bet · H301SkU20 · 2016-03-03 00:00:00 — Det skulle dock finnas möjlighet till dispens från skyldigheten att lämna uppgifterna elektroniskt. Det föreslogs att skulle vara mottagare av månadsuppgifterna. De uppgifter som lämnats av en uppgiftslämnare under en månad skulle enligt utredningen ligga till grund för arbetsgivardeklarationen. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet skulle summera de uppgifter som lämnats av en viss arbetsgivare eller uppgiftslämnare. Summan av dessa uppgifter skulle anges i den elektroniska skattedeklarationen. skulle överföra underlaget för skattedeklaration till uppgifts-lämnaren för underskrift. Utredningen har remissbehandlats men har inte lett till att något lagförslag har lämnats. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag om månadsuppgifter om anställdas löner och skatter med ikraftträdande (bet. 2012/13:SkU14). Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i sitt slutbetänkande SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring i stället för tidigare komplicerade förslag till månadsuppgifter föreslagit att arbetsgivare ska rapportera e-inkomst för anställda enligt kontantprincipen, företrädesvis genom digital överföring från lönesystem. I motion 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 2 sägs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om individuell redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter. Genom att koppla inbetalningarna till enskilda individer försvåras fusk och ohederlig hantering. Den anställda kan på detta sätt också få möjlighet att kontrollera att hens skatter och avgifter betalas in på ett korrekt sätt. I betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40) presenterades ett förslag med innebörden att arbetsgivare ska redovisa utbetalningar och skatteavdrag per individ och månad. Motionärerna påminner om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag med den innebörden. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till i frågan. I motion 2015/16:1863 av (S) yrkande 1 anförs att arbetsgivaravgifter och källskatter bör redovisas på individnivå. En positiv effekt av en sådan förändring är att den anställde själv kan kontrollera att lön och skatt redovisats till . I kommittémotion 2015/16:2242 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) anförs att arbetsmarknaden förändras och att det är viktigt för såväl den enskildes trygghet som värnandet av skattebasen att myndigheter kan utföra sitt tillsynsarbete på ett tillfredsställande vis. Enligt nuvarande regler lämnas en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst en gång . Detta blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag är mer rörliga . Motionärerna vill i stället att kontrolluppgifterna ska lämnas på månadsbasis och även synliggöras på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare. Det är viktigt att även privatpersoner och inte bara kontrollmyndigheter får ta del av uppgifter som angår dem själva. På så sätt ökar såväl egenkontrollen som tillsynsmyndigheternas kontrollmöjligheter. Motionärerna framhåller att rätt använd kan informationen användas för effektivare kontroller, vilket minskar belastningen för det kontrollerade företaget. föreslog i en skrivelse till regeringen (Dnr 1 31 29254–16/113) att regeringen vidtar åtgärder för att göra det möjligt att inhämta uppgifter om utbetald ersättning för arbete per betalningsmottagare genom att uppgifterna ska lämnas i arbetsgivardeklarationen. Förslagets bakgrund och nödvändiga lagändringar framgår av promemoria Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Utskottet förväntar sig att regeringen återkommer med ett förslag i enlighet med tillkännagivande och finner inte någon anledning att göra något uttalande i frågan med anledning av motionerna. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av F-skatteförändringen 2009, om möjligheten att registrera utländska företag, om tidsbegränsad F-skatt, om åtgärder för att försvåra användningen av F-skatt i kriminell verksamhet och om att medborgare bör tilldelas F-skattsedel vid födseln eller när uppehållstillstånd ges. Jämför reservation 4 (V). Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Den uttryckliga bestämmelsen om hur bedömningen av en verksamhets självständighet ska göras infördes och syftar till att göra det möjligt för fler att få F-skatt (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I praxis har den s.k. avbytardomen (RÅ 2001 ref. 25) lett till att fler sökande anses bedriva näringsverksamhet. Rättsfallet rörde frågan om huruvida verk-samhet som avbytare inom jordbruket kunde anses tillräckligt självständigt bedriven för att ses som näringsverksamhet. Domen tar inte enbart fasta på de omständigheter som finns när det gäller avbytarverksamhet utan beskriver i huvuddrag problematik och praxis vid gränsdragningen mellan näringsverksamhet och tjänst. Domen bidrog till att man lämnade synen att vissa yrkeskategorier alltid anses som arbetstagare. Hur verksamheten faktiskt bedrivs har i stället fått en mer avgörande betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte. har i ett ställningstagande (, dnr 131 751308-08/111) förtydligat hur en ansökan om F-skatt bör bedömas efter de förändringar som genomfördes för att göra det möjligt för fler att få F-skatt. I ställningstagandet klargörs att exempelvis följande kategorier kan anses bedriva näringsverksamhet: • Den som hyr ut sig själv för kortare uppdrag (kortare än ) till flera olika uppdragsgivare i syfte att ersätta ordinarie anställda till följd av tillfälliga behov av arbetskraft, t.ex. på grund av sjukfrånvaro eller arbetstoppar, kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det framgår att det är uppdragstagarens avsikt att bedriva uthyrningsverksamheten som näringsverksamhet. Detta gäller även om förmedlingen av uppdragstagaren sker via ett bemanningsföretag. • En säljare som arbetar på provisionsbasis och som har sitt tjänsteställe i bostaden eller i egen lokal kan anses bedriva näringsverksamhet eftersom han eller hon inte är inordnad i verksamheten. • Dagbarnvårdare som tar hand om andras barn (regelmässigt tre barn eller fler) kan anses uppfylla kraven på näringsverksamhet om tillsynen sker i egen regi. • Konsulter, t.ex. ekonomi- eller it-konsulter, som påbörjar sin näringsverksamhet med bara enstaka kunder och där den tidigare arbetsgivaren är en av kunderna kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det handlar om avgränsade uppdrag. • Arbete som styrelseledamot, som inte är hänförligt till eget eller närståendes ägande i bolaget, bör kunna utgöra näringsverksamhet, antingen som ett led i en bedriven konsultverksamhet eller som egen verksamhetsgren om det fortlöpande finns minst tre sådana uppdrag. Däremot kan, enligt ställningstagande, även efter förändringen följande verksamheter inte anses uppfylla kraven på näringsverksamhet: • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för längre uppdrag i syfte att ersätta ordinarie anställda kan normalt inte anses uppfylla kraven för näringsverksamhet även om parterna kommit överens om att uppdragstagaren ska utföra arbetet som näringsidkare. Det kan exempelvis gälla lärarvikarier, vikarierande sjukvårdspersonal eller chaufförer som ställer sin arbetskraft till förfogande till en och samma uppdragsgivare för (eller mer). • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för kortare uppdrag räknas inte som näringsverksamhet om det sker till endast enstaka uppdragsgivare. • En barnflicka eller au pair som arbetar åt en familj och utför merparten av arbetet i familjens bostad kan inte anses bedriva näringsverksamhet. I de fall där det klart framgår att uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och inordnad i uppdragsgivarens verksamhet på liknande sätt som uppdragsgivarens ordinarie personal kan kravet på näringsverksamhet inte anses vara uppfyllt trots att partsviljan ger uttryck för att den beskrivna verksamheten ska utgöra näringsverksamhet. anförde i ett tillkännagivande till regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. När fler får möjlighet att vara näringsidkare behöver konsekvensen för skatteuppbörden belysas. Effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor bör också ingå i en sådan utvärdering. Utvärderingen bör bedrivas skyndsamt (bet. 2011/12:SkU17). lämnade (dnr 131-165148-13/113) en rapport till regeringen om effekterna av det förändrade näringsbegreppet. I rapporten anförs bl.a. följande. Av utvärderingen har framkommit att tillämpning av reglerna började förändras i en mindre restriktiv riktning innan lagändringen genomfördes. En anledning till detta var ett antal domar som signalerade att näringsbegreppet tolkades väl snävt i vissa avseenden. Som en följd av dessa domar utfärdade tydligare riktlinjer som innebar att kraven för att få F-skatt sänktes. En grupp som efter detta lättare fick F-skattsedel var personer som endast hade en eller ett fåtal uppdragsgivare. förändrades arbetssätt även på andra sätt. Ett exempel på detta var att ansökningsförfarandet blev enklare, dels genom att färre uppgifter behövde lämnas i ansökan, dels genom att det infördes möjligheter att lämna ansökan elektroniskt. När lagändringen kom hade således näringsbegreppet utvidgats pga. ändrad praxis och en annan tillämpning av . Enligt uppfattning medförde lagändringen i sig ytterligare en utvidgning, som dock i sammanhanget kan betraktas som liten. Det handlar om personer vars verksamhet kännetecknas av korttidsuppdrag, t.ex. personer som hyr ut sin egen arbetskraft vid semestrar, sjukskrivningar och arbetstoppar. Denna grupp nekades ofta F-skatt före lagändringen, men kom efter denna att innefattas i näringsbegreppet. Sammanfattningsvis så skedde alltså ganska stora förändringar vid tilldelningen av F-skatt före lagändringen. Förändringar som är att betrakta som en anpassning till den utveckling som skett inom näringslivet och på arbetsmarknaden, och som innebar att fler fick möjlighet att få F-skattsedel. När sedan lagändringen kom vidgades näringsbegreppet ytterligare, men i en omfattning som i sammanhanget kan betraktas som liten. ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Detta gäller emellertid inte om det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas ansökan bara grundar sig på en delägares intäkter från ett svenskt handelsbolag • har brutit mot villkor som har meddelats eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt • inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig • inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller särskild uppgift eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning • är försatt i konkurs. Om det finns särskilda skäl får beslut om godkännande för F-skatt fattas trots hindren under punkt 3. Ett godkännande för F-skatt gäller tills vidare. I motionerna 2015/16:356 och 2015/16:468 av (S) vill motionären se över möjligheten att lagstifta om att alla företag som är verksamma i ska ha anmälningsplikt/registreringsskyldighet till . Svenska företag har anmälningsplikt i och med att de finns registrerade hos och har en F-skattsedel. Detsamma gäller inte för utländska företag, vilket enligt motionen gör att det är svårt att bedöma seriositeten hos olika företag samt säkerställa att företagen betalar skatt. Motionären framhåller att en lag om anmälningsplikt till skulle kunna bidra till sundare konkurrensvillkor, göra det möjligt för att informera om skattelagstiftningen så att färre fel begås och motverka att människor utnyttjas av oseriösa aktörer. I kommittémotion 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 3 yrkas att det ska krävas flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill motionärerna värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Kravet på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. När tidigare framförde det här kravet, senast , fick motionen medhåll från skatteutskottet som anförde att ett regelverk som beaktade antalet uppdragsgivare är ett bra mått på huruvida en person med F-skatt är beroende av sina uppdragsgivare och om någons uppdrag innebär ”inordning i dennes verksamhet”, som lagen uttrycker det. Något lagförslag med den innebörden har dock ännu inte presenterats, säger motionärerna. I samma kommittémotion föreslås att ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt ska införas som ett försök att begränsa fusk. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Kretsen som omfattas bör begränsas till de uppdragstagare som understiger en viss summa i debiterad skatt (yrkande 4). I motion 2015/16:816 av (S) yrkande 1 sägs att effekterna av F-skatteförändringen 2009 bör ses över från ett arbetsmarknads- och skatteuppbördsperspektiv. tillkännagav att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. har därefter på uppdrag av regeringen redovisat en uppföljning och ansett att effekterna på skatteuppbörden, skattefelet, arbetstagarnas ställning, företagandets villkor och arbetsmarknaden varit små. Motionären anser att det är en kontroversiell uppfattning som många andra inte delar, bl.a. berörda fackförbund som inte konsulterats. uppföljning redovisar att det finns en tendens inom näringslivet och på arbetsmarknaden att företag i högre grad ger uppdrag till personer med F-skatt i stället för att låta anställda utföra arbetet och att denna utveckling i förlängningen kan få mätbara konsekvenser för skatteinkomsterna. I samma motion föreslås att en översyn ska inbegripa kontakter med fackliga organisationer i branscher där uppdragstagare markant konkurrerar med arbetstagare (yrkande 2). I samma motion föreslås vidare en översyn av vilka åtgärder som kan försvåra användningen av F-skattsedel i kriminell verksamhet. Motionären menar att har små möjligheter att neka F-skatt när den sökande har varit inblandad i ekonomisk brottslighet och skattefusk. Avslag kan endast ges om det finns skatteskulder men inte t.ex. vid bokföringsbrott (yrkande 3). Motionären anser slutligen att frågan om registrering av utländska företag och företagare verksamma i måste lösas i samband med att frågan om F-skatt ses över, t.ex. genom att det blir obligatoriskt med en svensk F-skattsedel (yrkande 4). I motion 2015/16:1477 av (FP) föreslås att alla medborgare tilldelas F-skattsedel vid födseln eller när de får uppehållstillstånd i . Motionären anser att det finns en symbolisk mening i detta som signalerar att det är lika naturligt att starta företag som att ta ett jobb. I motion 2015/16:1863 av (S) yrkande 3 anförs att konkurrens på lika villkor möjliggörs om alla verksamma företag kan jämföras och granskas. Därför måste det finnas en anmälningsplikt för utländska företag som bedriver näringsverksamhet i . (SOU 2010:46) föreslog att detta skulle gälla för företag som verkade eller med anställd personal. Utredningen föreslog vidare att en kontaktperson med adress i ska utses om verksamheten pågår i och bedrivs i med anställd personal. tillkännagav för regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet 2009 (bet. 2011/12:SkU17, rskr. 2011/12:163). Regeringen redovisade i budgetpropositionen (avsnitt 6.46.2) att – i enlighet med tillkännagivande – fått i uppdrag att utvärdera de förändringar i begreppet näringsverksamhet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Regeringen redovisade vidare att uppdrag avrapporterades och att samlade bedömning var att effekterna på skatteuppbörden och skattefelet var små på aggregerad nivå samt att effekterna på arbetstagarnas ställning, företagandets villkor och arbetsmarknaden var obefintliga eller mycket små. Regeringen återkom därefter i skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser och anförde att regeringen övervägde att lägga den nu aktuella riksdagsskrivelsen till handlingarna. Utskottet noterade i sitt yttrande över regeringens skrivelse till vad regeringen anfört (2014/15:SkU5y). ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Utskottet anser att antalet uppdragsgivare i de flesta fall är ett ganska bra mått på det som i lagstiftningen kallas ”beroende av uppdragsgivaren” och ”inordnad i dennes verksamhet”. Utskottet utgår från att antalet uppdragsgivare därför är en omständighet som har betydelse när bedömer om en person ska betraktas som självständig företagare eller anställd. Regeringen har inte slutbehandlat skrivelse om en utvärdering av det förändrade näringsbegreppet. Utskottet är inte berett att föreslå att , som motionärerna föreslår, riktar ett nytt tillkännagivande till regeringen i dessa frågor. När det gäller motionsförslaget om en översyn av vilka åtgärder som kan försvåra användningen av F-skattsedel i kriminell verksamhet vill utskottet anföra följande. Att förebygga och avslöja ekonomisk brottslighet i näringsverksamhet är en prioriterad fråga, bl.a. för . Regeringen har gett och en rad andra myndigheter i uppdrag att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet (Ju2015/09350/PO). Frågan tas upp i regleringsbrev . Verket ska bl.a. återrapportera resultatet av del av regeringens särskilda satsning för att bekämpa den organiserade brottsligheten. Utskottet anser att det är som bäst kan bedöma i vilken mån innehavet av F-skattsedel kan främja kriminell verksamhet och om några regelförändringar för godkännande respektive återkallelse av F-skatt skulle vara ett verksamt medel för att bekämpa sådan brottslighet. Utskottet utgår från att i så fall rapporterar detta till regeringen. Utländska företag och privatpersoner som är verksamma i kan ansöka om och godkännas för svensk F-skatt. Frågan om registrering av utländska företag aktualiserades genom betänkande SOU 2010:46. Utskottet noterar också att en registrering av utländska företag är ett av tre förslag som lämnats av Stora Branschgruppen i skriften Tre åtgärder för konkurrens på lika villkor. Utskottet anser att frågan får anses aktualiserad i genom det nämnda utredningsbetänkandet. Något tillkännagivande från behövs därför inte. F-skattsedel ska tilldelas den som avser att bedriva näringsverksamhet. Det är därför inte aktuellt att, som föreslås i motion 2015/16:1477, tilldela medborgare vid födseln eller i samband med att uppehållstillstånd beviljas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ge i uppdrag att ta fram en snabb övergång från (Ung Företagsamhet) till F-skattsedel. Genom UF-utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Drygt 8 243 företag drivs under /16 av ungefär 26 430 elever. Eleverna driver UF-företagen . Först tar eleverna fram en affärsidé, gör marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom försäljning av riskkapitalsedlar. Sedan startar de verksamheterna – med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företaget en årsredovisning, och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I motion 2015/16:1108 av (FP) yrkande 3 föreslås att elever som drivit UF-företag ska kunna fortsätta driva dem efter utbildningens slut. Enligt motionen måste elever som läst Ung Företagsamhet avveckla sina företag vid kursens slut. Detta riskerar de värden som ungdomarna byggt upp och innebär ett avbräck för ungdomar som vill ta sitt entreprenörskap till en ny nivå med F-skattsedel. Framtidens företagare måste få en enklare och mer positiv start på sitt entreprenörskap. Motionären föreslår att ska få i uppdrag att se över och ta fram en lösning som innebär en snabb övergång från till F-skattsedel. Utskottet vidhåller (se bet. 2014/15:SkU20) att ett undantag för affärsverksamheter som bedrivs i utbildningssyfte kan framstå som en enkel och välmotiverad åtgärd, men det innebär enligt utskottets mening att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär och avstyrker därför motionen. Beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om höjda beloppsgränser för deklarationsskyldighet, arbetsgivaravgift och kontrolluppgift. Som ett led i kontrollen av de skattskyldigas redovisning av skattepliktiga inkomster gäller att en arbetsgivare är skyldig att lämna en kontrolluppgift om skattepliktiga inkomster och förmåner. Tillsammans med självdeklarationen är kontrolluppgifterna det huvudsakliga underlag som har i sitt arbete med att fastställa en korrekt taxering. Beloppsgränsen för när en kontrolluppgift ska lämnas ligger på . Beloppsgränsen på har inte justerats , när det gjordes en ändring för den som bedriver näringsverksamhet. Frågan om en höjning har diskuterats , i samband med införandet av den nya lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Regeringen ansåg dock att en höjning av beloppsgränsen skulle kunna uppfattas som att motsvarande belopp gjordes skattefritt, vilket inte var avsikten (prop. 2001/02:25 s. 99 f.). För fysiska personer och dödsbon som inte bedriver näringsverksamhet har beloppsgränsen för kontrolluppgiftsskyldigheten anpassats till vad som gäller för skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag. När kontrolluppgiftsskyldigheten infördes för dessa personer valdes den högre beloppsgränsen på för att det inte skulle vara alltför betungande att lämna uppgiften (prop. 1990/91:5 s. 94 f.). I motion 2015/16:1518 av m.fl. (S) yrkande 1 framförs att det ofta pratas om regelförenklingar för småföretag och småföretagare. Det borde föras en motsvarande diskussion om föreningslivet och då främst de ideella föreningarna. När man studerar vilka olika beloppsgränser som gäller för deklarationsskyldighet, arbetsgivaravgifter, kontrolluppgifter m.m. förefaller dessa löjligt låga. Genom att höja dessa belopp, menar motionären, kan fler ideella föreningar undantas från betungande administrativa uppgifter som försvårar kassörs- och styrelserekryteringar.