bet · H401FöU1 · 2016-12-05 00:00:00 — Med utgångspunkt i utredningen om Kust-bevakningens rättsliga befogenheter (SOU 2008:55) välkomnar utskottet därför en kommande proposition om att utveckla rättsliga befogenheter för att på ett mer effektivt sätt kunna ingripa för att bekämpa brott och upprätthålla ordningen som man också fortsättningsvis ska kunna biträda framför allt polisen i sådana sammanhang. Det är viktigt att regeringen avsätter finansiella medel för planerad verksamhet. Då regeringen ännu inte har lämnat propositionen till finner utskottet inte skäl att vidta några åtgärder på området , varför motion 2016/17:3412 avstyrks. När det gäller kommunikationssystemet välkomnar utskottet att regeringen redovisar en fortsatt ökad anslutning till och att regeringen därför bedömt att systemet nått en ekonomisk stabilitet efter att stödfinansiering av driften genom anslag upphört. Då utskottet anser att en välordnad alarmeringstjänst och är viktiga förutsättningar för samhällets förmåga att kunna hantera olyckor och kriser välkomnar utskottet de utredningsinitiativ som regeringen har beslutat om på området. I fråga om strålsäkerheten noterar utskottet regeringens bedömning att avvecklingen av kärnkraftsreaktorer, som ägarna beslutat om, kan påverka finansieringen av verksamhet. Utskottet välkomnar regeringens arbete med att se över hur framtida kostnader kan täckas. , har i sina motioner föreslagit en annan anslagsfördelning än regeringen. Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan anser utskottet att bör bifalla proposition 2016/17:1 utgiftsområde 6 punkt 8 och bör avslå förslagen till anslagsfördelning i motionerna 2016/17:3203, 2016/17:3412, 2016/17:2899, 2016/17:3424 och 2016/17:3207 (yrkandena 1 i dessa). Utskottet kan konstatera att den ingångna överenskommelsen om försvarspolitikens inriktning mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggör flera nya och viktiga förstärkningar när det gäller anskaffning av försvarsmateriel. Utskottet vill understryka att tillgången till nödvändig materiel är en förutsättning för att utveckla krigsförbandens operativa förmåga. I förra årets budgetbetänkande anförde utskottet att man i likhet ned regeringen såg allvarligt på avvikelserna i investeringsplaneringen och välkomnade att regeringen avsåg att följa utvecklingen noggrant när det gäller eventuella operativa konsekvenser. Utskottet utgick vidare från att skulle få nödvändig information om såväl operativa som ekonomiska konsekvenser av avvikelserna. I budget-propositionen redovisar regeringen 24 större pågående materiel-projekt. För knappt hälften av dessa redovisar regeringen även avvikelser i form av förseningar eller ökade kostnader. När regeringen redovisar eventuella avvikelser i förhållande till ursprungsplaneringen eller faktiska beställningar ger det utskottet en tydlig information av hur ett materielprojekt utvecklas. som utskottet värdesätter att regeringen tagit flera viktiga steg när det gäller att förbättra möjligheter i fråga om att följa upp pågående materielprojekt och att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå ser utskottet på de redovisade avvikelserna med viss oro. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att ett arbete påbörjats för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen. Antalet förseningar fortsatte att vara högt , även om antalet har minskat . Utskottet bedömer att förseningar och behov av ekonomisk omplanering bidrar till att materieluppfyllnaden av krigsorganisationen är lägre än vad som hade varit önskvärt, vilket även regeringen konstaterat i budgetpropositionen. Problembilden är komplex, och utskottet anser att det finns ett behov av att utveckla kompetenser samt effektivisera processer och rutiner för att minska ledtider och risker i materielförsörjningen. Utskottet välkomnar det faktum att Försvarsmakten och vidtagit åtgärder i denna riktning och att regeringen avser att följa myndigheternas fortsatta utvecklingsarbete . De utmaningar som försvarets stora omsättnings-, nyanskaffnings- och uppgraderingsbehov innebär måste hanteras. Med utgångspunkten att Försvarsmaktens operativa behov ska vara styrande för materielförsörjningen ser utskottet inte skäl att förändra materielförsörjningsstrategin och de principer för materielförsörjning som fastställts för att tjäna detta syfte. kan utskottet konstatera att Försvarsmakten i sitt underlag till den försvarspolitiska inriktningsproposi-tionen föreslog ett antal prioriterade åtgärder som inte rymdes inom de förstärkta anslagsramar som regeringen föreslagit. Utskottet bedömer därför att en operativ balans även måste säkerställas på och att en samlad strategisk avvägning och prioritering för materielförsörjningen måste utarbetas. Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen aviserat att en utredning ska tillsättas för att se över det samlade långsiktiga materielbehovet. Regeringens redovisning i propositionen av materielförsörjningen och avvägningarna inom den aviserade planeringsramen gör att utskottet inte anser att det krävs ytterligare åtgärder. Utskottet anser därför att bör bifalla regeringens förslag till beställningsbemyndiganden och bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som framgår av bilaga 5. Utskottet föreslår att bifaller regeringens alla förslag till bemyndiganden att för olika ändamål besluta om lån och krediter i med de begränsningar som regeringen har angett. Utskottet gör ingen annan bedömning än den som gjordes tidigare vid beredningen av budget när det gäller den kredit som regeringen föreslagit för utnyttjande i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Därmed föreslår utskottet att proposition 2016/17:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 4 och 6 bifalls och att yrkande 78 i motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) avslås. Utskottet delar regeringens bedömning att de nya investeringsplanerna kan förbättra förutsättningarna för en långsiktig strategisk styrning av materiel-försörjningen och ser dem som ett viktigt led i regeringens arbete med att förbättra regeringens redovisning till . Utskottet anser att en utgångspunkt för materielförsörjningen måste vara intresset av operativ effekt, kostnadseffektivitet, rationalitet och ekonomisk balans, vilket regeringen också anfört i budgetpropositionen när det gäller de väsentliga säkerhetsintressena. Utskottet bedömer att detta gäller materielförsörjningen i stort och noterar att regeringen redovisat att omkostnader motsvarar av de fakturerade intäkterna och att dess projektrelaterade myndighetskostnader enligt investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel bedöms uppgå till . Detta bör jämföras med de för att vidmakthålla arméstridskrafternas försvarsmateriel eller de för att vidmakthålla marinstridskrafternas försvarsmateriel. I fråga om ekonomisk styrning har både regeringen och utskottet års budgetprocess beskrivit förslag om att föra upp myndighets-kostnader på ett särskilt anslag på statens budget och utskottet välkomnar precis som då regeringens arbete med att förändra processen för investeringar i försvarsmateriel. Utskottet vill understryka att behovet av att regeringen fortsätter verka för kostnadseffektivitet och rationalitet kvarstår. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för såväl anskaffning som vidmakthållande av försvars-materiel –2028 och att godkänner investerings-planen för krisberedskap –2020 som riktlinje för Myndigheten för samhälls-skydd och beredskaps investeringar. Utskottet föreslår att bifaller punkterna 2, 3 och 7 i proposition 2015/16:1 utgiftsområde 6 och att avslår motionsyrkandena 3–6 i motion 2016/17:1084, yrkandena 25, 30, 32 och 33 i motion 2016/17:2497, yrkandena 51–55 i motion 2016/17:2899, och yrkande 21 i motion 2016/17:3204 med hänvisning till det som utskottet har anfört om materielanskaffning under förslaget om beställningsbemyn-diganden. Bemyndigande att upplåta och överlåta viss materiel Utskottets förslag i korthet avslår regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. avslår därmed proposition 2016/17:1 utgiftsområde 6 punkt 5 och bifaller motion 2016/17:3424 av m.fl. (L) yrkande 2. Jämför reservation 5 (S, MP, V). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. Regeringen anförde i inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Regeringen anförde i samma proposition att exportstödjande verksamhet bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materiel- och logistikförsörjning samt att export också stärker företagens möjligheter att bibehålla en stark, konkurrenskraftig teknologinivå och den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. Sådan export kan också innebära möjligheter till kostnadsdelning och därmed lägre kostnader för Försvarsmakten för vidmakthållande och vidareutveckling. I denna utveckling mot ökad operativ förmåga i krigsförbanden föreslår regeringen att materiel, som visserligen behövs för statens verksamhet, bör kunna överlåtas eller upplåtas under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020. Upplåtelse eller överlåtelse av sådan materiel som utgör krigsmateriel förutsätter även att ett tillstånd lämnas enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. I motion 2016/17:3424 av m.fl. (L) begär motionärerna att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 (yrkande 2). Bakgrund och tidigare behandling Regeringen har enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) mandat att överlåta viss materiel. En förutsättning för en sådan överlåtelse är att materielen inte behövs för statens verksamhet. I budgetbetänkandet tog utskottet initiativ till att ge regeringen ett bemyndigande som gick utöver det som följer av budgetlagen. bemyndigade då regeringen att besluta om upplåtelse av sådan materiel som kan avvaras till de länder till vilka JAS 39 C/D har upplåtits (bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:115). I sitt ställningstagande anförde utskottet att stridsflygdivisionerna ombeväpnas från JAS 39 C/D till JAS 39 E för att öka den operativa förmågan . Ombeväpningen inleds , men den första JAS 39 E-divisionen blir operativ först efter periodens slut. Utskottet lade särskild vikt vid tillgänglighet i stridsflygsystemet över tiden och att ett ökat flygtidsuttag medges. Detta var för att bidra till att säkerställa den flygoperativa förmågan under ombeväpningsfasen. När utskottet tidigare beredde frågor om exportstöd under föregående ombeväpningsperiod framhöll utskottet att flygstrids-krafternas egen ombeväpning innebar att tillgängliga resurser för att genomföra exportstöd för JAS 39 var begränsade (bet. 2001/02:FöU2). framhöll utskottet i likhet med vad regeringen anför i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att exportstödjande verksamhet bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning och därmed bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga. Att Gripensystemet används av fler länder innebär möjligheter till kostnadsdelning och därmed lägre kostnader för Försvarsmakten för vidmakthållande och vidareutveckling. Avtal om upplåtelse av JAS 39 C/D har ingåtts med andra länder i syfte att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning. Eftersom borde stå fast vid de exportåtaganden som vi har i relation till dessa länder föreslog utskottet att skulle bemyndiga regeringen att besluta om upplåtelse av sådan materiel som kan avvaras till de länder till vilka JAS 39 C/D har upplåtits. Utskottet underströk vidare vikten av att den exportstödsverksamhet som staten genomför utgår från en försvars- och säkerhetspolitisk helhets-bedömning som inbegriper konsekvenserna för Försvarsmaktens operativa förmåga. Om andra bemyndiganden i exportstödjande syfte skulle krävas utgick utskottet i sitt ställningstagande från att regeringen skulle redovisa en sådan helhetsbedömning. När det gäller upplåtelse och överlåtelse av materiel har även före det ovannämnda bemyndigandet beslutat om ett bemyndigande till regeringen som inte varit avgränsat till stridsflygsystemet JAS 39. Bemyndigandet medgav att regeringen i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete fick sälja eller hyra ut försvarsmateriel som inte längre behövdes för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kunde avvaras . Detta skedde med bifall till proposition 2004/05:5 (punkt 2) och det försvarsbeslut som avsåg perioden –2007 (bet. 2004/05:FöU5). Utskottet avstyrker regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. I grunden är dock utskottet positivt till att försvarsmateriel som Försvarsmakten anser sig kunna avvara överlåts eller upplåts genom export. Intäkterna av en sådan försäljning och de ökade möjligheterna till kostnadsdelning med andra länder kan då användas för att höja Försvarsmaktens operativa förmåga. Det gäller särskilt i fråga om stridsflyg-förmågan, där ytterligare länder med JAS 39 kan innebära en betydande ekonomisk avlastning. Utskottet välkomnar därför att regeringen inför en konkret exportaffär återkommer med en begäran om bemyndigande att försälja materielen. Då kan de närmare konsekvenserna av en export bedömas i ett sammanhang. Framtida inriktning för utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den framtida inriktningen för utgiftsområdet. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (L). I motion 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkar motionärerna att försvarsanslaget bör uppgå till av BNP (yrkande 2). Motionärerna ser stora säkerhetspolitiska risker i vårt närområde och menar att risken för att en konflikt uppstår i om möjligt har ökat . I motionen framhålls att läget är mer kritiskt än på mycket länge, och motionärerna menar att det verkar osannolikt att kommer att kunna välja att stå utanför. Behovet av ett starkare försvar var uppenbart 2015 och är det fortfarande. I ljuset av utvecklingen i anser motionärerna att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP. Liberalerna valde att ställa sig utanför uppgörelsen mellan regeringen och övriga allianspartier och därmed också utanför försvarsbeslut. Trots att det nu bara gått den s.k. försvarsöverenskommelsen träffades menar motionärerna att haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi redan är ett faktum. I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) beskriver motionä-rerna att den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , har blivit eniga om att försvaret ska förstärkas med –2020. Motionärerna anser att det är alldeles för lite. Sanningen är enligt motionärerna att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . Länderna i vår närhet har försvarsanslag på av BNP eller har beslutat om det. för-svarsanslag däremot fortsätter att sjunka. var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har enligt motionärerna gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas och att hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . För att garantera rikets säkerhet yrkar motionärerna att anslaget för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig får underskrida av BNP (yrkande 2). Bakgrund och tidigare behandling Vid beslutet om försvarspolitisk inriktning –2020 ställde sig utskottet positivt till avsikten att successivt stärka anslagen och konstaterade att regeringen skulle återkomma i samband med budgetpropositionerna för att kunna tillföra utöver de förstärkningar som redan tidigare aviserats för den aktuella perioden (bet. 2014/15:FöU11). Utskottet behandlade frågan om att utgiftsområde 6 styrs mot en anslagsnivå motsvarande av BNP i budgetbetänkandet . I sitt ställningstagande konstaterade utskottet då att den säkerhetspolitiska situationen har försämrats. Utskottet framhöll också att de förstärkningar som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggör är en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet delar regeringens bedömning av omvärldsutvecklingen och av den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av . agerande i övrigt består utan synbar förändring, och den säkerhetspolitiska situationen i påverkas negativt av konflikten i . Omvärldsutvecklingen understryker vikten av att fullfölja den försvarspolitiska inriktningen och av att förslagsanslaget förstärks. Utskottet anser att de förstärkningar om som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggjort är en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Det är av stor vikt för att verksamheten inom utgiftsområde 6 utvecklas så att de mål som har beslutat för inriktningsperioden uppfylls. Hur väl besluten om försvarets inriktning genomförs blir avgörande för hur behoven under kommande inriktningsperiod kommer att se ut. Regeringens resultatredovisning blir en grund för nödvändiga överväganden inför försvarsinriktningsbeslutet för perioden . Utskottet delar den bedömning som försvarsministern redogjorde för i interpellationsdebatten om vikten av att fokusera på det nu pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade . Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:1084 och 2016/17:2899 (yrkandena 2). Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dimensioneringen av Försvarsmaktens stöd till samhället. Jämför reservationerna 8 (M, C, L, KD), 9 (V) och 10 (KD). I motion 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkar motionärerna att regeringen bör se över användningen av Försvarsmaktens helikoptrar i krisberedskapen (yrkande 1). I motionen framhålls att Försvarsmaktens helikopterkapacitet borde kunna komma till bättre användning i den svenska krisberedskapen. Försvarsmakten har anskaffat ett stort antal medeltunga helikoptrar , och även om användningen för krisberedskapsändamål inte ska vara dimensionerande för försvarets helikoptrar anser motionärerna att en översyn bör göras. Översynen bör inkludera aspekter som hur samordningen med civila myndigheter kan förbättras och att Försvarsmakten ska göra en inventering av hur befintlig och ny utrustning kan användas i krisberedskapen. I motion 2016/17:2469 av m.fl. (V) yrkar motionärerna att det bör utredas hur Försvarsmakten tydligt kan få i uppdrag att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att också kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer. Utredningen bör omfatta extraordinära händelser som omfattar såväl sjöräddning som brandbekämp-ning och naturkatastrofer och i detta sammanhang bör man även se över hur ett eventuellt ersättningssystem kan konstrueras. I motionen framhålls att är ett alltför litet land för att inte samordna och koordinera sina resurser. ska Försvarsmaktens stöd till samhället och andra myndigheter vid behov enbart ske ”inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser”. Att inte utnyttja Försvarsmaktens tillgångar på ett bättre sätt ser motionärerna som ett slöseri med stora samhälleliga resurser. Att samordna Försvarsmaktens kapacitet och dimensionera den för vissa typer av civila behov genom att tillföra relativt små medel skulle kunna spela stor roll för den civila krishanteringen. Det vore också ett ur samhällsekonomisk synpunkt effektivare resursutnyttjande. Försvarsmakten har visserligen kvar uppdraget att stödja de civila delarna av samhället vid en större kris, vilket motionärerna inte ser som tillräckligt. Ett exempel som lyfts fram i motionen är anskaffningen av nytt målflyg. Om Försvarsmakten tar hänsyn till civila behov skulle det i det här fallet kunna handla om att man vid införskaffandet av ett nytt målflyg ser till att de även fungerar för vattenbombning. I motion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) framhålls att Försvarsmakten har en bred roll i samhället (yrkande 3). Motionärerna anser att Försvarsmakten har kompetenser och resurser som skulle kunna spela en stor roll vid olika typer av påfrestningar på samhället, t.ex. naturkatastrofer, terrorhandlingar och allvarliga olyckor. anser de att det har funnits en uttalad tveksamhet såväl på politisk nivå som hos myndigheter att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter har huvudansvaret. I Försvarsmakten finns resurser och kompe-tenser som borde kunna utgöra en del av samhällets beredskap vid allvarliga hot, olyckshändelser och katastrofer. Motionärerna yrkar därför att en utredning bör se över hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälplig vid krissituationer (yrkande 15). Bakgrund och tidigare behandling När regeringen i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140 s. 37) lämnade förslag till en ny försvarspolitisk inriktning redovisade regeringen att Försvarsmakten bör kunna bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Regeringen framhöll att Försvarsmakten i många fall har resurser som saknas inom andra samhällssektorer och som ofta är använd-bara när samhället utsätts för påfrestningar. Det bedömdes som naturligt att dessa resurser kommer till användning när så behövs. Förutsättningen var enligt regeringen att det kunde ges inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmågor och resurser. Stödet skulle normalt kunna inordnas i Försvars-maktens ordinarie verksamhet och fick enligt regeringen varken bli dimensionerande eller utgöra ett hinder för den ordinarie verksamheten vid myndigheten. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) konstaterade regeringen att Försvarsmaktens stöd till polisen med medeltung helikopterkapacitet – som helikopterbataljonen ska planera, öva och ha beredskap för – ställer dimensionerande krav på Försvarsmaktens beredskap och verksamhet. Det innebar enligt regeringens redovisning ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd till civila aktörer ska ges med befintliga förmågor och resurser. Regeringen ansåg att principen fortfarande var giltig och viktig men att den aktuella kapaciteten var så pass unik och vinsterna på samhällsnivå så pass stora att ett avsteg i det specifika fallet bedömdes vara motiverat. Regeringen beskrev utvecklingen av samverkan mellan Försvarsmakten och polisen som angelägen. Som ett led i detta gav regeringen i uppgift att stödja polisens nationella insatsstyrka och vissa andra polisiära enheter med medeltung helikopterförmåga. I budgetpropositionen redovisades att Försvarsdepartementet hade tillsatt en utredare med uppgift att överväga Försvarsmaktens möjligheter att stödja polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet (Fö2013:A).