bet · H301KU30 · 2016-05-20 00:00:00 — Undersökningen kan ske genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande (nämnda lag 1 kap. 24 §). Särskild hänsyn ska också tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om dessa kommuner motsätter sig den ändrade indelningen krävs att synnerliga skäl föreligger för att ändringen ska kunna beslutas. I motionen påpekas att någon motsvarande reglering inte finns vid ändringar i landstingsindelningen. Förändringar i landstingsindelningen kan dock påverka människors vardag lika mycket som förändringar i kommunindelningen. Det är viktigt att politiska beslut som påverkar människors vardag förankras på sådant sätt att medborgarna ges inflytande och känner delaktighet. Ställande av proposition i kammaren och prövning Enligt 11 kap. 7 § riksdagsordningen ställer talmannen proposition till beslut utifrån de yrkanden som lagts fram. Om talmannen finner att ett yrkande strider mot en grundlag eller mot riksdagsordningen ska han eller hon besluta att inte ställa proposition och ange skälen för detta beslut. Om kammaren ändå begär proposition ska saken hänvisas till för avgörande. Om utskottet har förklarat att ett yrkande inte strider mot en grundlag eller riksdagsordningen ska talmannen ställa proposition. I proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. anförs att bestämmelserna om propositionsvägran ger talmannen en viktig befogenhet som han eller hon har att utnyttja för att i riksdagshandläggningen bevara troheten mot de konstitutionella reglerna (prop. 1973:90 s. 524). Propositionsvägran förekommer endast undantagsvis. har kammaren godkänt talmannens beslut att vägra proposition utom i två fall, då frågan hänvisats till för avgörande. Det ena fallet gällde om en motion skulle få väckas med anledning av en händelse av större vikt som inte kunnat förutses eller beaktas under den allmänna motionstiden eller annan motionstid (bet. 1989/90:KU22). Det andra fallet gällde om proposition skulle ställas på ett betänkande från finansutskottet (bet. 2013/14:KU32). Frågan som har hänvisats till Som redovisats ovan har frågan om huruvida yrkandet i följdmotionen strider mot riksdagsordningen hänvisats till för avgörande. Talmannen har gjort bedömningen att följdmotionen inte kan anses ligga inom ramen för ärendet i den mening som avses i 9 kap. 12 § riksdagsordningen. Talmannen föreslår därför att kammaren ska lägga motionen till handlingarna utan hänvisning till utskott. Som skäl för sin bedömning anför talmannen följande (kammarens snabbprotokoll § 1): Till att börja med kan det konstateras att propositionen innebär att ett stort antal lagbestämmelser ändras och omplaceras av rent lagtekniska skäl. Dessa lagändringar kan inte anses utgöra förslag i den meningen att de omfattar en följdmotionsrätt. Som framgår bland annat av förarbetena till den senaste översynen av riksdagsordningen omfattar följdmotionsrätten endast de förslag som regeringen lägger fram i propositionen, däremot inte de redovisningar som i övrigt kan finnas. Det är enligt praxis tillåtet att motionera om alternativ till framlagda förslag. Om ett motionsförslag utgör ett alternativ får bedömas mot bakgrund av motiven till regeringens förslag. Om regeringen redovisar att man inte avser att lägga fram ett visst förslag som aviserats tidigare får man enligt praxis väcka en följdmotion med en avvikande bedömning i form av ett tillkännagivande. Regeringens förslag i propositionen innebär att indelningsdelegerade ska utses när nya landsting bildas. Syftet med förslaget är att undvika att vid varje större indelningsförändring behöva införa en särskild lagstiftning, vilket skulle riskera att leda till förseningar. Förslaget tar endast sikte på själva genomförandet av ett beslut om ändrad indelning. Däremot berör propositionen inte förutsättningarna för ett beslut om en indelningsförändring. Yrkandet i följdmotionen gäller alltså en annan fråga än regeringens förslag, och motionen kan inte anses utgöra ett alternativ till detta. På s. 17 i propositionen nämner regeringen upplysningsvis att det finns vissa skillnader mellan bestämmelser om ändringar i kommun- respektive landstingsindelningen, bland annat att särskild hänsyn ska tas till befolkningens önskemål och synpunkter vid ändringar av kommunindelningen. Detta uttalande kan dock inte i sig föranleda en följdmotionsrätt eftersom regeringen inte redovisar något ställningstagande i frågan. Frågan har för övrigt inte heller berörts i det delbetänkande som ligger till grund för propositionen. Med hänsyn till det anförda gör talmannen bedömningen att följdmotionen ligger utanför ramen för propositionen. Talmannen anser därför att hinder föreligger enligt 11 kap. 7 § riksdagsordningen för att ställa proposition på att hänvisa motionen till utskott. I kammaren höll (M) ett anförande och yrkade att följdmotionen skulle hänvisas till utskott. (S) yrkade i sitt anförande bifall till talmannens förslag. (SD) yrkade i sitt anförande på att följdmotionen skulle hänvisas till utskott. Kammaren biföll yrkandet om begäran om proposition på hänvisning av motionen till utskott. Frågan hänvisades därmed till . Utskottet har att pröva om följdmotionen ligger inom ramen för ärendet, dvs. om den kan anses vara väckt inom ramen för ärendet. Ärendet är proposition 2015/16:121 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning. Följdmotion 2015/16:3354 av m.fl. (M, C, L, KD) har bordlagts i kammaren. Regeringen redovisar i propositionen att den har tillsatt en kommitté som ska föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77), (Fi 2015:09). Om kommittén bedömer att det är möjligt att genomföra en eller flera indelningsändringar som kan träda i kraft ska kommittén lämna ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet vill framhålla att propositionen tar sin utgångspunkt i uppdraget till ; det är med hänsyn till arbete som det enligt regeringen finns behov av lagändringar. Med gällande lagstiftning skulle landstingen inte ges möjlighet att arbeta utifrån en förutsägbar och transparent process, enligt propositionen. Regeringen anser att det finns behov av att införa generellt tillämpliga bestämmelser om indelningsdelegerade vid ändringar i landstingsindelningen. Den aktuella motionen tar upp frågor om hur medborgarperspektivet bör iakttas vid förändringar i landstingsindelningen. Som redovisas i både motionen och propositionen finns det vissa skillnader mellan bestämmelserna om ändringar i kommun- respektive landstingsindelningen. Bland annat ska vid ändringar i kommunindelningen särskild hänsyn tas till befolkningens önskemål och synpunkter. När det finns skäl till det ska en särskild undersökning göras om befolkningens inställning. Särskild hänsyn ska också tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om dessa kommuner motsätter sig den ändrade indelningen krävs att synnerliga skäl föreligger för att ändringen ska kunna beslutas. Slutligen får besluta om vissa mindre indelningsändringar avseende kommuner. Någon motsvarande reglering finns inte vid ändringar i landstingsindelningen. Utskottet konstaterar att både propositionen och motionen tar upp frågor om hur den demokratiska processen ska fungera vid ändringar i landstingsindelningen. Propositionen hänvisar till och tar sin utgångspunkt i uppdrag att föreslå en ny läns- och landstingsindelning, och syftet med propositionen kan anses vara att förslag från ska kunna genomföras. Även motionen tar sin utgångspunkt i uppdrag och handlar om genomförandet av en ny läns- och landstingsindelning. Propositionens lagförslag berör frågor kring beslutsprocessen efter att ett beslut om ändring i landstingsindelning har fattats medan motionen rör frågar kring beslutsprocessen innan ett sådant beslut fattats. Det kan noteras att de aktuella frågorna regleras i samma lag men att motionärerna föreslår ett tillkännagivande och inte omedelbar lagstiftning. Frågan om huruvida en viss följdmotion ligger inom ramen för ärendet får bedömas utifrån det aktuella ärendet. Utskottet anser sammantaget att den aktuella motionen får anses ligga inom ramen för ärendet. Yrkandet om att kammaren ska hänvisa motionen till utskottet strider således inte mot riksdagsordningen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att proposition ska ställas på att hänvisa motion 2015/16:3354 till utskott. Prövning av fråga om tillämpligheten av 9 kap. 12 § riksdagsordningen i visst fall (V) av (V). Jag delar talmannens uppfattning att följdmotionen inte kan anses ligga inom ramen för ärendet i den mening som avses i 9 kap. 12 § riksdagsordningen. I följdmotionen föreslås att samma bestämmelser som finns för hörande av folkopinionen vid ändrad kommunindelning ska införas i den lagstiftning som regeringen föreslagit. Jag har i detta sammanhang inte att pröva motionen i sak. handlar det således om en juridisk och inte en politisk bedömning. Den lagstiftning som regeringen föreslagit handlar inte om det som motionärerna tar upp utan om hur en process ska ske när en ny indelning är beslutad. Propositionen handlar bl.a. om hur beslutsrätt kan överföras till ett indirekt valt organ, de s.k. indelningsdelegerade, under en övergångstid, och om hur vissa ekonomiska åtaganden ska regleras. Som framgår bl.a. av förarbetena till den senaste översynen av riksdagsordningen omfattar följdmotionsrätten endast de förslag som regeringen lägger fram i propositionen, däremot inte de redovisningar som i övrigt kan finnas. Det är enligt praxis tillåtet att motionera om alternativ till framlagda förslag. Huruvida ett motionsförslag utgör ett alternativ får bedömas mot bakgrund av motiven till regeringens förslag. Om regeringen redovisar att man inte avser att lägga fram ett visst förslag som aviserats tidigare får man enligt praxis väcka en följdmotion med en avvikande bedömning i form av ett tillkännagivande. Regeringens förslag i propositionen innebär att indelningsdelegerade ska utses när nya landsting bildas. Syftet med förslaget är att undvika att vid varje större indelningsförändring behöva införa en särskild lagstiftning, vilket skulle riskera att leda till förseningar. Förslaget tar endast sikte på själva genomförandet av ett beslut om ändrad indelning. Däremot berör propositionen inte förutsättningarna för ett beslut om en indelningsförändring. Yrkandet i följdmotionen gäller alltså en annan fråga än regeringens förslag, och motionen kan inte anses utgöra ett alternativ till detta. I propositionen nämner regeringen upplysningsvis att det finns vissa skillnader mellan bestämmelser om ändringar i kommun- respektive landstingsindelningen, bl.a. att särskild hänsyn ska tas till befolkningens önskemål och synpunkter vid ändringar av kommunindelningen. Detta uttalande kan dock inte i sig föranleda en följdmotionsrätt eftersom regeringen inte redovisar något ställningstagande i frågan. Frågan har för övrigt inte heller berörts i det delbetänkande som ligger till grund för propositionen. Propositionen innebär att ett stort antal lagbestämmelser ändras och omplaceras av rent lagtekniska skäl. Dessa lagändringar kan inte anses utgöra förslag som medför en rätt att väcka en följdmotion. Med hänvisning till det anförda gör jag bedömningen att följdmotion 2015/16:3354 ligger utanför ramen för proposition 2015/16:121 Övergångsstyre och utjämning vid ändrad kommun- och landstingsindelning. Det ska enligt min uppfattning således inte ställas proposition på att hänvisa motionen till utskott. Prövning av fråga om tillämpligheten av 9 kap. 12 § riksdagsordningen i visst fall (S, MP) (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S) anför: Vi konstaterar att den aktuella motionen rör frågor om former för demokratiskt inflytande vid ändringar i landstingsindelningen. Kammarens majoritet och talmannen har gjort olika bedömningar i frågan om motionen ligger inom ramen för ärendet eller inte. Generellt menar vi att ett vidgande av rätten att väcka följdmotioner riskerar att skapa en ordning där förslag kan väckas genom motioner med föga anknytning till en proposition. Det finns flera sätt att väcka förslag i och dessa har ännu inte uttömts i fråga om ett stärkt medborgarinflytande. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om huruvida motionen ska hänvisas till utskott.