bet · H301UbU17 · 2016-03-29 00:00:00 — När det gäller frågor om fördelning av resurser för forskning och ett resursfördelningssystem som i större utsträckning tar hänsyn till mindre och nyare lärosäten vill utskottet inledningsvis understryka att och regeringen har en viktig roll när det gäller att utforma systemet för att tilldela resurser för forskning till universitet och högskolor på ett sådant sätt att det stimulerar till och skapar förutsättningar för hög kvalitet i forskningen. En ny utvärderingsmodell Fokus för resursfördelning till universitet och högskolor som innefattar kollegial bedömning av forskningens kvalitet och relevans bereds inom . I sammanhanget vill utskottet också framhålla att det är mycket viktigt att forskning och högre utbildning bedrivs i hela landet. På så vis får stora delar av samhället möjlighet att ha en nära kontakt med avancerad forskning och rekrytera högt kvalificerad personal. I propositionen Forskning och innovation gjordes bedömningen att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor borde öka med 2016. I budgetpropositionen fördelades dessa 300 miljoner, men mer resurser än tidigare fördelas till högskolorna och de fyra nya universiteten så att de får bättre förutsättningar att utvecklas. Utskottet vill avvakta arbetet inom () med en ny modell för resursfördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor och den aviserade forskningspolitiska propositionen och avstyrker därmed motionerna 2014/15:962 (S) yrkande 1, 2014/15:2457 (C) yrkande 16, 2014/15:2796 (S), 2014/15:2859 (S), 2015/16:334 (S) yrkande 5, 2015/16:367 (S) yrkande 1 och 2015/16:2168 (S). Forskare och utbildning på forskarnivå Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskares försörjnings- och anställningsformer, doktorander med annan finansiering och forskarskolor för socionomer. Jämför reservationerna 6 (C) och 7 (L). Forskares försörjnings- och anställningsformer m.m. I kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 2 framhålls vikten av att verka för tryggare anställningsformer och att utarbeta tydliga karriärvägar för unga forskare. försvinner enligt motionärerna många färdiga doktorander från akademin eftersom inga anställningar finns att tillgå. I yrkande 3 begärs att det ska bli mer förtjänstfullt för forskare att gå mellan akademin och näringslivet. I motion 2015/16:1031 av m.fl. (S) framhålls vikten av ett transparent karriärsystem med rörlighet för forskare. Det är viktigt att nydisputerade forskare ges möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Otrygg finansiering i början av forskarkarriären och otydliga karriärvägar där formella anställningsförfaranden saknas riskerar att innebära att många väljer bort en akademisk karriär. Doktorander med annan finansiering I motion 2015/16:2886 av (KD) begärs att fler individer ska få möjlighet att disputera. Motionärerna framhåller att det ligger i statens intresse att understödja att kompetenta personer har möjlighet att disputera och nå en doktorsexamen. Enligt motionären bör kvalificerade sökande ges möjlighet att antas som doktorander under förutsättning att de själva svarar för sin försörjning. Så är det i t.ex. . I partimotion 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkande 9 begärs att forskarskolor för socionomer ska inrättas efter den modell med forskarskolor för lärare och förskollärare som alliansregeringen inrättade. Socialsekreterare bör ges möjlighet att gå en forskarutbildning på deltid och vara kvar på sin arbetsplats på deltid. Staten bör bekosta utbildningen medan huvudmännen betalar lönekostnaden, även för den tid som ägnas åt forskarutbildning. Med större forskningsanknytning kan enligt motionärerna arbetet med bättre uppföljning och mer evidensbaserade insatser i stärkas. Bakgrund och gällande rätt Forskares försörjnings- och anställningsformer m.m. Försörjningsformerna för doktorander skiljer sig åt i fråga om social trygghet och ofta även inkomstnivå. Anställning i olika former är vanligtvis den mest fördelaktiga försörjningsformen för doktorander. En anställning ger full tillgång till socialförsäkringssystemet, dvs. sjukförsäkring och föräldraförsäkring samt arbetslöshetsförsäkring. Utbildningsbidraget uppgår till vid heltidsstudier och är tjänstepensionsgrundande, men ger inte rätt till det sociala trygghetssystemet som en anställning gör. Doktoranden har dock rätt att behålla bidraget vid exempelvis sjukdom och föräldraledighet och det kan sedan förlängas med . Utbildningsbidraget ska vara en inledande försörjningsform som sedan ersätts av en anställning som doktorand. Närmare bestämmelser om utbildningsbidraget finns i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Regeringen bedömde i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att doktorander med utbildningsbidrag bör anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. ändrades bestämmelserna i 5 kap. 4 § högskoleförordningen i enlighet med detta. gällde att utbildningstiden som återstod skulle motsvara utbildning. Förändringen innebär att doktorander får med utbildningsbidrag och därmed omfattas av samma sociala förmåner som övriga anställda vid statliga lärosäten. Av () Universitet och högskolor årsrapport framgår att flera lärosäten beslutade att alla doktorander ska ha en anställning, antingen en doktorandanställning eller en annan anställning inom högskolan. –2014 avvecklade flera av lärosätena utbildningsbidragen till doktorander, och andelen nybörjare med doktorandanställning har ökat. var den vanligaste försörjningsformen doktorandanställning bland de studerande på forskarnivå, . Bland övriga försörjningsformer märks bl.a. att av doktoranderna hade utbildningsbidrag, stipendier och anställning inom högskolan (UKÄ rapport 2015:8). Av 4 kap. 12 a § högskoleförordningen (1993:100) framgår bl.a. att en lärare får anställas tills vidare, dock längst , i syfte att läraren ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och få meriter som kan ge behörighet för en annan läraranställning som det ställs högre krav på behörighet för (s.k. meriteringsanställning). Anställningen får förnyas om det på grund av lärarens sjukfrånvaro, föräldraledighet eller andra särskilda skäl krävs ytterligare tid för att uppnå syftet med anställningen. Den sammanlagda anställningstiden får dock omfatta högst . I övrigt gäller i fråga om anställningen lagen (1982:80) om anställningsskydd. ska i syfte att säkra återväxten av framstående unga forskare i se över • hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är doktorander • hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär • hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställningar i högskolan kan motverkas • hur mobiliteten kan öka i fråga om kvinnor och män som är doktorander samt kvinnor och män som tillhör den undervisande och forskande personalen vid universitet och högskolor. En utgångspunkt för utredarens arbete är att den nuvarande anställningsstrukturen enligt högskoleförordningen, utöver bestämmelserna om meriteringsanställning, ska ligga fast. Villkoren och förhållandena för både kvinnor och män ska genomgående belysas och ligga till grund för utredarens förslag. Uppdraget ska redovisas (dir. 2015:74). Av regleringsbrevet för framgår att myndigheten i enlighet med vad som presenterades i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) och beslutades i budgetpropositionen utöver en satsning på för rekrytering av framstående yngre forskare bör finansiera ytterligare för detta ändamål. har beslutat att minst en tredjedel av de beslutade medlen inom varje ämnesområde ska fördelas till unga forskare (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 152). Av regleringsbrevet för framgår att verket i samband med årsredovisningen till () ska redovisa mobilitet bland de yngre forskare som karriärmässigt ligger efter postdoktoral nivå men ännu inte har fått tillsvidareanställning vid ett lärosäte. Redovisningen ska innehålla uppgifter om hur många av de yngre forskare som har sökt respektive beviljats medel som har bedrivit forskning vid annat lärosäte än där de disputerade. Uppgifterna ska vara uppdelade på ämnesområden och kön. Jämställdhetsperspektivet ska speciellt analyseras. ska fr.o.m. årsredovisningen redovisa uppgifter inom alla utlysningarna inom samtliga ämnesområden. Doktorander med annan finansiering I 7 kap. 36 § högskoleförordningen (1993:100) föreskrivs att högskolan till utbildning på forskarnivå bara får anta sökande som anställs som doktorand eller som beviljas utbildningsbidrag för doktorander. Högskolan får dock anta en sökande som har någon annan form av studiefinansiering, om högskolan bedömer att finansieringen kan säkras under hela utbildningen och att den sökande kan ägna så stor del av sin tid åt utbildningen att den kan slutföras när det gäller licentiatexamen eller konstnärlig licentiatexamen och när det gäller doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. har fyra satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare genomförts för att öka antalet forskarutbildade i skolväsendet. har i huvudsak fattat beslut om beviljandet av medel till och inriktningen för forskarskolorna genom behandlingen av budgetpropositionerna –2016 samt den senaste forskningspropositionen. Förordningen (2009:1035) om utbildning på forskarnivå för lärare och förskollärare innehåller bestämmelser om forskarskolorna. Utbildningen i forskarskolorna ska leda fram till en licentiatexamen. I de tre första satsningarna på forskarskolor var målet att lärare och förskollärare skulle genomföra den tvååriga forskarutbildningen av och , vilket motsvarade en studietakt på kombinerat med arbete vid den ordinarie arbetsplatsen motsvarande . I den senaste forskningspropositionen (prop. 2012/2013:30 s. 103) gjorde den förra regeringen bedömningen att studierna för satsningen som beviljats medel –2016 fortsättningsvis normalt bör bedrivas på som läraren eller förskolläraren fortsätter att arbeta vid den ordinarie arbetsplatsen för att behålla kopplingen till den dagliga verksamheten. Detta innebär en sammanlagd studietid . Vidare har det i de tidigare satsningarna betalats ut ett statsbidrag till skolhuvudmännen som täckte av lärarnas och förskollärarnas lönekostnader. I den senaste forskningspropositionen (prop. 2012/13:30 s. 102–103) konstaterade den förra regeringen att kompetensutveckling av anställda lärare och förskollärare i huvudsak är skolhuvudmannens ansvar. Den förra regeringen ansåg därför att det var rimligt att låta huvudmannen ta ansvaret för lönekostnaderna i den fortsatta satsningen på forskarskolor. Staten bör däremot även fortsättningsvis finansiera utbildningsinsatsen. Utskottet har påbörjat en uppföljning av forskarskolorna för lärare och förskollärare. Forskares försörjnings- och anställningsformer m.m. När det gäller frågor om forskares anställningsformer, karriärvägar och försörjning m.m. vill utskottet anföra följande: Utskottet anser att trygga och tydliga villkor är väsentliga såväl för forskarutbildningens attraktivitet som för doktorandernas möjlighet att ägna sig koncentrerat åt utbildningen och forskningen, och därmed för hög kvalitet i dessa. Utskottet vill i det sammanhanget påminna om att universitet och högskolor kan välja att inte alls använda utbildningsbidrag utan anställa doktorander redan från början av forskarutbildningen. Utskottet noterar att var den vanligaste försörjningsformen doktorandanställning, bland de studerande på forskarnivå. Andelen med utbildningsbidrag uppgick till . När det särskilt gäller yngre forskare vill utskottet framhålla att den nuvarande regeringen i sin regeringsförklaring, som presenterades , bland de forskningspolitiska prioriteringarna angav att unga forskares villkor ska förbättras. I linje med uttalandet har regeringen tillsatt som i syfte att säkra återväxten av framstående unga forskare i bl.a. ska se över hur villkoren kan förbättras för kvinnor och män som är doktorander, hur den meriteringsanställning som regleras i högskoleförordningen kan förändras i syfte att skapa en attraktiv forskarkarriär och hur användningen av på varandra följande tidsbegränsade anställningar i högskolan kan motverkas. ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2015:74). Utskottet vill i det sammanhanget även framhålla att universitet och högskolor kan anställa lärare på meriteringsanställningar under längst . Vidare har särskilda medel för rekrytering av framstående yngre forskare. Mot bakgrund av redan vidtagna åtgärder som delvis är i linje med flera motionsönskemål anser utskottet att den pågående och den aviserade forskningspolitiska propositionen ska avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:1031 (S) och 2015/16:2402 (C) yrkandena 2 och 3. Doktorander med annan finansiering För att möjliggöra för fler att disputera vid svenska lärosäten efterfrågar motionären i motion 2015/16:2886 (KD) möjligheten att kvalificerade ska kunna antas som doktorander under förutsättning att de själva svarar för sin försörjning. Utskottet kan konstatera att det av 7 kap. 36 § högskoleförordningen följer att det som motionären efterfrågar redan är möjligt . Motionen får därmed anses tillgodosedd och utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:2886 (KD). När det gäller frågan om att inrätta forskarskolor för socionomer efter den modell med forskarskolor för lärare och förskollärare som varit föremål för fyra statliga satsningar vill utskottet anföra följande: Utskottet anser att det är viktigt att forskarutbildad personal finns inom den offentliga sektorn, och därmed kan bidra till att bygga upp olika verksamheters kunskapsbas och medverka till att stärka kopplingen mellan verksamheten och aktuell forskning, vilket i förlängningen kan bidra till att höja kvaliteten i verksamheten. Utskottet har i linje med detta och inom ramen för sitt arbete med uppföljning och utvärdering beslutat att följa upp forskarskolorna för lärare och förskollärare. Utskottet anser att socionomer/socialsekreterare är en viktig yrkesgrupp inom den offentliga sektorn och, som framgått ovan, att forskarutbildad personal bör finnas inom denna sektor men kan inte ställa sig bakom en satsning på forskarskolor för socionomer. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2015/16:1481 (FP) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om genusforskningens vetenskapliga grund och forskningsanslagens fördelning utifrån kön. Jämför reservationerna 8 (SD) och 9 (M). Genusforskningens vetenskapliga grund m.m. I motion 2015/16:1756 av (M) begärs att statens stöd till genusforskningen ska avskaffas. Motionären menar att statens satsningar på genusforskningen innebär att man tar uttrycklig ställning för en linje i forskningen och ger denna stora resurser. Relevanta genusfrågor bör enligt motionären hanteras som en del i den övriga forskningen. I kommittémotion 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 9 och i motion 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 6 framhåller motionärerna att en stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig genom att inte bygga på vetenskaplig grund. Därför föreslår motionärerna bl.a. att regeringen ska säkerställa att genusforskningen vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Forskningsanslagens fördelning utifrån kön I kommittémotion 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas en översyn av möjligheterna för universitet och högskolor att redovisa forskningsanslagens fördelning utifrån kön. Bristen på jämlikhet i forskningsanslagens fördelning riskerar enligt motionärerna att leda till bristande kvalitet i forskningen. Bakgrund och gällande rätt Av 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. Av 1 § förordningen (2009:975) med instruktion för framgår att myndigheten ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Vidare framgår att bl.a. ska främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde och rapportera i vilken utsträckning hänsyn har tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområden. I förordningen (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) respektive förordningen (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) finns bestämmelser om att båda forskningsråden inom sina respektive ansvarsområden särskilt ska verka för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt att genusperspektiv får genomslag i forskningen. I den nuvarande regeringens regeringsförklaring som presenterades angavs bland viktiga forskningspolitiska prioriteringar att andelen kvinnliga professorer ska öka och forskningsanslagen ska fördelas jämställt. har fastställt (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12) att det ska finnas mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena, och regeringen har , med ett uppehåll åren 2009–2011, angett sådana mål. Rekryteringsmålen omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . Regeringen följer noga i vilken mån lärosätena uppnår rekryteringsmålen. Frågan om nya mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer på lärosätena bereds inom (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 203). Av regleringsbrev framgår att har i uppdrag att redovisa vilka insatser rådet planerar utifrån en analys av hinder och möjligheter för jämställdhet samt att kommentera vilka effekter de genomförda insatserna för ökad jämställdhet har haft. Rådet ska särskilt kommentera ämnesområden där beviljandegraden för bidragsansökningar skiljer sig mellan könen. Av regleringsbrevet för för universitet och högskolor framgår att varje universitet och högskola ska ta fram en plan för hur lärosätet avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115), t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning. Planen ska innehålla utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som lärosätet avser att vidta och ange att den ska genomföras –2019. Vidare ska planen beskriva på vilket sätt jämställdhet ska integreras och bli en del av lärosätets ordinarie verksamhet, exempelvis i lärosätets styrprocesser. Planen ska vara upprättad och åtgärder och resultat utifrån planen ska redovisas i varje universitet och högskolas årsredovisning –2019. Universiteten och högskolorna får i sitt arbete med jämställdhetsintegrering skaffa stöd från . tillsatte regeringen en nationell expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan. Expertgruppen består av personer från olika delar av samhället som kan bidra med kunskaper och erfarenheter i jämställdhetsfrågor. Gruppen ska arbeta till . Statskontoret redovisade 2014 i rapporten ur ett jämställdhetsperspektiv (2014:27) sitt uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv (S2015/52/JÄM). Kartläggningen omfattade ett urval av lärosäten (14 lärosäten) med fördjupande fallstudier av 3 lärosäten. Studien visade att kvinnor får mindre forskningsmedel än män vid de undersökta lärosätena men att skillnaden mellan kvinnor och män varierar mellan och inom lärosätena. Genusforskningens vetenskapliga grund m.m. När det gäller frågan om genusforskningens vetenskapliga grund och stöd till genusforskningen kan utskottet konstatera att principerna för fördelning av medel till forskning innebär att fördelningen ska göras på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Utskottet utgår från att fördelningen av medel till forskning från de forskningsfinansierande myndigheterna görs på denna grund. När det gäller frågan om fortsatt statligt stöd till genusforskning vill utskottet inte föregripa den aviserade forskningspolitiska propositionen . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2014/15:2944 (SD) yrkande 9, 2015/16:1644 (SD) yrkande 6 och 2015/16:1756 (M). Forskningsanslagens fördelning utifrån kön När det gäller frågan om en översyn av möjligheterna för universitet och högskolor att redovisa forskningsanslagens fördelning utifrån kön vill utskottet anföra följande: Utskottet vill inledningsvis betona universitetens och högskolornas ansvar enligt högskolelagen att alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i verksamheten. Med det sagt kan utskottet konstatera, vilket bl.a. framgår av Statskontorets undersökning , att kvinnor får tillgång till forskningsanslag i mindre utsträckning än män vid de undersökta lärosätena. Det gäller både i absoluta termer och i förhållande till andelen kvinnor och män i den forskande personalen. Utskottet anser att det är ytterst angeläget att komma till rätta med detta problem. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att i den nuvarande regeringens regeringsförklaring angavs bland viktiga forskningspolitiska prioriteringar att andelen kvinnliga professorer ska öka och forskningsanslagen ska fördelas jämställt. Frågan om nya mål för könsfördelningen bland nyrekryterade professorer på lärosätena bereds inom . Utskottet kan vidare konstatera att det pågår arbete på området, dels ute på lärosätena genom arbetet med en plan för hur lärosätet avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, dels i den nationella expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan som regeringen tillsatt. Utskottet vill inte föregripa dessa pågående arbeten eller det arbete som pågår inom med den aviserade forskningspolitiska propositionen och avstyrker därmed motion 2015/16:2772 (M) yrkande 4. Forskning inom särskilda områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning inom särskilda områden. Jämför reservation 10 (SD) och särskilda yttrandena 2 (M, C, L, KD), 3 (M) och 4 (KD). I kommittémotion 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls betydelsen av den fria grundforskningen inom hälso- och sjukvården. I motion 2014/15:108 av (M) begärs att möjligheten att låta bli ett nationellt centrum för arktisk forskning ska ses över. I motion 2014/15:152 av (M) och 2015/16:152 av (M) framhålls bl.a. behovet av mer forskning för att utveckla den svenska kärnkraften. I motion 2014/15:1998 av (M) framhålls behovet av att värna forskning om dialekter och lokal historia. I motion 2014/15:2384 av (M) framförs att ny forskning kring friluftslivet bör initieras för att uppnå regeringens tio mål om friluftslivet. I motion 2014/15:2423 av Finn och (båda M) framhålls behovet av forskning om tidigare östtysk politisk aktivitet i . I motion 2014/15:2450 av Finn och (båda M) begärs en riktad satsning på forskning om patienter som lider av s.k. myalgisk encefalomyelit. I motion 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12 begärs att medel ska avsättas till en utvidgad forskningssatsning för att utveckla och sprida nya och bättre behandlingsmetoder för personer med psykisk ohälsa. Bland annat mer forskning om geriatrisk klinisk farmakologi efterfrågas i motion 2014/15:2886 av Finn och (M, FP). I kommittémotionerna 2014/15:2901 av m.fl. (SD), 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:2545 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att möjligheterna att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum ska utredas. I kommittémotionerna 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 7 efterfrågas ökad forskning om könsspecifika skador och sjukdomar. I motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ökade medel och tydliga direktiv om forskning och uppföljning av hederskulturers utbreddhet och uttryck i .