bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Ett antal aktörer med verksamheter för asylsökande och deras etablering besöktes. Vidare togs kontakter med studieförbund, trossamfund och etablerade nationella organisationer med förmåga att snabbt vidta ytterligare åtgärder för att stödja asylsökande och nyanlända. Bland annat fördes samtal med , , och för att undersöka deras möjligheter att snabbt utöka sina verksamheter för att tillgodose det stora behovet av stöd till asylsökande. Under beredningen av propositionen inkom också ett stort antal brev från trossamfund och det civila samhällets organisationer, där samfundens och organisationernas behov av stöd lyftes fram. I propositionen konstaterades att behovet av att snabbt vidta åtgärder till stöd för kommuner, landsting och det civila samhället enligt regeringens bedömning innebar att det fanns synnerliga skäl för att besluta om förkortad motionstid (prop. 2015/16:47 s. 13). Utskottet höll en utfrågning med f.d. statsrådet (bilaga B3). höll utskottet en utfrågning med justitie- och migrationsminister (bilaga B7), och med statsminister (bilaga B12). Utfrågningen med omfattade också granskningsärendet Förra regeringens hantering av flyktingmottagandet. Den delen av utfrågningarna redovisas i betänkandets avsnitt 6.3. Utfrågningarna med och rörde också granskningsärendet regeringens förberedelse inför och agerande under flyktingsituationen. De delarna av utfrågningarna redovisas i betänkandets avsnitt 6.1. anförde inledningsvis följande. I anmälan tas den migrations- politiska överenskommelsen upp. Konstitutionellt sett fanns det 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. enligt inte några tveksamheter i fråga om ingåendet av denna påpekar att han under sina år som statsråd höll informerad, deltog i debatter i kammaren och svarade på interpellationer och skriftliga frågor om sitt ansvarsområde i regeringen. har socialförsäkringsutskottet haft överläggningar med regeringen i frågor på migrationsområdet. Mandatperioden –2010 hölls överläggningar samt information med Mandatperioden –2014 hölls överläggningar samt information med . En överläggning hölls med deltagande i var i det närmaste fullständigt med en närvaro vid 36 av sammanlagt 40 sammanträden i , då Regeringens ståndpunkt fick stöd vid samtliga tillfällen när det efterfrågades. I den fortsatta utfrågningen framkom sammanfattningsvis följande. fråga rörde huruvida volymen (av antalet asylsökande) går att påverka. en fråga hade menat att volymerna gick att påverka medan statsministern ska ha sagt det inte gick. området är väldigt svårt att förutse. Det handlar om väldigt många olika saker som får människor att vilja flytta på sig. Det handlar om världens oroshärdar, det handlar om vad som händer i andra länder som skulle kunna vara mottagare, det handlar om den ekonomiska och politiska utvecklingen i de här länderna och det handlar också om vad som händer i . kommer naturligtvis människors egen vilja och deras längtan och frihets- Det är emellertid viktigt för ett parti som vill stå i framkant av samhälls- utvecklingen att ta samhällsproblem på allvar och erbjuda möjligheten att lyssna på människor. anförde att man hade ett politikutvecklings- arbete i partiet som bedrevs . tankar och idéer som anmälaren tar upp måste naturligtvis sättas i den Regeringen utformade sin politik med utgångspunkt från en händelse- utveckling som naturligtvis ibland handlade om antalet människor som kom och ibland handlade om förutsättningar för att ta emot dem på plats här i Samarbetet på de här punkterna, som dessutom bedrevs i en regering med fyra ingående partier, präglades ibland av att man hade olika uppfattningar i detaljfrågor och övergripande frågor. På en fråga om hur allmänheten ska kunna tolka diametralt skilda besked anförde att ur en strikt konstitutionell synvinkel måste allmänheten förhålla sig till hur regeringens politik bedrivs. På frågan om diskuterat frågan om invandringens volymer med statsministern eller någon annan i regeringen anförde att vid den aktuella tidpunkten stod i begrepp att tillsätta en arbetsgrupp kring migration, integration och diskriminering för att utveckla 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. partiets politik på de här områdena inför den kommande mandatperioden efter valet . I det arbetet diskuterades naturligtvis de här frågorna. Frågor om samordning inom regeringen och mellan olika departement togs upp. anförde att det riktigt viktiga är att kravet på gemensam beredning i upprätthålls. Eftersom det finns en ordning med långtgående självständighet för de olika myndigheterna är det viktigt att regleringsbreven skrivs så att de blir tydliga. Dialogen med kommunsektorn upprätthölls bl.a. i form av möten med företrädare för enskilda kommuner men naturligtvis också för organisationen och Landsting. Centrala utmaningar under tid som statsråd handlade om en effektivare hantering av antalet människor som kom, så att man kunde pröva deras ansökningar snabbare, att se till att de som faktiskt fick ett nej återvände hem snabbare och att se till att de människor som fick ett ja respektive ett nej och som bodde på asylboendena snabbare kunde lämna dem för att antingen gå över i etableringsverksamhet eller lämna . När det gäller beredningen av olika propositioner är intryck att beredningsarbetet rent generellt fungerade bra när det gäller relationen mellan och de myndigheter som ligger under . När det sedan gäller remissinstanserna i övrigt finns det en mångfald av organisationer och institutioner som har synpunkter på regeringens lagstiftningsprodukter. Alla ska naturligtvis ha rätt att framföra sina synpunkter och tankar till regeringen i lagstiftningsarbetet i det här skedet. När det gäller den migrationspolitiska överenskommelsen med och dess beredning anförde att man måste skilja mellan vad som är den konstitutionella aspekten på överenskommelsen och vad som är den politiska. Överenskommelsen mellan de gröna träffades mellan de partierna och var alltså inget regeringsärende. Däremot kom det som ett resultat av överenskommelsen lagstiftningsprodukter som skulle förverkligas. I de delar där lagstiftningsprodukter skulle tas fram hade ett ansvar för beredningen, som togs fullt ut. På frågan om hur remissinstansernas synpunkter togs om hand anförde att regeringen lyssnade på synpunkter som kom in och därefter gjorde avvägningar. ledde detta till att remissinstansernas synpunkter hörsammades, ibland hittade man ett annat synsätt på frågorna osv. Beredningen gjordes naturligtvis med utgångspunkt i det regelverk som finns för att hantera remissvaren. anförde att anledningen till att tidsutdräkterna ibland varierar hänger samman med hur komplexa frågorna är, vilka frågor det är man önskar att remissinstanserna yttrar sig över osv. Man försöker oftast ge . Men ibland är detta av olika skäl inte möjligt, och då förkortas också remisstiden. Frågor om budgetlagen kom upp. uppfattade att uttrycket ”god hushållning” i budgetlagen handlar om hur de resurser har anvisat för en viss verksamhet används. Tittar man på förarbetena till budgetlagen 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. innebär ”god hushållning” bl.a. att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet, att statens medel ska hanteras säkert och att statens tillgångar i övrigt ska förvaltas väl, liksom skulder osv. God hushållning handlar alltså inte om nivån på ett anslag, utan det handlar om hur anslaget används. som nämns i granskningsanmälan utökades ansvarstagandet på det här utgiftsområdet på grund av att antalet människor som sökte hjälp ökade. Men regeringen försökte kontinuerligt förbättra budgethushållningen genom flera olika åtgärder. Till exempel fick i uppdrag att förbättra sin analysfunktion och därmed sin prognossäkerhet. Regeringen strävade också efter att skapa en bättre förutsägbarhet för att kunna åstadkomma ett bättre utnyttjande av de statliga resurserna. När det gäller olika uppdrag i regleringsbrev anförde att en av de utmaningar som finns när det gäller regleringsbreven är att se till att man fokuserar på rätt frågor. Men det handlar också om att se till att inte antalet avrapporteringskrav och avrapporteringsuppdrag till myndigheterna blir för stort. har man också bytt ut mål som har funnits i regleringsbreven och ersatt dem med andra målsättningar. Alla saker kan man kanske inte alltid fokusera på. De resurser och andra myndigheter har till sitt förfogande är begränsade och måste också hushållas med på ett bra sätt. Regeringen förändrade under den tiden var statsråd synsättet på regleringsbrevet och kompletterade det med en instruktion där man skriver in de långsiktiga uppdragen till myndigheterna. De ska finnas i instruktionen och inte i regleringsbrevet. Frågor om prognoser kom upp. anförde att det framgår av regleringsbreven att fick i uppdrag att förbättra sin analysfunktion och prognossäkerhet. Utfrågningen med justitie- och migrationsministern omfattade också granskningsärendet regeringens förberedelse inför och agerande under flyktingsituationen. Ett referat av den delen av utfrågningen finns i avsnitt 6.1 i detta betänkande. En fråga gällde möjligheten att förutse ökningen av antalet asylsökande. anförde att man inte fick något underlag för att kunna göra bedömningen att det skulle öka så pass mycket under så pass . skedde en väldigt snabb ökning. I den situationen var regeringen tvungen att vidta väldigt många åtgärder, vilket den också gjorde, anförde . Till slut fick man konstatera att även om har väldigt bra mottagningskapacitet finns det en gräns också för . Då vidtogs åtgärder och fr.o.m. det minskade också antalet. Och är situationen under kontroll. Åtgärder vidtogs (2015), både i budgeten och andra regeringsbeslut, för att kunna hantera situationen och för att bygga ut kapaciteten. Problemet uppstod lite längre fram , när det blev så pass 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. höga tal att man inte ens skulle klara av boendet längre. Då vidtogs också åtgärder. Rapporter från UNHCR är invägda i de prognoser som gjort. Det här är oerhört svårt att bedöma. De flesta av de europeiska länderna hamnade i precis samma situation. Regeringen tar in information från en mängd olika håll, men den viktigaste informationskällan är , framhöll . Det är bl.a. den som styr medelstilldelningen för myndigheterna. Detta innebar att när regeringen fick underlaget om 74 000 asylsökande, vilket var underlaget för budgetprognosen, kom det att bli alldeles för lite pengar. Därför blev det en extra ändringsbudget, bl.a. med mer till kommunsektorn. Man ska ha viss respekt för att när man lever i en värld som är mer orolig än den kanske har varit kan man inte alltid veta hur saker och ting utvecklas. Då måste man bara se till att ha en grundstruktur som är så pass stark att man klarar situationen. klarade av att ta emot 114 000 människor inom loppet av . De hade tak över huvudet och mat för dagen. Det är det största någonsin har gjort. Det visar på att det trots allt finns en väldigt stark grundstruktur, inte bara i den offentliga sektorn. Det finns också ideella krafter som hjälpte till . I en fråga hänvisades till att statsministern i en intervju sagt att det inte finns någon gräns och att vi ska ta emot enligt de konventioner vi är bundna av. Mot denna bakgrund ställdes frågan vilka konventioner vi bryter mot. svarade att vi inte bryter mot några konventioner. De åtgärder som har vidtagits innebär att man får söka asyl i andra länder än . Man kommer inte vidare till på samma sätt som man gjorde tidigare. Men det är inte så att några människor avvisas tillbaka till några krig eller konflikter. En fråga gällde arbetet i EU. När nuvarande regering tillträdde, hade den tidigare regeringen arbetat kontinuerligt inom EU för att nå ett gemensamt ansvarstagande och gemensamma beslut? Fanns ett sådant arbete dokumenterat, så att det var lätt för den nya regeringen att så att säga ta över den budkavlen? anförde att det enkla svaret på den frågan är: Nej, det fanns det inte. började driva att man måste kunna ålägga länder att ta emot flyktingar, alltså inte bara be utan faktiskt kunna ålägga och ha ett system där man fördelar asylsökande över EU. Något sådant fanns inte i arv från den tidigare regeringen över huvud taget. lyckades (2015) få till stånd och bygga allianser i så pass bra utsträckning att den kvalificerade majoritet som behövdes för att kunna fatta omfördelningsbeslutet kunde skapas. Det var första gången någonsin som EU beslutade att länder måste kunna åläggas att ta emot flyktingar. Det var naturligtvis väldigt omstritt, från en del håll. Om man ska få någon ordning på detta måste alla EU-länder vara med och ta ansvar. som kontinent skulle ha möjlighet att ta det här ansvaret. Men det kan inte bara vara ett fåtal länder – , och – som gör det. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. I den förra regeringen fanns det en allmän inriktning om att se till att fler EU-länder skulle ta emot. Men det som skiljer oss åt är att man måste kunna ålägga EU-länder att faktiskt göra det. Det är en skiljelinje mellan den förra och den nuvarande regeringen. En frågeställare undrade om inte migrationsministern skulle vilja beskriva EU-arbetet som att det är en kontinuerlig process där ett förslag arbetas fram, processas i de ganska omständliga förhandlingar som sker inom EU, så läggs ett nytt förslag till det, och så bygger man vidare på det sättet? Så det fanns en pågående process som den nya regeringen har tagit vidare och lagt till sina På frågan om det är ett korrekt sätt att beskriva händelseförloppet svarade ja och nej. Till den förra regeringens försvar kan sägas att hela frågeställningen kom att ställas på sin spets (2015). är klart att det hade varit lättare att agera snabbt om stigarna redan hade varit upptrampade, allianserna byggda och inriktningen klar, dvs. kunna ålägga EU-länder att ta emot. Det sistnämnda fanns inte. arbete som innebär att vi nu har sådana Det är en stor framgång. Frågan varför regeringen inte vidtog åtgärder tidigare än 2015 för att minska antalet asylsökande ställdes. gränskontrollerna kom på plats . Där fanns det ett underlag från polisen och . Fram till dess var informationen den att det var en ansträngd situation men att man klarade läget. Men till slut hamnade man i ett läge där vi inte längre hade några boendeplatser att fördela, och då måste man agera för att få ned antalet. Vidare togs propositionen om ett gemensamt ansvar för kommunerna för mottagande av nyanlända upp. anförde att det viktigaste argumentet för den är att man klarar en uppgift mycket lättare om man delar på den. det bara är några kommuner som tar det stora ansvaret innebär det naturligtvis att det bara är de som har en stor utmaning. Men om alla kommuner är med och delar på ansvaret efter storlek och förmåga är det klart att uppgiften blir Det har dessutom betydelse för integrationen. En jämnare fördelning av ansvaret innebär att integrationen förbättras. det kommunala självstyret. I en situation där man har ett ojämnt mottagande, man har svårt att få ut dem som redan har fått uppehållstillstånd men som sitter kvar på asylboendena och man har fler som blir beroende av boenden försätts många kommuner i en väldigt svårförutsägbar situation. innebär att kommunerna får mycket lättare att planera framöver. på ett ungefär hur många som kommer att kunna komma till kommunen under detta år, osv. Det är viktigt för det kommunala självstyret att ha den Dessutom är detta ett nationellt åtagande och en nationell 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Utfrågningen med statsministern omfattade också granskningsärendet regeringens förberedelse inför och agerande under flyktingsituationen. Ett referat av den delen av utfrågningen finns i avsnitt 6.1 i detta betänkande. Statsministern anförde inledningsvis följande. Detta ärende fokuserar på hur beredningen har gått till av de produkter som har beslutats av regeringen efter en överenskommelse med oppositionen. För det första: Lämpligheten i att ingå en överenskommelse med oppositionspartier handlar om politiska överväganden och är inte en konstitutionell fråga. Däremot bereds resultatet av politiska överens- kommelser, till exempel en proposition, självklart i vanlig ordning. slöt regeringen en blocköverskridande överenskom- melse med , , och för att klara mottagandet av asylsökande och hantera flyktingsituationen. Den här överenskommelsen har resulterat i ett antal propositioner till , bland andra propositionen om ett gemensamt ansvar för nyanlända och extra ändringsbudget . När det gäller lagförslaget i den extra ändringsbudgeten har beredningen skett skyndsamt. Regeringsformens beredningskrav ger utrymme för flexibilitet och snabb hantering i brådskande fall, vilket också utskottet har uttalat i tidigare granskningar. Det finns också en flexibilitet i Regerings- kansliets interna riktlinjer och rutiner, t.ex. förkortad delningstid. Flexibilitet är nödvändig för att kunna hantera mycket brådskande ärenden. Det här har sammantaget gjort det möjligt att snabbt presentera förslag till och besluta om åtgärder för att kunna hantera flyktingkrisen. Även behovet av den extra ändringsbudgeten , som lades fram , har tagits upp av utskottet. Budgetpropositionen är en mycket omfattande produkt. Förberedelserna inom inför den pågår . Myndighetsdialogen och annan informations- inhämtning, till exempel myndigheternas prognoser verksamhet, är viktiga delar i den processen. Tidpunkten för avlämnande av budgetproposition är reglerad i riksdags- ordningen, och det är inte möjligt att skjuta på ett överlämnande till på grund av en ny prognos. I stället finns möjligheten för regeringen att återkomma och lämna ändringsbudget eller extra ändringsbudget. ändrade prognos och andra myndigheters information till , liksom de övriga åtgärder som regeringen ville genomföra för att underlätta för berörda aktörer att hantera situationen, föranledde behov att lägga en extra ändringsbudget . Av statsministerns svar på ledamöternas frågor framkom följande. Med anledning av frågor om budgetmässiga konsekvenser anförde Löfven att budgetpropositionen måste läggas . Det kan komma en ny prognos dagen efter, men budgetpropositionen måste läggas fram då. Sedan finns det möjlighet att lägga ändringsbudgetar och extra ändringsbudgetar. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. är det utrymme som regeringen har, och regeringen har agerat gjort utifrån den situation som har uppstått . Vidare anförde Löfven att möjliggör att första årets kostnader för flyktingmottagning tas på biståndsbudgeten. också gjort – med en begränsning så att man inte tar hur mycket som helst. Andra åtgärder som har vidtagits är att tidigarelägga utgifter för att Vidare ser man över kostnaderna för flyktingmottagandet och etableringen. ska ha bästa möjliga etablering och bästa möjliga mottagande, med det går säkert att få ned kostnaderna också En fråga ställdes om hur relationen mellan myndigheter och regering har varit och bör vara. Löfven anförde att det finns ett kontinuerligt informations- utbyte, och det finns många informella kontakter som måste hållas för att ha Det är en mycket god ordning. Vidare togs frågan om resurser till vissa ansträngda verksamheter upp. Löfven anförde som exempel att i kontakten med ansåg man att man hade de resurser som behövdes för tillfället. den information som myndigheterna har gett och agerat utifrån det. När det gäller EU-samarbetet anförde Löfven att han hade ägnat en hel del bilaterala samtal, både fysiska möten och telefonsamtal, åt frågan om de länder som bevisligen inte vill göra någonting. Det kom till stånd två beslut om omfördelning – ett och ett – men de har inte alls verkställts i den hastighet och den omfattning som man hade förutsett. På frågor om kommuner och det kommunala självstyret anförde Löfven att liksom i EU hävdar att alla EU:s länder ska ta emot flyktingar därför att man ska dela det ansvaret är det naturligt att alla kommuner gör Flyktingmottagande är en uppgift för landet , och det innebär att landets alla kommuner bör omfattas av uppgiften. Utskottet har i denna granskning granskat beredningen av ett antal propositioner som varit en följd av migrationspolitiska överenskommelser. I avsnitt 6.1 Regeringens förberedelse inför och agerande under flykting- situationen har utskottet granskat hanteringen av den akuta flyktingkrisen . Utskottet har redovisat sina synpunkter i det ärendet i avsnitt 6.1. När det gäller beredningen av de propositioner som behandlas i den nu aktuella granskningen har utskottet inte funnit skäl att anföra några kritiska synpunkter. Utskottet har inte funnit att några formella fel har begåtts. Följande reservationer har avgivits till utskottets ställningstaganden. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i reservationen. Statsministerns underlag under ett samråd med (avsnitt 2.3) av (SD), (V) och (SD). Vid EU-nämndens sammanträde lämnade statsminister information och samrådde inför ett extra möte i med EU:s stats- och regeringschefer dagen därpå. I svarspromemorian från anges att för samrådet hade inte fått ta del av något utkast till gemensamt uttalande från stats- och regeringscheferna och det fanns således inte något formellt underlag att samråda om. Något skriftligt underlag skickades därför inte till inför det muntliga samrådet. Mot bakgrund av de omständigheter som rådde finns det enligt vår mening inte i denna del något skäl att rikta någon anmärkning mot regeringen för det tillämpade förfarings- sättet. Viss oklarhet förefaller dock ha uppstått vid nämndens möte. Vid sammanträdet hade nämndens ledamöter, vilket nämndens ordförande inledningsvis påpekade, tillgång till ett pressmeddelande från kommissionen. Av utredningen har framkommit att statsminister i sina anföranden för sin del hänvisade till ett inofficiellt dokument som hade kommit till del i samband med ett . Vad det var för dokument och vad det hade för status framgick inte vid nämndens sammanträde. Riksdag och regering har gemensamt intresse i att samråden inför ministerrådsmöten fungerar väl och ger goda möjligheter för regeringen att förankra sin förhandlingslinje och för att påverka regeringens agerande. Att eventuella oklarheter under ett samråd ut är en angelägenhet för både och regeringen. Enligt vår mening hade vid det aktuella samrådet funnits utrymme för större tydlighet kring vilket dokument som statsministern hänvisade till för att därmed också kunna klara ut den oklarhet som uppstod. Vi vill i detta sammanhang påminna om tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor (bet. 2015/16:KU16, rskr. 2015/16:206). Vi förutsätter att man i det utredningsarbetet beaktar redovisningen och iakttagelserna i denna granskning. 2015/16:KU20 RESERVATIONER Förra regeringens agerande avseende samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd m.m. (avsnitt 3.4) av (V). Jag vill framhålla tidigare uttalande att kännetecknande för svensk utrikespolitik är det förhållandet att bred politisk enighet råder om inriktningen i stort av de svenska strävandena på detta område, t.ex. beträffande sådana grundläggande frågor som neutralitetspolitiken och allians- friheten. Ett mycket viktigt organ för överläggningar i utrikespolitiska frågor är därvid där regeringen och företrädare från kan komma till tals under de särskilda förutsättningar som gäller där. Jag noterar att samverkar med Nato inom Partnerskap för fred och , och deltar i utbildningar och övningar, liksom att har stått värd för sådana aktiviteter. Genom avtalet sänder signaler till omvärlden om en önskan att öka vår förmåga till samverkan med Nato och övriga anslutna länder. Jag anser därför att detta är ett utrikes ärende av större vikt. I de aktuella fallen förelåg det enligt min mening skyldighet att överlägga med inför regeringsbeslut.