bet · H301JuU18 · 2016-04-07 00:00:00 — I det överlämnade betänkandet Integritet och straffskydd lämnas också förslag till ändringar av bestämmelsen, bl.a. för att anpassa den till dagens förhållanden. Det finns således underlag för en modernare lagstiftning. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag. En noggrann analys behöver dock göras så att eventuella förändringar inte påverkar den grundlagsskyddade yttrandefriheten. Straffet för fridskränkningsbrott m.m., punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 7. Vissa typer av brottskategorier utmärker sig som särskilt knutna till kvinnovåld. Det är kvinnor som oftast är offer vid fall av sexualbrott, olaga förföljelse och fridskränkningsbrott. Det visar också att dessa brott utgör betydande komponenter i kvinnovåldets struktur. Även brottens natur vittnar om detta: våld i nära relationer, förföljelse, våldtäkter och sexuellt ofredande. Att motverka dessa brott kommer därför också att vara en viktig del i arbetet med att motverka kvinnovåld och öka kvinnors trygghet. Vi vill därför kraftigt skärpa straffen för alla dessa mycket integritetskränkande brott. De nya straffen bör skärpas så mycket att det både upplevs som avskräckande och verkligen skyddar samhället. Straffet för fridskränkningsbrott m.m., punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 11. Straffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning behöver skärpas. Jag anser att fängelse bör vara straffminimum i stället för dagens . På så sätt skulle straffet för kvinnofridskränkning likställas med straffen för grov misshandel, rån och grov utpressning. Barnfridskränkningsbrott, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 9. Barn är en särskilt utsatt grupp som i vissa situationer utsätts för upprepade brott t.ex. i form av misshandel, olaga förföljelse och olaga hot, inte sällan av en vårdnadshavare. Barn behöver lugn och stabilitet under uppväxten och ska kunna leva fritt från hot och övergrepp. Ett nytt barnfridskränkningsbrott, med högre straffskala än för annat fridskränkningsbrott, bör införas i . Detta skulle visa hur allvarligt samhället ser på brott mot barn. Överträdelse av kontaktförbud, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 2. straffas den som bryter mot ett kontaktförbud med böter eller fängelse i högst . Detta är en alldeles för snäv straffskala för att verka förebyggande mot de allvarligaste formerna av trakasserier. Det finns exempel på hur män som trakasserat kvinnor har åtalats för överträdelse av kontaktförbud och sedan kommit undan med villkorlig dom och böter. Resultatet blir att trakasserierna bara fortsätter. Visserligen kan man numera dömas för olaga förföljelse vid upprepade överträdelse av kontaktförbud, men straffskalan för detta brott är även otillräcklig då det saknar minimistraff. Dessa alldeles för mjuka sanktioner som utdelas mot en man som överträder kontaktförbud måste ställas mot det lidande den utsatta kvinnan orsakas. Att år leva med trakasserier och rädsla för att utsättas för våldsbrott är en mycket allvarlig inskränkning i den personliga friheten. Att dessutom tvingas ägna tid åt ändlösa kontakter med rättsväsende som inte leder till att trakasserierna upphör utgör en dubbel kränkning. Vi anser att straffet för att överträda ett kontaktförbud ska skärpas avsevärt. Detta kan exempelvis göras genom att ett minimifängelsestraff införs för överträdelse av kontaktförbud, att en grov brottsrubricering införs och eller att ett minimifängelsestraff införs för olaga förföljelse. Det viktiga är att det nya straffet blir så kännbart att få skulle vilja riskera att överträda ett kontaktförbud. förföljelse, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkandena 8 och 9. Den som utsätter en annan person för stalkning (olaga förföljelse) kan kränka personens integritet på många olika sätt. För att bestämmelsen om olaga förföljelse ska vara effektiv är det därför viktigt att den är så heltäckande som möjligt. Många fall av trakasserier inträffar via nätet och därför bör det utredas om brottstyper som förtal och förolämpning ska omfattas av bestämmelsen. Likaså förekommer det att enskilda trakasseras genom identitetskapning, såsom systematiska falska beställningar på postorder m.m. Därför bör också övervägas om bedrägeribrott ska ingå i bestämmelsen om olaga förföljelse. går bestämmelsen om olaga förföljelse bara att tillämpa på brottsliga gärningar som räknar sig mot en enda person. Detta gör att förföljelse mot flera personer i en och samma familj faller utanför ramen, något som är särskilt allvarligt med tanke på hur många fall av stalkning som riktas mot en före detta partner. Jag anser att en persons förföljelse av olika medlemmar i en familj ska kunna bedömas samlat, t.ex. om en man bedriver stalkning såväl mot en kvinna som mot hennes minderåriga barn. En sådan bedömning skulle höja det samlade straffvärdet. förföljelse mot flera familjemedlemmar bör därför vid straffmätningen bedömas som ett brott. Uppmaning att begå självmord, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 2 och 2015/16:1603 av (MP). Möjligheten att förbjuda alla former av uppmaning att begå självmord bör utredas. En sådan uppmaning kan ske på internet eller på något annat sätt. Rimligtvis borde denna typ av uppmaning jämföras med brott såsom vållande till annans död eller dråp, eftersom handlingen kan resultera i att en medmänniska mister livet. Våldtäktsbrottets utformning m.m., punkt 17 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:96 av (M), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 7, 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6, 2015/16:2681 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkandena 5 och 6 samt 2015/16:23 av (M) och 2015/16:1416 av (M). Den förra regeringen tillsatte en utredning om översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123). I uppdraget ingår att göra en praxisgenomgång i syfte att kartlägga hur våldtäktsbrottet har tolkats och tillämpats. Utredaren ska vidare lämna förslag på hur en reglering av ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott i fråga om våldtäkt bör utformas samt överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell för våldtäkt. Vidare ska utredaren överväga om det ska införas en särskild straffbestämmelse om synnerligen grov våldtäkt, göra motsvarande överväganden vad gäller våldtäkt mot barn samt analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot övergrepp som sker via internet där gärningsmannen inte personligen utför den sexuella handlingen. Därutöver ska utredaren granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder våldtäktsärenden och hur rättsväsendet i övrigt hanterar sådana ärenden samt analysera varför så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom. Regeringen har valt att ge utredningen förlängd tid till . Vi anser att det är angeläget att en moderniserad lagstiftning kommer på plats . Om utredningen väljer att lägga fram förslag i delbetänkanden bör regeringen påbörja beredningen av dessa lagstiftningsärenden. Därigenom dröjer det inte innan behövliga lagändringar kan bli verklighet. Dubbel straffbarhet för köp av sexuell tjänst, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 26. I är det förbjudet att köpa sex, och en utvärdering av sexköpslagen (SOU 2010:46) har visat att lagen har varit ett viktigt verktyg för att begränsa prostitution och människohandel för sexuella ändamål i . Den har också bidragit till en tydlig attitydförändring. är det dock inte möjligt att döma den som köpt sex av en vuxen person utomlands. Kravet på dubbel straffbarhet innebär att för att någon ska kunna dömas i måste brottet vara olagligt även i det land där det begicks. Jag menar att alla kvinnor är lika skyddsvärda oavsett vilket land de bor i och att detta bör framgå av lagstiftningen. införde en liknande lagstiftning som med den skillnaden att sexköp utomlands också gjordes straffbara. har tagit bort den dubbla straffbarheten när det gäller sexuella övergrepp mot barn och barnpornografibrott. Regeringen bör nu lägga fram förslag som tar bort den dubbla straffbarheten för köp av sex av personer och på så sätt göra det straffbart att köpa sex utomlands. Köp av sexuell handling av barn m.m., punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2814 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 14 och 2015/16:3173 av (SD) yrkande 1. För att göra lagen mer effektiv och för att sexköp av barn verkligen ska ge strängare straff, anser vi att minimistraffet för brottet köp av sexuell tjänst av barn ska ändras från böter till fängelse. En person som köper sex av barn ska nämligen aldrig komma undan med endast böter. Skärpta straff för sexualbrott m.m., punkt 22 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2032 av (SD) och 2015/16:3173 av (SD) yrkande 2 och 2015/16:3168 av (SD) yrkande 1. När det gäller olika former av sexualbrott mot barn finns återkommande böter som en lägstanivå i straffskalorna. Det handlar t.ex. om sexuell posering, köp av sexuell handling av barn, sexuellt ofredande, kontakt med barn i sexuellt syfte och ringa barnpornografibrott. Samtliga dessa brott innehåller böter som lägsta påföljd. En straffskärpning för dessa integritetskränkande brott som barn kan utsättas för har flera fördelar. Mer allvarliga brott får en högre prioritet och längre straff ger bättre möjlighet till vård för den dömde. Men framför allt är en straffskärpning för dessa brott, och där böter tas bort som lägsta nivå, rimligt ur ett brottsofferperspektiv. Det är vår uppfattning att straffskalan för sexualbrott mot barn ska ses över med utgångspunkt att höja maxnivåer och att gärningsmän för dessa brott aldrig ska komma undan med ett straff som böter. Spridning av uppgifter och sexuella övergrepp via internet, punkt 23 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2334 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2015/16:584 av och (båda S), 2015/16:1732 av (M) och 2015/16:2637 av (M) yrkande 3. Brottsligheten finner nya former när tekniken utvecklas. Ett exempel är s.k. virtuella våldtäkter. Det är sexuellt utnyttjande som sker via internet. Ett vanligt tillvägagångssätt är att barn blir kontaktade på sociala medier och tvingas utföra sexuella handlingar på sig själva framför webbkameran. Handlingarna dokumenteras och gärningsmännen hotar sedan med att sprida bilderna eller filmerna om de inte får fler. En del ärenden har lett till fällande domar, men mörkertalet befaras vara stort eftersom handlingarna är förknippade med skuld och skam. Många som utsatts mår psykiskt dåligt. Det har till och med förekommit att de som utsatts för detta har försökt begå eller begått självmord. När det gäller den här typen av brott motsvarar inte alltid straffen samhällets syn på brottens allvar. Det finns därför skäl att se över lagstiftningen. Ett annat problem som vuxit i takt med teknikens utveckling är s.k. hämndporr. Det kan exempelvis vara en film som sprids på nätet av någon som filmat när denne har sex med sin före detta partner. Det finns även webbplatser där nakenbilder och annat känsligt material kan publiceras i syfte att hänga ut någon som man vill hämnas på. Även när det gäller denna typ av brott markerar inte straffen samhällets syn på brottens allvar. Lagstiftningen avseende s.k. virtuella våldtäkter och hämndporr behöver tydliggöras. har tidigare beslutat om ett tillkännagivande till regeringen om att se över lagstiftningen, men regeringen har inte återkommit. Vi är angelägna om att regeringen återkommer med förslag i frågan. Så kallad hämndporr som sexualbrott, punkt 24 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:513 av och (båda FP). Med hämndporr menas att privata bilder av sexuell natur sprids helt utan offrets samtycke, ofta för att kränka, förlöjliga och förnedra. Att just kvinnors sexualitet fortfarande ses som något skambelagt gör dessutom domen från omvärlden hårdare. Det är otillåtet att sprida privata filmer och bilder, men detta är ett upphovsrättsligt brott och fångar därför inte den riktiga problematiken kring hämndporr. Har offret tur kan hon få skadestånd för kränkningen, men vi har sett att detta skadestånd ofta hamnar oerhört lågt. Problemet är att det inte finns en entydig lagstiftning. Hämndporr faller under många olika lagar, vilket gör det svårt för offret att få upprättelse. Det handlar om integritet och rätten att själv få välja vem och hur och när någon ska få se en i en sexuell situation eller inte. En uppdaterad lagstiftning behövs som markerar gentemot förövaren och även erbjuder skydd för offret. Detta handlar i grund och botten om ett sexualbrott vars syfte är att förnedra någon på grund av hennes sexualitet och borde därför även kategoriseras som ett sexualbrott. Översyn av lagstiftning som anknyter till hedersrelaterade brott, punkt 27 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29. Den nationella samordnaren med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer har överlämnat betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49). Samordnaren bedömer att det behöver utredas närmare om hedersrelaterade motiv för ett brott ska utgöra en försvårande omständighet av straffvärdet enligt 29 kap. 2 § . Även frågan om stämpling till brott nämns av samordnaren i detta sammanhang Betänkandet är under beredning i . Vi vill uttrycka vår förståelse för synpunkterna att hedersrelaterad brottslighet ska bedömas som allvarlig. Vi är dock inte beredda att nu ställa oss bakom förslaget om en översyn av den lagstiftning som anknyter till hedersrelaterade brott, utan anser att beredningen av betänkandet om våld i nära relationer bör avvaktas. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Särreglering av hedersrelaterade brott, punkt 28 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1493 av (KD), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2015/16:2681 av m.fl. (KD) yrkande 6. Hedersrelaterad brottslighet är brott riktade mot någon, ofta en släkting, som enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning riskerar att vanära eller ha vanärat gärningsmannens, släktens eller gruppens heder. Syftet med brottsligheten är att förhindra att hedern skadas eller förloras, alternativt att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. Förekomsten av dessa brott hamnar ofta utanför brottsstatistiken eller i spridda brottskategorier, och mörkertalet är utbrett. Jag anser därför att en lagstiftning borde införas som särreglerar hedersbrott i . Med en sådan skulle vi få en tydligare bild av problemets storlek och därefter kunna sätta in nödvändiga åtgärder. En särlagstiftning om hedersbrott skulle också på ett bättre sätt betona allvaret i denna typ av brott. Straffmätning vid hedersrelaterade brott, punkt 29 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:664 av m.fl. (FP). Vi föreslår att det i den s.k. straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § införs en regel som innebär att om ett av den tilltalades motiv för brottet varit att skydda sin eller någon närstående persons eller personers heder baserat på offrets livsstil bör man alltid vid bedömningen av straffvärdet värdera den begångna gärningen som grov. Mordet på fick ett enormt genomslag i medierna – en ung tjej med framtiden för sig mördades för att hon själv ville välja hur hon skulle leva sitt liv. Men det är viktigt att komma ihåg att utsattes för otroligt långtgående frihetsinskränkningar innan hon mördades. Samhället har ett ansvar att visa att frihetskränkningar aldrig får accepteras. Brott som begås av en person eller en grupp av personer mot en enskild individ i syfte att kontrollera personens levnadssätt eller för att straffa personen för sitt livsval till förmån för att upprätthålla sin egen eller någon närståendes rykte innebär alltid allvarliga ingrepp i en persons rätt till privatliv och integritet. För att markera det allvarliga ingreppet, som brott med hedersmotiv innebär för en persons möjlighet att forma sitt eget liv, är det av yttersta vikt att införa en straffskärpning för denna typ av brott. Det är också av yttersta vikt för samhället att markera samhällets avståndstagande från frihetskränkande brott. Eftersom kränkningarna pågår är också den psykiska, och i vissa fall även fysiska, skadeinverkan på brottsoffret större. Det är därför också lämpligt att straffbedömningen av dessa typer av brott alltid bedöms vara grova. var en sann och modig hjälte. Hon har blivit symbolen för 2000-talets svenska frihetskamp. Hennes mod och arbete i humanismens namn, genom att hon tog bladet från munnen och berättade om det hedersförtryck och våld hon blivit utsatt för, möjliggjorde det fantastiska arbete som än fortgår genom organisationer som Glöm aldrig Pela och (GAPF) för att rädda människor som lever i hennes situation . Men det kostade henne även livet. För att hedra betydelsefulla livsgärning bör den föreslagna straffskärpningsregeln bära hennes namn och kallas för lex . Systematiska stölder, punkt 30 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 14. Vi konstaterar att har behandlat bl.a. frågan om bedömningen av systematiska egendomsbrott i sitt betänkande Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Betänkandet bereds i . Beredningen bör inte föregripas. Vi ser därmed inga skäl att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande till regeringen som efterfrågas i motionen. stöld, punkt 31 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 och 2015/16:2681 av m.fl. (KD) yrkande 2. föreslog i betänkande SOU 2013:85 att brottsbeteckningen snatteri skulle bytas ut mot ringa stöld. Rubriceringen snatteri leder tanken till busstreck, vilket inte täcker in hela den brottslighet som omfattas. Det finns ett stort inslag av organiserade stöldligor som är inriktade mot butiksstölder. Värdet av stöldgodset vid dessa organiserade stölder beräknas uppgå till mycket stora belopp. Vi anser att en förändring av brottsrubriceringen till ringa stöld är angelägen eftersom den markerar allvaret i brottsligheten. Metallstölder, punkt 32 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Stölder av koppar och metall har blivit ett allt större problem . Det kan handla om kopparstölder från kyrktak som t.ex. kan leda till omfattande vattenskador och metallstölder från järnvägen som kan få förseningar och olyckor till följd. Problemet med metallstölder är inte enbart svenskt utan förekommer i hela västvärlden. Sådana omständigheter måste leda till att domstolarna ser allvarligt på gärningar av detta slag. Även i övrigt bör samhällets insatser för att motverka den här typen av brottslighet förstärkas. Olovlig identitetsanvändning, punkt 33 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1787 av (SD), 2015/16:1296 av (M) yrkande 3 och 2015/16:13 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:1296 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 15. Offentlighetsprincipen är en internationellt sett unik företeelse med både fördelar och nackdelar. Principen medför att medborgarna har tillgång till stora mängder information, vilket medför möjligheten till en god demokratisk insyn. Men dessvärre kan öppenheten även leda till att enskilda medborgare drabbas av brott. En av dessa företeelser är identitetsstölder. Resultatet av dessa brott är inte bara att handlare eller andra inblandade får problem, utan även att integriteten för de drabbade allvarligt kränks. Av den anledningen bör regeringen skyndsamt tillsätta en utredning om hur denna form av brott bäst kan beivras. Arbetet bör ske i samråd med branschorganisationer och övriga tänkbara remissinstanser. Olovlig identitetsanvändning, punkt 33 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 15, 2015/16:13 av (M) yrkande 3 och 2015/16:13 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1296 av (M) yrkandena 1–3 och 2015/16:1787 av (SD). Att bli utsatt för ett bedrägeri eller bli bestulen på sin identitet innebär en kränkning av integriteten, och offret känner sig oftast väldigt utsatt. Efter det att man fått identiteten stulen krävs även mycket tid och arbete för att få ordning på livet. Efter internets intåg har antalet anmälda bedrägerierna ökat markant. Ett av de stora bekymren som kopplas till bedrägeribrotten är id-kapningar.