bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Hela världen har en urbanisering, och jag trodde att - åtminstone tidigare - var ett modernt parti som bejakar att människor vill bo i städer och vill kunna resa snabbt mellan städer. Hur ska de kunna göra det om ni anslår mindre pengar till utveckling av transporter? I nästa ärende som vi ska diskutera talar vi om den kommande tolvårsplanen för svensk infrastruktur. Där tycker jag att det är uppenbart att har större ramar än vad regeringen har. Så nog har vi höga ambitioner när det gäller att bygga ut svensk infrastruktur! Det är precis som jag sa: Vi ställer inte transportslag mot varandra. Vi ser att vi kommer att behöva investeringar i järnväg, väg, sjöfart, flyg och cykel. Det innebär alltså att vi till exempel inte accepterar regeringens kommande ramar, som enligt egen generaldirektör riskerar att försämra vägstandarden runt om i landet. Vi accepterar inte den formen av politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Tack vare att vi också säger nej till höghastighetståg för har vi möjlighet att fokusera på att bygga annat. Det återstår att se. Regeringen har inte presenterat någon seriös finansiering eller tidsplan för sina höghastighetståg. Men utan tvivel kommer den typen av satsningar att innebära att dagens järnväg och dagens vägar får stå tillbaka. För som sagt: Inte heller regeringen har obegränsade resurser utan kommer att behöva göra prioriteringar. Vi kommer att säkerställa att svenskt vägnät håller hög standard. Vi kommer att bygga ut järnvägen, och vi kommer att underhålla järnvägen, men vi kommer att göra det klokt. Och vi kommer inte att låta politiska prestigeprojekt dra iväg. Vi tar ansvar för skattebetalarnas pengar. hade en högre satsning på utgiftsramarna än regeringen. gjorde därmed en annan beräkning av statens inkomster än vad som hade blivit fallet med vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskat avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 22. Vår gemensamma infrastruktur betingar ett enormt värde och är en resurs utan vilken staten som sådan hade varit omöjlig. För att hålla jämna steg med statens ambitioner att ständigt erbjuda bättre och effektivare service för medborgarna måste infrastrukturen kontinuerligt utvecklas. Minst lika viktigt är att satsningarna görs samhällsekonomiskt sunt och på de projekt som är mest brådskande och lönsamma och skapar störst nytta som man tar hänsyn till aspekter som landsbygd, familjeliv och företagande. ERTMS är en standard för signalhantering på järnväg. anser att ERTMS i inte bara skulle vara ekonomiskt oförsvarbart utan dessutom helt onödigt. har redan ett adekvat signalsystem, och de enda sträckor som egentligen är betjänta av ERTMS är höghastighetsjärnväg med tåg som färdas i . Därför vill slopa regeringens satsning på införandet av ERTMS. Jag ämnar återkomma till ERTMS-frågan i vår nästa debatt . har sämsta kontaktledningssystem. av alla driftsstörningar i infrastrukturen för järnväg består av nedrivna kontaktledningar, jämfört i övriga . Denna avvikelse påvisar att genomgripande åtgärder är nödvändiga för att säkerställa energiförsörjningen. Därför vill , som ett första steg, EU-certifiera elsystemetet för att förhindra kontaktledningsnedrivningar. Järnvägsunderhållet i har nästan helt havererat. En alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande underhåll, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Därför väljer att kraftigt satsa på järnvägsunderhållet i väntan på regeringens tillförda medel efter innevarande mandatperiod. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer För att ytterligare stärka svensk infrastruktur vill införa en särskild marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar som står i vägen för till exempel betydande näringslivssatsningar. Anslaget ska disponeras av , och det ligger i linje med vad som har framförts av Näringslivets Transportråd. Regeringen vill kanske införa en så kallad kilometerskatt, det vill säga en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Detta skulle ovanpå tidigare nämnda faktorer innebära nådastöten för många svenska åkerier, med i vissa fall en nära nog fördubbling av skattetrycket när det gäller trafikspecifika skatter. motsätter sig därför en skatt på avstånd. Registrering av cabotagetransporter anser vi ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar ett elektroniskt system likt det tyska LKW-Maut-systemet för bilar vägande över . Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som man vill ska utföra transporter i , vilket gör att myndigheterna lätt kan kontrollera färdväg och antal dygn som en utländsk bil har befunnit sig i landet. Detta säkerställer att avgifter betalas samt att kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. Polisen skulle på detta vis få ett effektivt verktyg för att stävja det alltmer omfattande fusket. För att beivra fusket på vägarna kommer det framöver även att krävas stora satsningar på trafikpolisen. har antalet trafikpoliser på våra vägar minskat från drygt 1 800 till omkring 190 . Därför anser att det krävs en ambitionshöjning gällande utbildning och rekrytering av specialiserade poliser. Dessa bör i sin tur vara organiserade i en separat gren av polisen i likhet med tyska BAG och liksom sin tyska förebild kunna bli helt självförsörjande. I övrigt, herr talman, hänvisar jag till särskilda yttrande. föreslår 2 miljarder mer till järnvägsunderhåll, 1 miljard till ett slags marknadspott och till en isbrytningsverksamhet som staten ska finansiera. Jag tycker att det skulle vara väldigt intressant att höra om Per Klarberg, , kan tala om hur det här ska finansieras. Är det så att den satsning på 2 miljarder extra ni gör på järnvägsunderhåll sker på bekostnad av den extra satsning vi gör på lågstadiet i form av färre elever i klasserna, alltså mindre grupper? Är det bättre att ha ett högre järnvägsunderhåll? Är det möjligtvis så att marknadspotten kommer att betalas genom att ni tar bort bostadstillägget för pensionärer 2017? 800 miljoner står det i er budget att ni ska ta bort för pensionärerna. Det låter ju behjärtansvärt med en marknadspott, men ska det ske till priset av att nästa års bostadstillägg för pensionärer tas bort? Det är likadant när det gäller isbrytningsverksamheten. säger , , att staten ska gå in och betala. Det Per Klarberg inte vill att staten ska betala är barnbidraget fullt ut. Där tar ni bort ungefär 500 miljoner. Föräldraförsäkringen minskar ni med 190 miljoner . Hur får ni detta att gå ihop? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vad gäller satsningarna som anförde är vi i princip självfinansierade vad gäller omstruktureringar i budgetalternativet för utgiftsområde 22. Man kan bland annat läsa att vi drar ned med ungefär 2 miljarder på utvecklandet av ERTMS-systemet i . Vi drar även in för cykelinfrastruktur. Det är pengar som vi anser behövs betydligt bättre i det förebyggande underhållet. Vad gäller isbrytningen anser vi att den är rent tokig. En järnvägsvagn som färdas över är inte med och bekostar snöröjningen på svenska vägar. Varför ska då en järnvägsvagn som färdas mellan och , mellan och , bekosta isbrytningen uppe i ? Det är anledningen till vår satsning - vi vill att staten går in och subventionerar och betalar isbrytningen. Omstruktureringen du talar om, Per Klarberg, alltså att inte införa det nya signalsystemet ERTMS, betyder att ni ändå måste få fram pengar till att åtgärda det befintliga systemet ATC. De pengarna syns inte i ert budgetförslag, så du blir svaret skyldig. Tala om för svenska folket hur det är! Det är inte nog med att ni vill försämra barnbidraget, försämra lågstadiet och ta bort bostadstillägg för pensionärer. Ni tar också bort 16 miljarder till kommunerna - 16 miljarder . Hur ska detta kunna ses som ett tillfredsställande förslag från ett av största oppositionspartier? Ni vill försämra på område efter område, men ni vill ha till isbrytning. Det är viktigt. Jag tror bestämt att har missuppfattat det här med ERTMS kontra ATC. Att man sparar in 2 miljarder på ERTMS-systemet innebär i sak inte att ATC-systemet är i behov av en upprustning för . ATC-systemet i är uppbyggt och välfungerande. Vi har inga behov av någon som helst renovering av ATC-systemet. Om vi sparar 2 miljarder på ERTMS-systemet innebär det alltså inte att ATC-systemet behöver . Jag hävdar fortfarande att vårt budgetalternativ är det bästa och att vi har en budget i balans. Självklart står jag som företrädare för i denna debatt bakom den budget som har lagt fram i riksdag och som vi har att diskutera en del av. behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och dem som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som en del orter växer och utvecklas drabbas andra orter av neddragningar i globaliseringens och tidigare finanskrisers och lågkonjunkturers spår. Regeringen, den socialdemokratiska och miljöpartistiska med stöd av , har visat sig vara rätt oförmögen att hantera dessa utmaningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer En väl fungerande transportinfrastruktur - vägar, järnvägar, sjöfart, flyg och it - är en grundförutsättning för att det ska gå att bo, leva, arbeta och finnas i hela landet. Att näringslivets transporter fungerar är viktigt för att möjliggöra landets välstånd och för att det ska finnas företagsamhet, arbete och utbildning i hela landet. I fråga om den viktiga transportinfrastrukturen är - till skillnad från regeringen - övertygat om att teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar, fortsatt liberalisering och en omställning till biobaserade drivmedel gör att ett växande transportarbete i hela landet kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. Mitt intryck, herr talman, är att regeringen - Socialdemokraterna och med stöd av - tänker och resonerar precis tvärt-om. Det tar sig uttryck i bland annat ett energiskt utredande av massiva skattechocker på avståndsberoende gods- och persontransporter. Så vill regeringen möta klimatutmaningen - på ett helt omvänt vis som kommer att driva på urbanisering och utslagning av landsändar och försvåra övergången till biobaserade drivmedel. På det hela taget är det djupt tragiskt. Till skillnad från regeringen driver på för en politik där de nationella målen om en fossiloberoende fordonsflotta och att alla delar av landet ska ha möjlighet att bidra och växa är förenliga mål. I politik spelar de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll. De gör skillnad mot den politik regeringen för. , flyget, sjöfarten, riksvägarna och de 42 000 milen enskilda vägar är alla lika viktiga. För är även it ett transportslag - det femte transportslaget. Bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör digitala tjänster som kan ersätta, komplettera och effektivisera fysiska transporter och kommunikationer över avstånd. Det leder till produktivitets- och teknikutveckling i den befintliga transportinfrastrukturen. Därför, herr talman, är det rimligt att tala om fem transportslag. prioriterar till skillnad från regeringen att öka underhållet av järnvägen, att öka och tidigarelägga nyinvesteringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och att ytterligare investera i it- och bredbandsutbyggnad. Eftersom till skillnad från regeringen värnar om hela landets utveckling är det av största vikt för att de resurser som satsas på infrastruktur också fördelas över hela landet. Person- och godstransporter på de svenska vägarna och järnvägarna samt via flyg och sjöfart ökar . Därför är det angeläget med fortsatta satsningar på underhåll. Men i det budgetförslag från regeringen som vi just nu hanterar kan vi konstatera att av regeringens satsningar på nyinvesteringar i infrastruktur, , ligger hela summan bortom denna mandatperiods utgång. Det får anses vara rätt defensivt. När det gäller underhåll och kapacitetshöjningar i det befintliga järnvägssystemet ökar regeringen sammanlagt med endast 0,2 miljarder . Inte heller det kan anses vara offensivt eller tillräckligt. För att snabbt påbörja arbetet för en mer välfungerande järnväg föreslår därför i sin budgetmotion att ytterligare och satsas på järnvägsunderhållet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Som tidigare nämnts betraktar it, informationsteknik, som det femte transportslaget, vid sidan av de fyra traditionella. Regeringen har - utöver ett stort fummel med utauktionerandet av 700-megahertzbandet - visat sig vara rätt så ointresserad av att ytterligare stötta de krafter som arbetar för en bättre digital infrastruktur och vardag i hela landet. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår därför att ytterligare 1 miljard avsätts för förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. Jag yrkar givetvis bifall till reservation 2. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. I övrigt hänvisar jag till det särskilda yttrandet vad gäller Liberalernas budgetförslag, då vi inte deltar i beslutet om ramarna. Liberalerna har andra prioriteringar och förslag jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Trafikslag anses vara järnvägstrafik, vägtrafik, luftfart och sjöfart. Politiska beslut och myndigheternas insatser och redovisning inom transportsektorn följer denna modell. Men cykling betraktas inte som ett trafikslag. Att cykling inte är ett trafikslag påverkar mål, medel och uppföljning. Cykling handlar om transporter, men också om folkhälsa. Vi kan konstatera att exempelvis andelen barn som cyklar nu sjunker. Vi i Liberalerna anser att det behövs ett ytterligare trafikslag och att cykling ska betraktas som ett sådant. Det behövs samlad och ny kunskap kring hur cyklismen ska utvecklas. Kunskapen behöver samlas så att alla kan ta del av kunskapsläget. Vi avsätter därför l0 för att skapa ett kompetenscenter på nationell nivå, där kompetens och kunskap kan utvecklas. Vi anser också att det ska finnas en cykelambassadör, som ska samordna insatserna på nationell nivå. Vi vill alltså ha ett nationellt kompetenscenter - ett kansli - för samlad kunskap och best practice. Vi avsätter också i ett nationellt anslag för cykelinfrastruktur. Antalet utbyggda kilometer har nämligen minskat . Vidare vill vi att trängselskatter och värdeåterföringsmodeller i kommunerna ska kunna användas även för insatser som avser regionala cykelstråk samt gångtrafikanter. Därutöver finns naturligtvis medel i länsplaner och hos kommunerna. Vi vill också satsa på it-sektorn och den digitala utvecklingen, med kompetensutveckling och möjlighet till agila avtal, och på äldres delaktighet. Uppföljning i utskotten är viktigt. Hur ser målen ut? Vilka indikatorer finns för att följa utvecklingen? Går utvecklingen i den riktning som man önskar? Uppföljningen kan också leda till tydligare mål. Målen kan kopplas till medlen. Det är en viktig demokratisk princip att kunna se och följa hur skattemedel används och också kunna lägga fram förslag till andra prioriteringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det finns utvecklingspotential i regeringens budgetproposition. Transparensen i förslagen som rör satsningar på infrastruktur och underhåll behöver öka. Utskottets uppföljningsgrupp har synpunkter på regeringens resultatredovisning och samlade bedömningar. Strukturen kan förbättras för att förtydliga resultatredovisningen. Detta återfinns i Liberalernas reservation 1. Vi i Liberalerna vill också göra fler insatser för att både öka finansieringen och exempelvis förbättra miljön. Vi vill gärna se avgifter för dubbdäck - hellre avgifter än förbud. med snökanoner och ishalka vill vi framhålla vikten av att trafiksäkerhet och avgiftssystem kan gå hand i hand. Vi har låtit utreda vad den norska modellen skulle innebära för . Vi ser gärna avgifter i de tre storstadsregionerna. Pengarna kan återföras för miljöåtgärder i , och . Det ska vara ett frivilligt system. Vi vill öka trafiksäkerheten, inte minst för kollektivtrafikresenärer och cyklister. Det kostar att bygga infrastruktur. Finansieringen är därför avgörande för hur mycket infrastruktur samhället klarar av att bygga. Att finansiera infrastruktur genom att i huvudsak satsa på statliga anslag är fel väg att gå. Vi i Liberalerna vill se fler OPS-lösningar, men också OPS-lösningar som utvecklas i olika modeller. Man ska titta på hur långa avtalen kan vara, hur brukaravgifter kan användas och hur statens delaktighet ska se ut. Internationellt sett används modellerna för att skapa mer infrastruktur, och vi menar att också ska fortsätta på den vägen i vissa fall. Det är avtalsfrågor det handlar om. Samplanering av bostäder och infrastruktur är otroligt viktigt. Vi menar att det behövs ytterligare insatser för att göra detta möjligt. Det ansvariga verket, , ska ges ett tydligt ansvar för samplaneringen. Vi avsätter för detta arbete så att också infrastrukturplanering och bostadsbyggande verkligen går hand i hand. Vi avsätter också mer för bredbandsutbyggnad, vilket är en viktig fråga för lands- och glesbygd. Liberalerna vill rusta och bygga ut järnvägs- och vägnätet. Där avsätter vi också mer medel . Men vi avstyrker vissa frågor som handlar om exempelvis stadsmiljöavtalen. Det är inte resorna i sig som är problemet; det är resandets effekter på klimat och miljö som måste åtgärdas. Där kan bidra genom forskning och innovationer. I detta anförande instämde Boriana (M) och (C). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Debatten handlar om olika satsningar på kommunikationer . har en egen fördelningsmodell med 41 egna förslag för att göra infrastrukturen mer tillgänglig, robust, trygg och säker. Inte minst föreslår vi åtgärder för att stärka svensk konkurrenskraft för att göra det möjligt att bo och verka i olika delar av landet. Målet är att hela ska leva. Åkerinäringen i är utsatt för en hård, osund konkurrens. Fusket är utbrett och måste tas på stort allvar. Oseriösa aktörer som struntar i cabotagereglerna slår ut seriösa aktörer på marknaden. är det möjligt att klampa fordon för vilka sanktionsavgift för överträdelse av cabotagereglerna inte betalats, men fordon får endast klampas i . vill skärpa reglerna och föreslår att fordon ska kunna klampas i för att stoppa fusket. vill tillåta tyngre och längre godståg och även tyngre och längre lastbilar. Det kommer att minska utsläppen, som effektiviteten ökar för godstransporter. Regeringen har i budgetpropositionen öppnat för att införa en kilometerskatt. Det gör mig väldigt orolig. Jag är orolig för jobben och för näringslivets konkurrenskraft. Lastbilar står för av de inrikes godstransporterna i . För en åkerifirma som kör timmer kommer det att kosta en halv miljon för varje lastbil. Den sammanlagda kostnaden för branschen bedöms bli ca 5 miljarder. Ofta finns inget alternativ till lastbilen. Att straffbeskatta godstransporter är att straffbeskatta hela åkerinäringen. I slutändan får konsumenten betala priset. Utredningen borde läggas i papperskorgen. Regeringen ligger inte på latsidan för att försämra för svenskt näringsliv. kom en utredning om en nationell flygskatt, en flygskatt som riskerar att minska resandet med över 1,2 miljoner resor och kosta 7 000-10 000 jobb. Det drabbar turistnäringen, arbetspendlingen och många små och stora företag. Många regionala flygplatser kan tvingas stänga. Regeringen ger med ena handen i budgeten och satsar på regionala flygplatser för att de ska överleva, men lägger man fram en nationell flygskatt på ca 2 miljarder som läggs direkt på biljettpriset, vilket kommer att slå ut de regionala flygplatserna. Det är fel väg att gå. Flygskatten slår hårt mot svensk ekonomi och hämmar tillväxten i landet. säger nej till nationell flygskatt. är världens näst bästa land för innovationer, enligt Global Innovation Index. Fordonsindustrin står inför en ny era. De fossila utsläppen måste ned till noll, och då behövs elbilen. För säkrare och mer effektiva transporter behövs även självstyrande bilar. vill att ska ligga i framkant även vad gäller självstyrande bilar och elbilar. Därför vill vi att regeringen tar fram två strategier, en för självstyrande fordon och en för elbilar. Elbilen är på frammarsch, och det är mycket positivt. Ska människor och företag våga investera i elfordon behöver de kunna laddas. föreslår därför en satsning om utöver regeringens satsning för utbyggnad av laddinfrastrukturen. Vi föreslår också en ändring av pumplagen. är den som driver en bensinstation tvungen att sälja ett alternativt drivmedel, men det alternativa drivmedlet får inte vara el. Vi kristdemokrater vill ta bort undantaget för el i pumplagen. Då kan varje bensinstation i bli en laddstation. Dessutom föreslår vi ett bonus-malus-system för personbilar. Det ska vara detsamma som 2030-sekretariatet föreslår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Allt fler ser cykeln som ett användbart transportmedel. Det medför goda effekter för folkhälsan, miljön och trängseln i städerna. Men trafikmiljön är inte i tillräckligt hög grad anpassad för cykling. När andra kategorier av trafikanter drabbas av färre dödsfall och färre allvarliga olyckor än tidigare är utvecklingen tyvärr inte lika gynnsam för cyklister. satsar extra resurser för en ökad och säker cykling. Avslutningsvis vill jag ta upp behovet av att åtgärda det eftersatta underhållet av järnvägen. Alla är överens om att fler borde åka kollektivt och att mer gods bör transporteras via järnväg och sjöfart. Det behövs om vi ska minska koldioxidutsläppen och gå mot en mer fossiloberoende transportsektor. De två stambanorna, som tjänat oss väl, är byggda och räcker inte till längre. brister både i kapacitet och i kvalitet, och den måste underhållas bättre. Därför satsar vi kristdemokrater på underhåll och ökar därefter satsningen till 3,7 miljarder och 5 miljarder . Med detta, herr talman, hänvisar jag till särskilda yttrande. I detta anförande instämde (C). Det var en nyhet jag hörde i anförande som jag måste passa på att fråga om. Menade att man skulle ha laddstolpar på alla ställen där man försäljer bensin och diesel? Det var i så fall en intressant nyhet. Pumplagen signalerar ju att vi inte kan lita på fossila drivmedel, vilket jag tycker är en klok inriktning. Eller rättare sagt: Pumplagen var klok när den infördes, men såvitt jag vet beviljas alla ansökningar om dispens från den eftersom vi är på väg över till helt nya styrmedel för att öka andelen förnybart vid försäljningen. Flera av oss står bakom något slags ordnad övergång via reduktionsplikt i stället för att man fokuserar på andra styrmedel. Är det riktigt uppfattat att elstolpar på landsbygden är det som ska tillgodose rörligheten för landsbygdsbefolkningen i vision? begränsar vår syn på hur man ska bygga infrastrukturen för de utmaningar som vi har och de utmaningar som vi kommer att möta . Med bara laddstolpar kommer vi inte att komma till rätta med koldioxidutsläppen. Vi satsar 125 miljoner mer än regeringen gör just på utbyggnaden av laddinfrastruktur. Vi vill stimulera till att fler ska köpa elhybrider och så vidare. Men låt mig svara på din fråga om el och pumplagen, . är el inte klassificerad som alternativdrivmedel. Om vi ändrar på lagen kommer de flesta eller alla bensinstationer runt om i landet att ha möjlighet att ha laddstolpar för elhybrider, vilket kommer att stimulera fler till att köpa elbilar, som är mer miljövänliga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Tack, , för det upplysande svaret! Både och hela samarbetsregeringen är positiv till en ökad elektrifiering av transportsystemet.