bet · H301JuU18 · 2016-04-07 00:00:00 — Falska id-kort som är nära nog omöjliga att skilja från riktiga id-kort är både lätta och billiga att få tag i. Handlarna förlorar stora belopp på bedrägerier, men har svårt att göra snabba och korrekta identitetskontroller för att säkerställa köparnas identitet, inte minst eftersom många köp sker via internet. Regeringen bör utreda hur man med ett bibehållet högt integritetsskydd och utan att påverka handeln negativt kan skapa ett system som är både praktiskt och säkert. Detta kan t.ex. ske genom att använda biometri såsom i våra pass, en s.k. chip och pin-lösning eller en ökad identitetskontroll vid köp eller lån över vissa belopp eller enligt andra parametrar. Fakturabedrägerier, punkt 34 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2050 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:481 av m.fl. (M). Vi ser ett växande problem med oseriösa företag som på olika sätt utnyttjar marknadsreglerna på ett otillbörligt sätt. Det bör därför ske en översyn av berörda regelverk. Straffen bör vara kännbara i de fall där det är uppenbart att man satt i system att utnyttja reglerna. Djurplågeri m.m., punkt 35 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2007 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2866 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2034 av (SD) yrkande 2 och 2015/16:345 av (S). Trots förekomsten av flera fall av grovt djurplågeri, exempelvis med tortyrliknande metoder, har något maximistraff aldrig dömts ut. Det absolut vanligaste straffet för djurplågeri är dagsböter. Vi ser ett stort värde i att skärpa straffen för att tydliggöra hur allvarlig denna brottslighet är. För att möjliggöra detta förordar vi att brottsrubriceringen grovt djurplågeri ska införas samt att straffet för grovt djurplågeri ska vara lägst fängelse och högst fängelse. Hot mot förtroendevalda, punkt 37 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 18 och 2015/16:519 av (FP). har ett speciellt skydd för exempelvis poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter, väktare och trafiktjänstemän. Skyddet regleras i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet, och skyddsintresset rör personer som fullgör myndighetsutövning. har i en dom förklarat att de kategorier som avses är befattningshavare som utövar funktioner som är viktiga för det allmänna. beskriver även en gärning mot en tjänsteman som ett brott med en stark presumtion för fängelse då befattningshavare som utövar viktiga funktioner för det allmänna inte ska hindras att utöva dessa effektivt och opartiskt. Detta skydd täcker emellertid inte folkvalda politiker. Vi menar dock att folkvalda politiker på samma sätt som poliser, väktare och trafiktjänstemän utför viktiga funktioner för samhället och bör omfattas av det extra skydd som lagen ger för tjänstemän. Folkvalda politikers uppgifter är centrala i det demokratiska systemet, och hot eller våld mot dessa bör anses vara minst lika allvarligt som hot mot tjänstemän. Vi anser därför att folkvalda politiker till kommuner, landsting, regioner eller ska omfattas av skyddet i 17 kap. om brott mot allmän verksamhet. Böter vid fortkörning, punkt 38 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 23, 2015/16:1129 av (M) och 2015/16:1293 av Per Klarberg (SD). är det möjligt för polismyndigheter inom EU att utbyta information om fartsyndare och andra trafikbrottslingar. Dock är svenska regler utformade så att det är bilens förare, snarare än dess ägare, som är ansvarig för hur fordonet framförs. Det komplicerar informationsutbytet eftersom måste kunna fastställa förarens identitet för att lagföra en person, och är det inte möjligt att få den typen av information om utomnordiska förare. Regeringen bör därmed utreda hur vi kan säkerställa att utomnordiska förare betalar fortkörningsböter i . Böter vid fortkörning, punkt 38 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1293 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:1129 av (M) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 23. är bötesbeloppet för fortkörning fasta belopp beroende på hur mycket man överskridit hastighetsbegränsningen. Bötesbeloppen är satta så att de ska verka avskräckande, och i de flesta fallen fungerar de så. Däremot blir det en avsevärd diskrepans mellan en fortkörare som lever på existensminimum och en som ligger i den översta förmögenhets- eller inkomstnivån. För den som lever på existensminimum innebär /h för fort på en 50-väg en ibland orimlig kostnad, medan det för den välbeställde kan anses försumbart med tanke på upptäcktsrisken. Syftet med bötessystemet är inte att få in pengar till staten utan att skapa säkra vägar i vårt land. Det är därför viktigt att alla förare känner en lika stor benägenhet att följa hastighetsbegränsningarna. I tillämpas ett inkomstbaserat bötessystem där den som tjänar mycket får en större böter, men som står i samma proportion till inkomst som den böter en fattigare får. Det bör i införas liknande progressiva fortkörningsböter. Företagsmålvakter, punkt 40 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 18. I den grova organiserade brottsligheten ingår bl.a. ekonomisk brottslighet som drabbar såväl enskilda personer som företag och staten. Pengarna kan t.ex. komma från fakturabedrägerier eller ROT- och RUT-bedrägerier. De som hämtar hem vinsten från brottsligheten är inte sällan grovt kriminella, men att bevisa deras koppling till bolagen och att få dem dömda är svårt. Ofta gömmer de sig bakom s.k. målvakter som mot ersättning skriver på diverse bolagshandlingar och agerar som företrädare för olika bolag, utan att ha någon insyn i dem eller kontroll över dem. Regeringen bör ta ett helhetsgrepp när det gäller att komma till rätta med målvaktsproblematiken, t.ex. genom att se över hur ett snabbare näringsförbud för målvakter skulle kunna skapas och genom att se över kriminaliseringen av användandet av företagsmålvakter. Brottets straffvärde, punkt 42 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 4. Det går inte att lova ett samhälle helt utan brottslighet. Vi anser dock att rättsväsendet ska fungera på ett sådant sätt att det reagerar snabbt, effektivt och rättvist. Vi anser även att nolltolerans mot våld och brott ska gälla. Detta kan sammanfattas i tre huvudsatser. För det första ska svensk lag gälla lika för alla. Lagar och regler ska följas, oavsett vem man är eller var man kommer ifrån. Alla är lika inför lagen. Detta förutsätter en tydlig, förutsebar och rättvis lagstiftning. För det andra ska brott beivras. När ett brott begås ska rättsväsendets myndigheter och domstolar ha skyldigheter och rimliga möjligheter att följa upp det. Inga brott ska tolereras. Detta förutsätter ett starkt, välorganiserat och effektivt rättsväsende – allt från den första polisen som kommer till en brottsplats, till den domare som dömer. De rättsvårdande myndigheterna och domstolarna ska fokusera på sina kärnuppgifter. För det tredje ska straffskalorna utnyttjas, vilket innebär att omständigheterna i det enskilda fallet ska beaktas i ökad omfattning. De straffsatser som finns ska användas i hela sin bredd. Brott som normalt ger böter ska i ökad utsträckning också kunna leda till strängare påföljd om straffvärdet bedöms vara högt. Grova brott och återfall ska bedömas strängare och därmed oftare straffas i den övre delen av straffskalan. Skärpta straff för ett flertal brott, punkt 43 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2015/16:25 av (M). Straffen för många brott står inte i proportion till brottens allvar. har på det straffrättsliga området beslutat om 17 tillkännagivanden. Vi vill se skärpta straff för allvarliga våldsbrott, såsom grovt olaga hot och grovt olaga tvång, grov misshandel och grov utpressning, grovt rån och synnerligen grov misshandel samt dråp. Därutöver vill vi att straffen ska skärpas för människohandel och koppleri samt att straffrabatten ska minskas. Ett synnerligen grovt narkotikabrott bör införas. Straffen för brott som begås inom ramen för grov organiserad brottslighet bör skärpas. Vi vill även se skärpta straff för hot och kränkningar på internet, köp av sexuell handling av barn, köp av sexuell tjänst och gromning. Vi vill även införa ett nytt brott som gör det straffbart att stjäla någon annans identitet, s.k. identitetsstöld eller identitetskapning, samt införa ett nytt brott, grovt fordringsbedrägeri, för att komma åt dem som skickar ut s.k. bluffakturor. Därutöver bör straffet för bedrägeri med systematiska inslag skärpas. Vi är angelägna om att regeringen lägger fram förslag till i enlighet med tidigare tillkännagivanden om straffskärpningar. Skärpta straff för grova våldsbrott m.m., punkt 44 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 2. Det är angeläget med kraftiga straffskärpningar för bl.a. våldsbrott. De straff som döms ut är ofta låga. Brottslingar som begått våldtäkt, mord eller andra fruktansvärda handlingar kan ibland komma undan eller i fängelse. Detta är inte i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. Det ger inte heller offret och dess anhöriga upprättelse och har inte heller preventiv verkan i någon större utsträckning. Vi vill därmed att regeringen återkommer med lagförslag som ska resultera i strängare straff för brott mot person, exempelvis vålds- och sexualbrott. Även stöld och inbrott ska ses över på samma sätt, eftersom dessa ofta riktar sig mot enskilda personer eller deras hem. Straffvärdesbestämning vid seriebrott, punkt 45 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 8. Brottsligheten tar sig ofta olika uttryck på landsbygden och i storstäderna. På landsbygden kan det röra sig om kringresande kriminella ligor som begår seriebrott, t.ex. stölder i butiker, på företag och bostadsinbrott. drabbas hårt av stölder, också genom ökade försäkringspremier och att tvingas införskaffa olika och dyra säkerhetsanordningar. Bostadsinbrott drabbar alla människor hårt, men tryggheten för den som bor ensligt kan undergrävas totalt av ett inbrott. Många varken kan eller vågar bo kvar efter att ha blivit drabbade. Om människor inte upplever att påföljder och straff står i proportion till de brott som gärningsmän fälls till ansvar för undergrävs rättsväsendets legitimitet i vidare mening. upplever brottsoffer frustration och vanmakt. De regler som sätts upp måste också följas, för att medborgarna ska känna respekt och förtroende för rättsstaten och rättsväsendets olika delar. En skärpt syn på seriebrottslighet krävs. Minskad straffrabatt, punkt 46 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.3 i denna del. I dagens finns det generösa rabattsystem för den som lever en kriminell livsstil. regler ger en s.k. mängdrabatt som grundar sig i att ju fler brott en person begår desto mindre påföljd döms ut för varje efterkommande brott. Flerfaldig brottslighet borde göra mer utslag för straffvärdet än vad det gör . Vid flerfaldig brottslighet gäller enligt 26 kap. 2 § en särskild straffskala. Utgångspunkten för den gemensamma straffskalan är det svåraste av de högsta straff som kan följa på brotten. Med ett visst tillägg utgör det straffskalans maximum. Tillägget är som och som mest beroende på hur allvarlig brottsligheten är. Vi anser att tilläggsstraffskalorna enligt 26 kap. 2 § 1 bör utökas och ett minimitillägg införas. Genom att införa ett minimitillägg försäkrar man sig om att en person som begått flera brott alltid ådrar sig ett ordentligt förlängt straff. Med utökat maximitillägg ges en möjlighet att i straffet mycket tydligare ta med det faktum att en person begått flera brott. I vissa fall finns det behov av att frångå regeln om strafftillägg. Har en person begått flera grova brott mot person och sedan blir ställd inför rätta ska i stället kumulationsprincipen kunna användas, där brottslingen får sina straff adderade. Det bör utredas hur ett sådant system närmare ska vara utformat. Användning av otillåtna utredningsmetoder i vissa fall, punkt 47 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.3 i denna del. Om otillåtna utredningsmetoder använts vid en förundersökning har det förekommit att det senare utdömda straffet lindrats med stöd av 29 kap. 5 § 8 . Denna typ av rättspraxis anser vi inte överensstämma med den allmänna rättsuppfattningen. Har säker bevisning om brott framkommit genom otillåtna utredningsmetoder, såsom brottsprovokation eller felaktigt använd bevisprovokation bör detta inte påverka straffpåföljden för den tilltalade. Att otillåtna eller kränkande metoder använts gör inte det begångna brottet mindre svårt, och brottet ska därför rendera ett lika strängt straff som det gjort om bevisning tillkommit genom tillåtna metoder. Reaktionen och konsekvenserna som följer av den felaktiga användningen av utredningsmetoder bör i stället behandlas som ett separat ärende – exempelvis en polisiär internutredning om tjänstefel eller på det sätt som är lämpligt. Återgång till tidigare straff vid ny brottslighet, punkt 48 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 22. Vi anser att det är ett grovt systemfel när en livstidsdömd brottsling kan friges villkorligt och begå nya allvarliga brott utan att återgå till ett tidigare utdömt livstidsstraff. Det finns en rad olika omständigheter som rätten tittar på vid bedömningen av om en villkorligt frigiven brottsling ska återgå till sitt tidigare straff eller inte. Enligt vår uppfattning är bedömningen av detta ibland allt för tillåtande. För att komma till rätta med detta bör lagen föreskriva en mindre tillåtande inställning när en brottsling begår nya brott under den villkorliga frigivningen. Det bör läggas större vikt vid hur allvarlig den tidigare brottsligheten varit, vilken typ av brott som har begåtts och om det handlar om fängelsebelagd brottslighet, framför allt brott mot person eller narkotikabrottslighet. Dessutom bör tidigare farlighetsbedömningar upphävas och eventuellt en tidsbestämning av livstidsstraff ses över. Detta systemfel måste åtgärdas för att skydda samhället från grova brottslingar som villkorligt frigivits på grund av bedömningar som senare visat sig varit felaktiga. Livstidsstraff, punkt 49 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 1 och 2015/16:2132 av (M) yrkande 2. Vi anser att behovet av ett verkligt livstidsstraff utan möjlighet till benådning eller tidsbestämning är mycket stort. De brott som kan komma i fråga för ett sådant livstidsstraff är grova brott mot person där oprovocerat, hänsynslöst eller sadistiskt våld använts. Denna typ av livstidsstraff ska kunna utdömas för brott som enligt kan medföra livstidsstraff. Utöver detta ska riktiga livstidsstraff kunna utdömas för upprepade grova vålds- eller sexualbrott av särskild hänsynslös och våldsam natur där offren åsamkas permanenta fysiska eller psykiska skador av allvarligare art. Införande av en s.k. tredje-gången-gillt-princip, punkt 50 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 7 och 2015/16:2280 av (KD). Vi vill att principen om s.k. tredje gången gillt bör gälla för vissa brottstyper, exempelvis brott enligt 3, 4, 6 och 8 kap. . Principen skulle innebära att gärningsmannen, när han döms för tredje gången, döms till maximistraffet för det aktuella brottet. Vid flerfaldig brottslighet vid det tillfället bör detsamma gälla för tilläggsstraffskalan. Principen om tredje gången gillt ska endast gälla de brott som tidigare genererat en dom med fängelse, oavsett om fängelsetiden avtjänas villkorligt eller på anstalt. För att undvika orimliga effekter bör tillämpligheten av principen begränsas i relation till när brotten begicks. Detta förslag bör utredas närmare. Begående av brott i samband med störande av allmän ordning, punkt 51 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 9. Vi lever i en mer globaliserad värld än . Det är en värld där kontakter, hinder, restider och resekostnader mellan länder minskats avsevärt. Vid sidan av fördelarna som denna utveckling medfört finns det många nackdelar. En nackdel är att stora evenemang kan samla demonstranter från övriga och hela världen för den delen. En värld i förändring kräver också förändrad lagstiftning. ligger steget före oss och införde den s.k. lymmellagstiftningen 2009 inför det stora klimatmötet COP 15 i . Till skillnad från ses det i numera som en försvårande omständighet att ha begått ett brott under eller efter en allvarlig störning av den allmänna ordningen. Det är hög tid att även uppdaterar sin lagstiftning. Urartade demonstrationer och kravaller innebär inte bara stora kostnader för privatpersoner, företag och staten i form av förstörd egendom, de innebär också fara för liv och säkerhet. Vid sådana situationer är det sällan några enstaka personer som bär ansvaret utan ett stort antal personer som genom enskilda gärningar bidrar till och bildar ett farligt kaotiskt och laglöst tillstånd. Vid sådana händelser då polisens resurser är upptagna är det också ett ypperligt tillfälle för yrkeskriminella att passa på att begå brott på andra platser där polisens tillsyn för tillfället är försvagad. För att möta de utmaningar som redogjorts för ovan anser vi därför att vi bör följa exempel och lägga till en ny försvårande omständighet i 29 kap. 2 § . Därmed ska det anses försvårande att begå ett brott under, eller efter, en allvarlig störning av den allmänna ordningen. Inbrottsstöld, punkt 52 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:962 av och (båda M) och 2015/16:2593 av (M). Bostadsinbrott skapar stor oro i samhället. Generellt upplevs bostadsinbrott som mer kränkande än andra stöldbrott även om värdet av stöldgodset inte är så stort. De som blivit utsatta för den här typen av brott beskriver ofta hur de känner sig otrygga i sitt hem efter det att inbrottet ägt rum. Trots den kränkning ett bostadsinbrott innebär för den drabbade leder brottet till låga straff. Ett bostadsinbrott bedöms i regel som grov stöld, vilket i praktiken innebär att straffet blir mellan sex och tio månaders fängelse. Den som döms slipper inte sällan både fängelse och fotboja. Vidare utgår dagens lagstiftning mer från själva stölden och det ekonomiska värdet av det stulna, än den kränkning som själva inbrottet innebär. Största fokus ska i stället läggas vid själva inbrottet. Att någon olovligt tar sig in i en annan människas hem och gör intrång på dennes egendom bör ses som ett allvarligt brott i sig. Därför bör brottsrubriceringen ”inbrottsstöld” införas. Minimistraffet för en inbrottsstöld bör vara fängelse . En sådan ordning skulle medföra att påföljden för dessa brott blir fängelse i betydligt större omfattning än . Matchfixning, punkt 53 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2549 av m.fl. (SD). har uppgifterna om att matchfixning förekommer i i samband med idrottssammanhang avlöst varandra. En hel del har gjorts, och har satsat stora resurser på att upplysa om problemet samt tagit krafttag kring den problematik som finns. Matchfixning förekommer i alla sporter men har mest belysts i bl.a. fotboll i divisioner under allsvenskan. När man utför en kriminell handling som påverkar ett helt lag och därmed flera personer anser vi att mer måste göras eftersom man utsätter laget, föreningen och sporten för en oförsvarbar handling. En handling som de flesta i laget naturligtvis tar avstånd ifrån. Vissa kartläggningar visar att ett nätverk, ofta där grovt kriminella ingår, misstänks ligga bakom flera av de fall som förekommit. På grund av straffvärdet på mutbrott saknar polisen möjlighet och befogenheter att använda sig av telefonavlyssning som använts för att få fram avgörande bevis i flera stora internationella . Vi föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att höja straffsatserna för mutbrott för att komma till rätta med brottsligheten kring matchfixning. Brott som begås av djurrättsaktivister, punkt 54 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2079 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:1758 av (M) yrkande 2 och 2015/16:2720 av (M) yrkande 1 och 2015/16:2458 av (C) yrkande 2. Utövare av laglig näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer och organisationer som ställer sig över lagen och trakasserar utvalda animalieproducenter och företag som sysslar med vidareförädling av animalieprodukter som t.ex. skinn. I många fall är det duktiga företagare som följer alla regler som ställs på dem och arbetar aktivt med djuromsorg. Brotten kan bestå t.ex. av mordhot, anlagda bränder, materiell förstörelse och utsläppta djur. Hot, hat och brott drabbar både företagare och deras familjer. Förövarna ingår inte sällan i välorganiserade rörelser och nätverk med förgreningar både inom och utanför landet. Vi anser att straffsatserna för denna typ av brottslighet som utövas av djurrättsaktivister ska öka.