bet · H301KrU10 · 2016-04-08 00:00:00 — Attraktionskraften för som nation och alla delar i landet är en viktig framtidsfråga. Kultur med både spets och bredd är betydelsefull som lokaliseringsfaktor. Där måste ligga i framkant för att klara internationell konkurrens. Detta är gynnsamt för att attrahera såväl företagsetableringar och rekrytering av arbetskraft som främjande av besöksnäringen. Det finns en stor internationell marknad för besökare till som vi kan attrahera genom att utveckla vårt kulturliv och ta till vara våra kulturmiljöer. För att fler människor ska kunna få nya och vidgande kulturella intryck vill vi både sprida och utveckla vårt kulturliv genom internationella kontakter. Det kan exempelvis ske genom samarbete med vänorter, ökad aktivitet inom området via våra ambassader och konsulat och genom direkt utbyte mellan aktiva kulturutövare. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:3021 (C) yrkande 4 bifallas. Motion 2015/16:751 (V) yrkandena 2–4 bör avslås. Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:751 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Kulturen spelar en central roll i ett demokratiskt samhälle. Ett lands kulturpolitik speglar dess syn på människan, både som skapare och som mottagare av det som skapats av andra. Kulturell mångfald är i grunden en fråga om demokrati, yttrandefrihet och jämlikhet och någonting som berikar oss alla. Därför behövs det en progressiv kulturpolitik som bl.a. präglas av normkritiska, feministiska och antirasistiska perspektiv, och som bryter ned de hinder för att utöva och ta del av kulturen som klassamhället skapar. Detta är särskilt viktigt i där främlingsfientliga partier och den högerextrema rörelsen stärker sina positioner och både begränsar våra möjligheter att fritt uttrycka oss genom kulturen och ifrågasätter den fria kulturen. vill att det både ska finnas en mångfald av konst- och kulturyttringar och en kulturell mångfald inom kultursektorn. Detta förutsätter mångfald avseende allt ifrån etnicitet, språk, kön, ålder, klass, funktionalitet och sexuell läggning till yrkes- och utbildningserfarenheter inom kultursektorn. I rapporten av vem? av Myndigheten för kulturanalys framgår att av de 10 000 anställda i kultursektorn har utländsk bakgrund, en nivå som i princip varit . har dock andelen personer med utländsk bakgrund i befolkningen i stort ökat, vilket innebär att kultursektorns samhällsspegling inte bara är oförändrad, utan har försämrats. menar en översyn av den politiska styrningen och uppföljningen av mångfaldsuppdragen till kulturinstitutionerna bör göras i syfte att öka politikens effektivitet och träffsäkerhet. Detta utan att inkräkta på centrala principer om kulturens autonomi och människors integritet, och utan att reducera mångfaldsbegreppet av mättekniska skäl. Personalens sammansättning utgör bara en av flera viktiga pusselbitar när det handlar om mångfald. Publikens sammansättning och kulturens innehåll är minst lika betydelsefulla. I detta arbete bör det ingå att se över mångfaldsuppdragen till kulturinstitutionerna i syfte att de ska förtydligas. För att uppnå en högre grad av jämställdhet, jämlikhet och mångfald behöver bl.a. köns-, klass- och maktfördelning inom kulturlivet synliggöras i den byråkratiska och politiska sfären. Det bör därför tillsättas en utredning som får till uppgift att ta fram ett kunskapsunderlag och förslag på konkreta åtgärder för att öka mångfalden, jämlikheten och jämställdheten inom kultursektorn. Mångfaldskonventionen, konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, är det första multilaterala juridiskt bindande internationella avtalet på kulturpolitikens område och främjar interkulturell dialog och respekt för kulturella rättigheter. Det finns i en kulturpolitisk struktur med stöd till kulturlivet och andra insatser som främjar och skyddar mångfalden av kulturuttryck. Det behövs dock ett utvecklingsarbete i fråga om att skapa en större medvetenhet och kunskap om konventionens innehåll. Det bör tas fram en strategi för att både öka kunskapen om mångfaldskonventionens innehåll och stärka konventionens roll vid utformningen av olika kulturpolitiska insatser. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:751 (V) yrkandena 2–4 bifallas. Motion 2015/16:3021 (C) yrkande 4 bör avslås. Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 6 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). anser att internationellt utbyte är en naturlig del av vårt samhälle och att kulturella utbyten varken ska hindras eller forceras. Den svenska kulturen har alltid hämtat intryck och influenser från omvärlden, men detta har skett naturligt varefter folk tar till sig nya idéer från andra. välkomnar även de satsningar som gjorts för att etablera det svenska kulturlivet utomlands, kulturellt utbyte handlar lika mycket om att visa upp den svenska kulturen som att se och respektera andra kulturer. I motsats till utskottsmajoriteten stödjer inte fristadssystemet. Människor som söker skydd har ett ordinarie asylsystem att vända sig till i . Ur principen om lika behandling bör alla skyddsbehov prövas i det systemet utifrån de riktlinjer som finns, framför att skapa särlösningar utanför systemet. Mot bakgrund av ovanstående och det arbete som i övrigt pågår är inte beredda att förorda tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:751 (V) yrkandena 2–4 och 2015/16:3021 (C) yrkande 4. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:192 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om att skapa en nationalscen i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:602 av m.fl. (S): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kulturen som drivkraft för tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:751 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av den politiska styrningen och uppföljningen av mångfaldsuppdragen till kulturinstitutionerna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning som får till uppgift att ta fram ett kunskapsunderlag och förslag på konkreta åtgärder för att öka mångfalden, jämlikheten och jämställdheten inom kultursektorn och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram en strategi för att både öka kunskapen om mångfaldskonventionens innehåll och stärka konventionens roll vid utformningen av olika kulturpolitiska insatser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:781 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om dokumentation av 100-åringars livshistoria och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1445 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ytterligare tillgängliggöra kulturverk och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2023 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skjuta till extra finansiering för att synliggöra och i vårt land och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kulturens egenvärde i samhället men också dess betydelse för bl.a. jobb och tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet kring ämnet kultur och hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt riktat nationellt stöd till kommunerna för kulturverksamhet inom äldreomsorgen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2410 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ompröva fördelningen av kultursamverkansmedlen enligt en fördelningsnyckel som bättre avspeglar dagens kulturaktiviteter ute i landet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2589 av m.fl. (M): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om äldre människors delaktighet i kulturlivet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2888 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system för kulturpeng och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2987 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla till en nationell sommarscen för för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att främja ett brett kulturliv där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla kultursamverkansmodellen och inrätta nationellt kulturhuvudstadsår och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för de nationella aktörerna att sprida sin verksamhet i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka det kulturella utbytet med övriga världen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningar för ett kulturliv i världsklass och tillkännager detta för regeringen. [1] Europeana lanserades 2011 som en portal för digital stillbild, ljud och rörlig bild med tillhörande metadata genom rådsslutsatser som rekommenderade medlemsländerna att öka sina insatser för digitalisering och digitalt bevarande av kulturarvet. kan man söka bland ca 50 miljoner objekt som laddas upp via portalen från olika minnesinstitutioner i medlemsländerna. ska vi behandla betänkandet Kultur för alla, där 20 motioner från allmänna motionstiden behandlas. Där finns också ett tillkännagivande till regeringen rörande erfarenhet och forskning om kultur och hälsa. Alliansregeringen vidtog en rad åtgärder för att främja utvecklingen av kultur och kulturarbete runt om i . Den samverkansmodell som trädde i kraft , en modell för att fördela statliga medel till regioner och kommuner, har visat sig vara väldigt framgångsrik. Om detta vittnar inte minst alla de kulturskapare, föreningar och beslutsfattare som framfört sina åsikter i den utvärdering som kulturutskottet genomförde . Reformen har inneburit ökat inflytande regionalt och kommunalt. Men det finns en del förslag till förbättringar, bland annat gällande dialog mellan rikspolitiker och kommunal- och regionpolitiker. Man har även sett att nya verksamheter inte har fått medel till del. Det är ett arbete som pågår. Kulturen bidrar på många sätt till vårt välbefinnande. Det finns forskning som visar att den har stor betydelse för vår hälsa. Tillkännagivandet till regeringen handlar om att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet i utformningen av en framtida kulturpolitik. Människor som deltar i kulturlivet har en bättre hälsa och lever . Alliansregeringen avsatte forskningspengar just för forskning om kultur och hälsa. Vid inrättades också en centrumbildning för kultur och hälsa. Här lyfter man fram forskning som visar att människor som deltar i kulturlivet har bättre hälsa och lever . Kulturen har stor betydelse för kreativitet och innovation samt för hjärnans läkningsprocesser efter till exempel en stroke. har lagt fram förslag om nordiskt samarbete när det gäller kulturens betydelse för hälsan. En avhandling vid visar att kultur ger livskvalitet i form av viktiga sociala, kulturella och hälsorelaterade värden. Detta bredare sätt att värdera kultur bör man ta större hänsyn till vid beslut om kultursatsningar, anser vi. fick 2011 i uppgift av regeringen att fördela medel för att främja människors delaktighet i kulturlivet genom kulturupplevelser såväl som genom eget skapande. Alla vårdgivare gavs möjlighet att söka bidrag. Erfarenheterna från dessa projekt är mycket goda. De har inneburit en satsning på kultur för äldre. Alliansregeringen satsade över 100 miljoner ytterligare, och vi vill ha fortsatta satsningar på ett projekt likt skolans med en skapande äldrevård. Under alliansregeringen inleddes även ett samarbete med regioner och landsting om kultur som hjälpmedel för att förebygga sjukfrånvaro, Kultur på recept. Det gäller att prioritera rätt när resurserna är begränsade. Det är ju också skattebetalarnas pengar vi använder. Vad har vi då sett för satsningar på kultur för alla? De satsningar från regeringen som ofta förs fram riktar sig framför allt till barn och unga, eller kanske till deras föräldrar, som slipper betala en del av musikskoleavgiften. De riktar sig även till vuxna som kan ta sig själva till museer och turister som tar sig hit själva. På detta läggs i vad regeringen framför som en stor satsning. För oss är det viktigt att kulturlivet kommer äldre till del. Äldre boende på vård- och omsorgsboenden har oftast ingen möjlighet att ta del av det kulturutbud som finns utan är beroende av att kulturen kommer till dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Regeringen anser i detta fall, vilket framgår för den som läser betänkandet, att det är en angelägenhet att se till att de äldre får kultur. Här har man en helt annan åsikt än när det gäller den kommunala . Den om någon är väl en verksamhet. Här får föräldrar en sänkning av avgiften eller en avgiftsfri skola, medan äldre ligger kvar på sitt äldreboende. Det finns många goda exempel på hur personer och verksamheter arbetar för att öka äldres tillgång till och möjlighet till besök. Det gäller till exempel många privata museer. Det finns samarbete med som arrangerar visningar för personer med demensdiagnos och deras anhöriga. Det finns privata museer som just för kulturen till äldre som inte tar sig till museet själva. Det är goda initiativ som tyvärr försvåras av regeringens reform med fri entré som bara ger en ensidig subvention till de statliga museerna. Kulturen bidrar också stort till jobb och tillväxt. Kreativa näringar står för en stor del av de näringar som växer. Det är näringar som också bidrar till regional utveckling. Det kan vi se i med hem, i med , och i där Artipelag är den största arbetsgivaren. Om man på allvar vill främja tillväxten och se till att redan befintliga företag växer är det kanske inte enstaka bidrag till kultur som är det viktigaste utan att se till att möjligheterna att driva verksamheter förbättras. Av avgörande betydelse för alla typer av företag är storleken på arbetsgivaravgifter, skatter, regelkrångel, upphandlingar, neutrala konkurrensförutsättningar, och så vidare. Vi vill till exempel utreda produktionsrabatter vid producering av film. Det skulle kunna vara en väg att dra till sig intresset för att filma i . Det är 17 länder inom EU som har sådana rabatter. De är således mer attraktiva val att välja att filma i. väljs där bort. Vi behöver också samarbeta mer över utskotts- och departementsgränser då många utmaningar spänner över flera områden. För kulturskapare och företagare spelar skatter roll, som jag tidigare sa. Det gäller för export och handel likaväl som för utbildning. Vad gör regeringen? har i varje fall inga nya medel att disponera för kultur för äldre. I ställer för att skapa möjligheter, se privata initiativ och arbetsplatser som växer fram försvårar man för dem och gynnar endast statliga och kommunala verksamheter med mer bidrag. Regeringen väljer till och med ut vilken kultur som människor ska ha råd att ha tillgång till. Det är gratis för familjerna att gå in på , men man höjer till exempel avgifterna för bio. Det omöjliggör också etableringar och nya satsningar. Det är tråkigt när man ser så många entreprenörer som startar musikskolor, museer, teatrar eller kulturcentrum som alla bidrar till ett rikt kulturliv i . Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservationerna 2 och 5 och i övrigt till utskottets förslag i betänkandet. I vår senaste höstbudget hade vi en röd tråd med en rad satsningar inom folkhälsan. Må bra vill vi nog alla göra. Att man mår bra när man tar del av eller är en del av kulturen vet vi alla om. Det är ingen slump att man använder sig av just kulturen vid till exempel rehabilitering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla behandlar vi betänkandet Kultur för alla, och det är det vi sverigedemokrater har betonat i vår höstbudget - kultur för alla. Det ska inte spela någon roll om man är ung eller gammal, frisk eller sjuk. Alla ska i största möjliga mån ha tillgång till och möjlighet att delta i kulturverksamheter. I vår reservation 3 skriver vi om de äldres rätt till kulturen. Till skillnad från andra grupper i samhället har våra äldre fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Hur ska de då kunna köpa en biobiljett, en teaterbiljett eller betala en terminsavgift? uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt. Det är därför vi föreslår en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. Jag kommer ihåg när min mormor hamnade på äldreboende. Från tryggheten i sin bostad med sin älskade katt hamnade hon på ett boende med främlingar. Det märktes snabbt att det sociala umgänget inte var detsamma, och min mormor trivdes allt mindre med sitt liv. Att våra äldre som tjänat vårt land tvingas att leva så är inte acceptabelt. Det sociala umgänget spelar en oerhört viktig roll och alltmer ju äldre vi blir. Utan det tynar vi bort. Inledningsvis nämnde jag att vi alla mår bra av att delta i och vara en del av kulturen. Kulturen kan ge mening i livet och föda livsglädje. Här har ni alla ett konkret exempel på vad som händer när vi tar del av den. Därför satsar vi i vår budget på kultur i vård och omsorg och skapande äldreomsorg. Kultur i vård och omsorg finns redan i , och vi kan se att det fungerar. I har man fördelat medel via Den kulturelle spaserstokken. Målet med satsningen är att sköta högkvalitativ konst- och kulturförmedling till äldre, ge förutsättningar för ett utökat samarbete mellan kulturen och vård- och omsorgssektorn samt säkerställa att ett brett kulturutbud finns tillgängligt för äldre i deras vardag. Vi vill se liknande verksamhet i . Skapande äldreomsorg växer i våra kommuner, och det är glädjande. Tanken med skapande äldreomsorg är att kulturen ska följa människan genom livet. Av samma anledning anser vi att kulturen har en viktig roll tidigt i våra liv. Därför har vi vår satsning på skapande skola. Vi vill med skapande äldreomsorg säkerställa att alla i största möjliga mån erbjuds kulturverksamheter. Därför anser vi att satsningen bör struktureras på nationell nivå. Jag yrkar bifall till reservation 3. Angående vår motivreservation vill jag kort kommentera att det är av principiella skäl vi har denna. Vi tror inte på ett mångkulturellt samhälle. Det har inte fungerat, och det kommer förmodligen aldrig att göra det heller. Vi måste börja acceptera att alla länder har sin egen unika kultur. Att börja blanda ihop olika kulturer och hoppas att det skapar en gemenskap och en igenkänningsfaktor hos varandra är inget annat än naivt. Vi sverigedemokrater prioriterar sammanhållning. Det är med sammanhållning vi lyckats bygga vår välfärd, och det är med sammanhållning vi ska upprätthålla den. Jag står bakom motivreservationen men yrkar inte bifall till den för tids vinnande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Jag vill inleda med att säga att jag står bakom samtliga av och Alliansens gemensamma reservationer, men jag väljer här att endast yrka bifall till reservation nr 1. Vi behöver kulturen för att leva. Kulturen har sitt egenvärde. Ett kulturliv där alla är välkomna och kan delta är en viktig kraft för ett samhälle som håller ihop på lång sikt. För mig och är det därför viktigt och väsentligt att kulturen är just tillgänglig. Jag skulle vilja definiera det som att tillgänglighet till kultur bärs upp av tre ben. Det ska inte spela någon roll om man har någon funktionsnedsättning. Det ska inte spela någon roll vilken social eller ekonomisk situation man lever i. Det ska inte spela någon roll var i landet man bor. Kulturen ska finnas till för alla. Kulturen ska vara möjlig för alla. Betänkandet vi debatterar har just . Då är det också viktigt att kulturen når alla i vårt vidsträckta land. är ett smörgåsbord med ett brett utbud av olika kulturupplevelser. finns det ett stort värde i att lyfta fram såväl stora som mindre städer i kulturens strålkastarljus. var europeisk kulturhuvudstad 2014, European Capital of Culture. Det satte - men också regionen, liksom hela - på den europeiska kulturkartan. Hur kan vi bygga vidare på det? Ett sätt att skapa fortsatt såväl nationellt som internationellt intresse för vårt kulturliv är att inrätta ett nationellt kulturhuvudstadsår, som föreslår. idé om ett nationellt kulturhuvudstadsår är att en svensk stad får status av att vara nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Den här idén finns redan i . Där ville man arbeta vidare på framgången när var europeisk kulturhuvudstad 2008. Framgången där visade sig också i social och ekonomisk utveckling för regionen. Man beslöt då att låta en stad i bli nationell kulturhuvudstad, "UK ". Vi kan alltså se att ett rikt kulturliv bidrar till att skapa en attraktiv miljö att bo och verka i och därmed också bättre förutsättningar för lokal och regional utveckling. Att skapa en nationell kulturhuvudstad i skulle sätta strålkastarljuset på spännande kulturupplevelser över hela landet. Städer som skulle få chansen att visa upp och utveckla sitt kulturliv. Uppdraget som nationell kulturhuvudstad skulle ge en vitamininjektion i samhället och bidra till tolerans och företagande, liksom till lokal och regional utveckling, samt därtill stärka på den internationella kulturkartan. Kulturen har en stor roll i vårt samhälle. Jag vill påstå att kulturen är en omistlig del av mänskligt liv. Därför är också kulturen en viktig uppgift för samhället. Här är kultursamverkansmodellen en viktig motor för att utveckla kulturen i just hela landet. Med en väl genomförd dialog och ett gott samarbete inom regionen får också kulturlivet ett uppsving. Kultur är också en viktig utvecklingspotential inte minst när det gäller den regionala tillväxten, som vi har talat om . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla har en global topposition när det gäller kreativa näringar. Det är något som vi ska vara stolta över och se till att utveckla vidare. Det finns kort sagt en potential i hela landet, och det finns stor kompetens inom kulturområdet över hela landet. ligger mycket nationell expertis i storstäder, främst i vår huvudstad. Det gör att vi missar massor av talang och kreativitet ute i landet som borde komma fler till del. Det är inte särskilt hållbart. För att fler ska kunna ta del av, delta i och utveckla kulturen bör vi hitta en ny modell som gör att vi lyfter fram spetskompetensen där den finns i landet. Som jag ser det borde det ske i samverkan mellan regionerna och staten, kanske genom en ny modell för den nationella kulturpolitiken. Varför då inte en modell som bygger vidare på de tankar som har gjort samverkansmodellen framgångsrik?