplaneringen och regelfloran som styr förutsättningarna för svenska bostäder är för omfattande och behöver minskas. Goda intentioner är utgångspunkten för varje regel, men sammantaget har den stora regelbördan negativ påverkan på såväl innovationer inom byggsektorn som den enskildes frihet att forma sitt drömboende. Det behövs regelverk och lagstiftning, men politiken måste veta sina gränser. strävar efter en marknad med sunda spelregler och med långsiktigt förutsägbara villkor för bostadsbyggandet. Bostadsbyggandets villkor har störts av subventioner där politiken tar sig en huvudroll som förlamar marknadsaktörerna i väntan på bidraget som optimerar byggkostnaden. Det investeringsstöd regeringen har introducerat borde för bostadsmarknadens bästa aldrig ha blivit verklighet. Subventionerna är kontraproduktiva och är ett slöseri med skattebetalarnas pengar. avvisar därför dessa. budgetförslag innebär därtill att anslaget för omstrukturering av kommunala bostadsföretag och anslaget för stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad anpassas till den faktiska utgiftsnivån. råder det dessvärre en akut bostadskris i . I den tidigare alliansregeringen bidrog till att det togs betydande steg i riktning mot en bättre fungerande bostadsmarknad. Dessa åtgärder får nu genomslag genom bl.a. ett ökat byggande, men det behövs ytterligare reformer för att skapa långsiktiga stabila spelregler på bostadsmarknaden. Det är helt nödvändigt att fortsätta reformarbetet med bl.a. förenklingar i plan- och bygglagstiftningen, generösare bullerregler och ökad tillgång till byggklar mark. Regeringens förslag för utgiftsområdet pekar dessvärre i en helt annan riktning. Förutom att det har byggts för lite bidrar även den bristande rörligheten på bostadsmarknaden till utbudsproblemet. En orsak till den bristande rörligheten är de s.k. flyttskatterna. Dessa behöver ändras så att skatten betalas först när man inte längre äger någon bostad. På så sätt flyttas hela vinsten till en ny ägd bostad. budgetförslag innebär även att ett testamentsregister inrättas hos där man frivilligt kan registrera sitt testamente. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 18: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kredit-garantier för lån som kooperativa hyres-rättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyres-rätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 3.7.4). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 (avsnitt 3.7.4). 3.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt tabell 1.1. 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1063 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avreglera Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt bostadspolitiskt mål och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1958 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en privatisering av delar av Lantmäteriets verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1992 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet öppna geodata för offentlig sektor i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över finansieringsmodellerna för att kunna möjliggöra öppna geodata i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en harmonisering av den offentliga sektorns geografiska data nationellt och internationellt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2009 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över ett statligt stöd för tillgänglighetsinventering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett statligt stöd för installation av hiss och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2031 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av systemet med kommunala hyresgarantier och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2229 av och (båda SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2386 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till att inrätta ett stimulansbidrag för generell anpassning för personer med funktionsnedsättning vid bebyggelse och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3056 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp om Lantmäteriets åtgärder för att nå sina mål om kortare handläggningstider har uppfyllts och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3073 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att radonbidragets storlek och inriktning bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3092 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten för privata entreprenörer att utföra vissa lantmäteriuppgifter och om att främja och underlätta för inrättandet av fler kommunala lantmäterimyndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över systemet med kommunala hyresgarantier och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra ett bidrag för att kartlägga mark och sanera bostäder med radonstrålning som överstiger de nationella gränsvärdena och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3142 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kortare väntetider hos Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3145 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt förslaget i tabellen i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning till Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3147 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det konsumentpolitiska målet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oberoende utvärdering av de statliga byggsubventionernas effektivitet och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om tänkbara finansieringsmodeller för öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fortsatt uppdrag till Lantmäteriet om öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardisering av öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla nuvarande bostadspolitiska mål och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda startlån för köp av småhus och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en fond för anpassning av bostäder efter funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konkurrensutsätta Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera plan- och byggprocessen genom en digital planprocess och om att i ett första steg införa öppna geodata för offentlig sektor i och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över finansieringsmodellen för geodata och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3351 av och (båda SD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning och tillkännager detta för regeringen.