bet · H301FiU26 · 2016-03-16 00:00:00 — Även när det gäller kostnadsutjämningen används uppgifter om befolkningen vid ett specifikt tillfälle. är det uppgifter om befolkningen som ligger till grund för beräkningen i kostnadsutjämningen. Anledningen till det är att kommuner och landsting ska få information om kostnadsutjämningen . Kostnadsutjämningen består också av fler delmodeller som ska beräknas jämfört med inkomstutjämningen. Det kommunala utjämningssystemet består således av flera olika delmodeller och parametrar och en förändring i systemet skulle kunna få stora konsekvenser för såväl kommuner som landsting. Eftersom det är svårt att få en fullständig bild över vilka dessa konsekvenser är anser utskottet att en förändring skulle kräva en utredning. Utskottet anser därför att eventuella ändringar i systemet bör anstå tills nästa översyn av hela det kommunala utjämningssystemet. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5, 2015/16:1461 av (M) yrkande 1, 2015/16:1907 av (M), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 10–15 samt 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 10. Välfärden är för viktig för att styras med kortsiktiga vinstintressen, och skattemedel ska användas till det de är avsedda för. Ingen vinst ska kunna tas ut på bekostnad av kvaliteten, utan kvaliteten ska vara hög och likvärdig oavsett om skattefinansierad verksamhet bedrivs i privat eller i offentlig regi. Vinstjakt som drivkraft hör inte hemma i välfärdssektorn. En betydande andel av den offentligt finansierade välfärden bedrivs av vinstdrivande företag. Det har bl.a. skapat problem i form av överetablering, ineffektivitet, segregation och brist på likvärdighet. Dessutom finns flera exempel på en försämrad kvalitet i dessa privata företag, bl.a. i form av en lägre personaltäthet i friskolor och på äldreboenden. Det leder till tuffa villkor för såväl personal som brukare. En förutsättning för att privata aktörer ska få verka inom välfärdssektorn ska vara att de tillhandahåller utbildning, vård eller omsorg av god kvalitet. Verksamheter i välfärden ska inte hanteras som verksamheter på vilken marknad som helst. På så sätt kan man höja kvaliteten, garantera en effektivare användning av skattemedel och säkerställa en mångfald av aktörer inom välfärden som ger en reell valfrihet för individen. Som framgår av utskottets betänkande tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22). Efter ett tillkännagivande från om att utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster breddades den pågående utredningen genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:108). Direktivet syftade bl.a. till att öka fokus på kvaliteten, utöka tillståndsplikten och säkra att lika villkor gäller för alla som bedriver välfärd. Utredningens uppdrag är brett och direktiven innehåller många konkreta uppdrag som spänner över en rad områden. Vi anser att motionärernas yrkanden redan har tillgodosetts genom det tilläggsdirektiv som beslutades. Att redan nu ta beslut om åtgärder som utreds anser vi inte är lämpligt. Utredningen måste få tid att göra sitt arbete innan beslut tas om det som utreds. Vi anser att slutresultat och den pågående beredningen av slutbetänkande måste inväntas innan ställning och beslut tas om nya åtgärder. Anställda inom den offentliga sektorn, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 6. Att klara kompetensförsörjningen inom välfärdens verksamheter är en komplex utmaning som inte har några enkla lösningar. För att få fler unga att vilja utbilda sig till och arbeta inom yrken i välfärden krävs en lång rad åtgärder, bl.a. måste utbildning och ansvar löna sig och vidareutbildning måste ge utdelning i framtida löneutveckling. Vidare bör en nationell strategi tas fram av offentliga och privata arbetsgivare och utbildningsanordnare som i samverkan identifierar kompetensbehov och vad som behöver göras för att möta utmaningen. För att klara kompetensförsörjningen bör regeringen också kartlägga och sprida goda exempel och modeller för hur man kan få fler äldre erfarna medarbetare i välfärdssektorn att vilja och kunna stanna kvar längre i sitt yrke. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om kompetensförsörjningen inom välfärdens områden. Teknik och innovationer inom välfärden, punkt 9 (M) Av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 22 samt 2015/16:734 av (M) yrkande 1. Modern teknik och innovationer kan medföra stora möjligheter för såväl brukare som medarbetare i välfärden. Om it och digitaliseringens möjligheter bättre tas till vara i välfärden finns det betydande möjligheter att förbättra kvaliteten, öka tillgängligheten och likvärdigheten. Regeringen bör därför bl.a. ta fram en nationell strategi för att kunna ta till vara innovationer inom hälso- och sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om teknik och innovationer inom välfärden. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:248 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en bred parlamentarisk samling om hur en hållbar finansiering av välfärden för framtiden kan uppnås och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:730 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda de fristående skolornas momskompensation och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:734 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för implementeringen av innovationer inom välfärdsteknologi i samarbete med kommuner och landsting som även tar fram förslag på incitamentsstruktur och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:778 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsynsavgifter för kommersiell service och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:833 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över redovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, L, KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata en mångfald av utövare inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1255 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över det offentliga kommunala åtagandet inför kommande utmaningar gällande befolkningsutveckling och kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1279 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kommun inte får ta ut tillsynsavgifter annat än i samband med tillsynsbesök och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1282 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade principer för avgiftsuttag för vissa myndighetstjänster och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1419 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1461 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata en mångfald av utövare inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1686 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1747 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och utforma system för incitament som gynnar högre produktivitet i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1892 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1907 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lag om valfrihet för alla och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda heltidstjänster till anställda inom offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen 2015/16:2009 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kommunalt ägda bolag som verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad ska kunna agera mer affärsmässigt på densamma, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2274 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2963 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mindre servicenäringars kringkostnader för tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2972 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av kriterierna och därmed tillhörande tillsynsavgifter för tvätteribranschen, för större jämlikhet över landet, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av kopplingen mellan klassificeringen av mindre tvätterier samt kontanthantering och omsättning inom tvätteribranschen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3074 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en generell tillståndsplikt oavsett utförare i välfärden införs och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likvärdiga krav bör ställas på alla utförare i välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på och prövning av ägare och ledning i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att denna prövning ska innebära en ägar- och ledningsprövning inom fristående verksamheter och prövning av anställd ledning i offentligägda verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att denna prövning bör omfatta allmänna lämplighetskrav, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav på ekonomisk uthållighet bör omfatta bl.a. kapitalkrav i syfte att säkerställa långsiktighet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpa sanktioner vid misskötsel av välfärdsverksamheter, t.ex. högre viten eller indragna tillstånd, och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningsmodellerna i större utsträckning bör ha inslag av värdebaserad ersättning för att skapa tydligare koppling mellan kvalitet och ekonomisk ersättning och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inom varje sektor i välfärden bör finnas vissa nationella enhetliga kvalitetsmått och krav där ansvaret för utformning och uppföljning åvilar en myndighet och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta med olika former av kvalitetsgarantier i välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre krav på kvalitet i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge det lokala ledarskapet i välfärden goda förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att politiken ska lämna stort utrymme åt professionen inom välfärden när det gäller hur mål och kvalitetskrav ska nås och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få äldre erfarna medarbetare i välfärden att vilja och kunna stanna kvar längre i sin profession och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten, kommunerna, landstingen och regionerna ska samverka kring investeringar i it och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för att ta till vara innovationer i välfärdens verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3128 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3225 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om valfrihet och mångfald inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. Då har vi kommit till kvällens sista ärende. Jag kommer att tänka på när jag var grabb. , när mamma hade bestämt att vi skulle göra det extra festligt, satt man där och pillade bort de bästa bitarna ur efterrätten, dem som man skulle spara . Men kvällens bakelse har fått en lite besk eftersmak. Vi kan konstatera att när det gäller kommunala frågor och synen på det överskott i välfärden som de privata välfärdsföretagen genererar så har vi lite olika uppfattning. Utskottets majoritet vill nu rikta ett tillkännagivande till regeringen att välfärden mår bra av vinstjakt och kommersialisering. Dessutom är det så att många av dem som väljer att rikta ett tillkännagivande till regeringen inte ens besvärar sig med att komma till kammare för att försvara sitt ställningstagande. I debatten saknar vi i första hand , som först var emot vinster i välfärden men efter taffel med några av de privata välfärdsföretagen nu gör gemensam sak med de borgerliga partierna. Men att komma till kammare och försvara sin ändrade uppfattning, att vinstjakten är förträfflig, vill man inte. Jag tycker att det är både obegripligt och oansvarigt. När välfärden började berikas med andra deltagare än enbart offentliga utförare, , var utgångspunkten att vi skulle bana väg för fler idéburna aktörer. Det handlade om ideella organisationer, kooperativ eller stiftelser. Vid det tillfället kunde inte någon av de ansvariga politikerna förutse en utveckling där välfärden skulle utvecklas till en handelsvara där snabba klipp styr verksamheten. Det finns anledning att stanna upp och reflektera över den utveckling, den marknadisering av vår gemensamma välfärd som vi nu har sett. Jag har uppfattningen att organiseringen av vår gemensamma välfärd ska utgå från elever och lärare men också utifrån de seriösa privata aktörerna, till exempel friskolor som berikar skolvärlden med nya spännande pedagogiska inriktningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Skolan ska handla om elever, rätten till en bra utbildning och goda kunskapsresultat. Omsorgen och vården ska handla om trygghet och omhändertagande. Det är på något sätt grunden i det som vi menar när vi talar om den svenska modellen. Den har utvecklats utifrån en allmännyttig princip. De resurser vi avsätter tillsammans till gemensamma angelägenheter ska också användas till det de är tänkta, alltså att vi gemensamt bidrar efter förmåga och att välfärden finns där när den behövs, fördelad efter behov. Jag vill påstå att välfärdspolitiken i grunden är en fråga om frihet. Den frigör människor från den ekonomiska underordningens nödtvång. Välfärden gör att man inte är beroende av egna ekonomiska tillgångar för att få del av skola, vård och omsorg. Och man måste inte ge upp stora delar av sitt eget liv för att ta hand om närstående som behöver sådana tjänster och inte kan köpa dem på marknaden. Vård, skola och omsorg är viktiga för människors möjligheter och liv. Livschanserna blir mindre när de inte finns. Det betyder att man antingen måste betala själv för att få tillgång till nyttigheterna eller att man hänvisas till andra - familj, släkt och vänner - för att få hjälp. Om man inte har pengar nog för att köpa eller inte har en familj som kan ställa upp med hjälp får man helt enkelt avstå. Därför vill jag nog påstå att det inte stämmer, som en del borgerliga företrädare tycks hävda, att skattefinansierad välfärdspolitik inskränker och passiviserar. Det verkligt frihetsinskränkande och det verkligt passiviserande är vanmakten i att inte kunna göra några egna val utan vara underkastad ett ekonomiskt nödtvång eller underordnad andras behov och andras intressen. Välfärdspolitiken handlar om jämlikhet men lika mycket om frihet. I det ligger också att lyfta fram den betydelse kommunerna har och vikten av att kommunerna ges tillräckliga ekonomiska förutsättningar för att klara sina uppgifter inom välfärdspolitiken. Vi vet att kommunerna är en ryggrad i den svenska välfärdsmodellen. De är en plattform för välfärden genom sitt planmonopol för att utveckla och bygga bostäder, genom skolan och genom den sociala omsorgen. Ja, det är genom detta som den svenska modellen har utvecklats. Välfärdsmodellen är i grunden som ett hus som står på en solid grund. Men det förutsätter att man håller efter huset, underhåller det och bygger vidare. Om man inte gör det kommer huset att förfalla. Ändå utmärker sig , herr talman. Välfärden är satt under attack. Inte någonstans i vår värld har välfärden blivit så styrd efter marknadens principer, med så många kommersiellt vinstdrivande bolag i den offentligt finansierade skolan och med så många vinstdrivande företag i den offentligt finansierade välfärden. Det är till och med så att de borgerliga partiernas systerpartier - brittiska Tories, norska Høyre och den danska högern - stundom använder som avskräckande exempel. Långtgående privatiseringsreformer bidrar till en nedmontering av kvalitet och likvärdighet, till läraryrkets sjunkande status och till ett fritt fall i kunskapsresultat. Varför den borgerliga Alliansen och , som värnar om en mångfald av utförare och att verksamheten inom välfärdssektorn även fortsättningsvis kan bedrivas i olika drifts- och ägarformer, vill förhindra att vissa angelägna saker ens utreds står skrivet i stjärnorna. Det är faktiskt inte rimligt att vi har tydligare regler för att driva en korvkiosk än för privata utförare inom den sociala barn- och ungdomsvården. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Jag vill påstå att välfärden måste styras utifrån ett antal viktiga principer för att på något sätt vara en del av den svenska modellen, så som vi känner den. Det handlar om krav på demokratisk styrning och insyn. Det ska ges möjlighet till överskott i verksamheten men inte till ohemula vinster. Det handlar om att vi utgår från den allmännyttiga principen att gemensamma medel används till gemensamma angelägenheter och inte delas ut till skatteparadis. På så sätt värnar vi också en verklig valfrihet i välfärden för individen. Det är en välfärd som underlättar för idéburna aktörer att driva verksamhet inom välfärdssektorn. Då kan vi också använda våra gemensamma resurser på effektivaste sätt. Då används de till just den verksamhet de är avsedda för och på ett sådant sätt att de kommer brukarna, patienterna och eleverna till godo. Då kan vi garantera att offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster utformas så att de verkligen säkrar likvärdighet, kvalitet, behovsstyrning och öppenhet och ger grund till den frihet och frigörelse som alla människor är förtjänta av. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till den reservation i betänkande FiU26 Kommunala frågor som är undertecknad av Socialdemokraterna, och : reservation 1, Valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter. Jag vill börja med att förvarna om att jag kommer att använda mer än anmäld talartid. Under Alliansens regeringstid såg vi hur det skapades en stor mängd nya företag inom välfärdssektorn och hemtjänstsektorn. Det fanns flera skäl till detta. Lagen om valfrihet, LOV, uppmuntrade till en mångfald inom välfärden som det fria skolvalet efter hand har gjort att antalet fristående skolor har växt. Inom sektorn hushållsnära tjänster har såväl RUT-avdraget som de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga gjort att allt fler företag startats och att mångfalden och valfriheten stärkts, som många har fått arbete. RUT-sektorn är en viktig del av välfärden för många, inte minst alla de äldre som på detta sätt för en rimlig summa kan komplettera kommunens hemtjänst. Efter regeringsskiftet har många mörka moln börjat hota den positiva utvecklingen. Signaler från politiken är viktiga. Begränsningen av taket för RUT-avdrag har kanske inte i sak betytt så mycket i kronor för de flesta som köper de här tjänsterna. Men signalen att politiken vill begränsa dessa avdrag har redan gjort att antalet jobb blivit mindre, och bekräftar att antalet utförda tjänster minskat. Inom välfärdssektorn är situationen ännu värre. Den tillsatta utredningen om begränsning av eller förbud mot vinster i välfärdsföretagen har redan fått ödesdigra konsekvenser. Bankerna har redan blivit mer restriktiva med lån, vilket motverkar både nystart av företag och att befintliga företag kan växa och investera. Även möjligheten att locka privat investeringskapital minskar av samma anledning. Få vill satsa pengar i en verksamhet om man inte kan få tillbaka insatsen plus en skälig avkastning. I en förlängning innebär detta att företagen i välfärdssektorn drar sig för att nyanställa trots att de har behov av detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Enligt en undersökning som är utförd av Vårdföretagarna bland organisationens medlemmar säger två av fem företag att de avstår från investeringar och/eller nyanställningar. Vi får också signaler om att osäkerheten om framtiden gör att ägare till de små välfärdsföretagen, som alla värnar om, ger upp. Ägarna försöker i stället sälja verksamheten till stora koncerner. Detta slår givetvis mot den mångfald som alla vi politiker säger oss vilja värna. Ungefär 250 000 personer eller mer än en femtedel av alla anställda i den svenska välfärden arbetar i privata eller andra fristående verksamheter. Det talas mycket om stora koncerner och riskkapital. Men den privata delen av välfärdssektorn består av ungefär 55 000 företag. Av dessa företag är små, med färre än 20 anställda. Välfärdssektorn är en tydligt kvinnodominerad bransch. Inom vård och omsorg är av personalen kvinnor. Andelen kvinnliga företagsledare inom den privata vård- och omsorgssektorn är . Det kan vi jämföra i näringslivet som helhet. Inom äldreomsorgen är två tredjedelar av företagsledarna kvinnor. Det är obegripligt att en regering som vill kalla sig feministisk är beredd att slå undan benen för en av de sektorer i privat sektor där allra flest kvinnor arbetar och där det är en så hög andel kvinnliga företagsledare. Låt mig som svar till vara extremt tydlig. står bakom den svenska modellen med en offentligt finansierad välfärd. Denna har ett brett folkligt stöd. Just den gemensamma finansieringen kommer ofta på första plats när folk får svara på frågan om vad den svenska välfärdsmodellen är. Men den näst viktigaste frågan är faktiskt rätten att själv få välja skola, vårdcentral eller äldreboende utifrån egna önskemål. Det är också viktigt.