bet · H301JuU22 · 2016-03-23 00:00:00 — Vi anser att de personer som lever under en 35 ständig hotbild till följd av hedersförtryck ska ges stärkta skyddsmöjligheter. Regeringen bör tillgodose det vi nu anfört. Ytterligare åtgärder för att förhindra tvångsäktenskap, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (C), (M), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Den lagreform mot tvångsäktenskap som den tidigare regeringen genomförde 2014 innebär att inte längre erkänner äktenskap som ingåtts utomlands via ombud, att skyddet mot barnäktenskap stärkts och att äktenskapstvång kriminaliserats. Alliansen anser att det krävs ytterligare insatser för att motverka tvångsgifte och hot om tvångsgifte. Det kan exempelvis handla om tydliga och riktade informationskampanjer. Det bör också övervägas om en separat tvångsäktenskapsenhet behövs för att hantera frågor om tvångsäktenskap hos polisen eller någon annan myndighet. Regeringen bör vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Kontaktförbud avseende den gemensamma bostaden, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 1. Jag anser att det finns skäl för att överväga en förlängning av giltighetstiden för kontaktförbud avseende den gemensamma bostaden. Förslagsvis bör förbudstiden förlängas med en månad, vilket borde leda till ökade möjligheter för skyddspersonen att ordna boendesituationen själv eller genom . Detta har också den nationella samordnaren mot våld i nära relationer föreslagit. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det jag nu har anfört. Utökad användning av fotboja vid kontaktförbud, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1214 av (FP) och 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:1152 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 13 i denna del. Jag anser att fotboja ska användas också vid utvidgat kontaktförbud, i stället för bara vid särskilt utvidgat kontaktförbud som är fallet . Detta skulle medföra att frizonen för kvinnan blir större och att fotboja kan meddelas som en förstahandsåtgärd. Jag anser att både hotbilden och offrets rätt till rörelsefrihet ska väga tyngre än . Det är inte rimligt att man ska behöva vänta på att ett kontaktförbud utan fotboja misslyckas innan ett kontaktförbud med fotboja kan meddelas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det jag nu anfört. Utökat område för kontaktförbud, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP) yrkande 2. Jag anser också att området för kontaktförbudet ska ökas, vilket kräver att lagen ändras så att särskilt utvidgat kontaktförbud ska kunna meddelas i fler fall och i särskilt allvarliga fall kunna gälla en hel kommun eller flera kommuner – ett kommunalt vistelseförbud eller en omvänd kommunarrest för förövaren. Brottsoffrets rätt till en skyddad zon måste gå före gärningsmannens rörelsefrihet. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det jag nu anfört. Förenkla utfärdandet av kontaktförbud, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 1. är det alldeles för svårt för en utsatt kvinna att få en ansökan om kontaktförbud beviljad mot en man som riskerar att utsätta henne för kvinnovåld. har uppmärksammat detta och påtalar att så många som av alla som ansökte om kontaktförbud 2012 fick avslag på sin ansökan. För det andra är det ett rent lotteri om vem som får kontaktförbud beviljat. Det finns oacceptabla skillnader geografiskt i när det gäller hur lätt det är att få en ansökan om kontaktförbud beviljad. Vi vill att lagstiftningen ska ändras så att det ska bli betydligt lättare än för utsatta kvinnor att få kontaktförbud utfärdade. När detta görs vill vi även att lagstiftningen utformas så att sannolikheten att få en ansökan om kontaktförbud beviljad blir mer rättssäker och därmed också mer enhetlig geografiskt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu anfört. Information om möjligheterna till stödperson, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 4. Enligt 13 a § förundersökningskungörelsen (1947:948) finns en skyldighet att bl.a. förmedla information till målsäganden om regler för stödperson samt om vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd och hjälp. presenterad statistik från Brottsofferjouren () visar på en låg grad av förmedling samt att polisens förmedling till Brottsofferjouren fortsätter att minska. På flera håll fungerar förmedlingen bra, men ambitionsnivån och förutsättningarna måste generellt sett höjas för att alla brottsutsatta ska ha lika goda möjligheter till stöd oavsett var i landet de bor. Ett sätt skulle kunna vara att ställa upp krav på att informationen ska lämnas såväl skriftligt som muntligen samt att det görs en uppföljning för att säkerställa att målsäganden tillgodogjort sig innehållet i informationen. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur efterlevnaden av 13 a § förundersökningskungörelsen kan förbättras. Utöka avgiften till Brottsofferfonden, punkt 23 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 5. Brottsofferfondens syfte är att ge ekonomiskt stöd till brottsofferprojekt och viktimologisk forskning. Brottsofferfonden byggs huvudsakligen upp av en särskild avgift som varje dömd person ska betala om brottet kan straffas med fängelse samt den dagliga avgiften för fotboja. är denna avgift . Jag anser att avgiften bör höjas till . Regeringen bör vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Erbjudande om medling oavsett gärningsmannens ålder, punkt 24 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 6. Medling innebär att en gärningsman och en målsägande möts inför en medlare för att tala om brottet och följderna av detta. Medlingen ska ske i bägge parters intresse. Att en förövare kan be om ursäkt och få insikt om skadorna av sitt handlande kan vara än mer effektivt när det gäller ungdomar. Medling kan också ses som en rehabiliteringsåtgärd för den som utsatts för brott. Här kan man få svar på frågor som ”varför hände det just mig?” och ”behöver jag vara rädd för dig ?”. är kommunerna skyldiga att erbjuda medling då gärningspersonen är . Detta innebär återigen att gärningspersonens förhållanden står i fokus. Kommunerna bör enligt min uppfattning vara skyldiga att erbjuda medling oavsett de inblandade personernas ålder. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. En nationell samordnare för medling, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 7. har följt upp medlingsverksamheten i och funnit att den inte fungerar som det var tänkt i alla kommuner. Därför bör en nationell samordning för medling inrättas som kan tydliggöra och följa upp samverkansparternas uppdrag och ansvar. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Kommuners skyldighet att finansiera brottsofferstöd, punkt 26 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 9. Kommunernas stöd till brottsoffren fungerar olika bra i olika kommuner. Kommunerna har, enligt socialtjänstlagen, ett ansvar för att ge stöd åt brottsoffer och deras anhöriga, men i praktiken gör kommunerna olika tolkningar. Vissa kommuner låter sköta stödet till brottsoffren, vilket är olyckligt eftersom de främst arbetar med gärningspersonerna. Många kommuner ger bidrag till brottsofferjourerna eller kvinnojourerna på orten. Vid svårare brott behövs kunskap om kris- och traumabearbetning samt rättsliga frågor och försäkringsfrågor. Jag anser att kommunerna bör vara skyldiga att finansiera ett professionellt brottsofferstöd skilt från . Stödet kan ges av anställda i ideella föreningars regi eller av kommunen själv. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det jag nu har anfört. Underrättelse om möjligheterna till överprövning av beslut om att lägga ned en förundersökning, punkt 27 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 13. Beslut om att en förundersökning har lagts ned bör innehålla information om på vilka grunder beslutet har fattats och hur man kan begära att beslutet överprövas. underrättas brottsoffret när en förundersökningsledare (polis eller åklagare) fattat beslut om att en förundersökning lagts ned. Det finns en möjlighet att begära en omprövning eller överprövning av beslutet men det är ovanligt att det sker. Det finns inte information om möjligheten till överprövning på det besked som brottsoffret får. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Ökad likvärdighet i stödet till brottsoffer, punkt 28 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 9. Brottsofferjourernas förutsättningar att hjälpa brottsutsatta är olika i olika delar av landet. Eftersom en stor del av arbetet utförs på ideell basis är de beroende av ekonomisk stöttning från kommunerna. Brottsofferjourernas förutsättningar att ge brottsoffer medmänskligt stöd, hjälp och råd varierar. Ett professionellt bemötande av alla brottsoffer är viktigt, oavsett var man bor. Vi vill därför verka för att likvärdigheten i stödet till brottsoffer över hela landet ska förbättras. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Nationell jourtelefon för brottsoffer, punkt 29 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 10. Den som drabbats av brott har ofta många frågor. Det kan vara svårt att veta vart man ska vända sig för att få hjälp och stöd. kan det ta tid att få ett målsägandebiträde och brottsoffret kan behöva rådgivning och svar på frågor innan ett målsägandebiträde kopplas in. På brottsofferjourer arbetar många ideellt och det kan vara svårt för dem att besvara frågor av juridisk karaktär. Det finns ett behov av ett samlingsnummer dit man kan ringa för att få hjälp med vart man ska vända sig för att få svar på sina frågor. finns telefonlinjer tillgängliga under kontorstid. En jourlinje skulle kunna fungera som en nationell service dit brottsoffer kan ringa för att få en väg in till fortsatta myndighetskontakter och annan hjälp. Linjen bör vara öppen dygnet runt eftersom många behöver hjälp även , nätter och . Regeringen bör vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Målsägandestatus till barn som upplevt våld i nära relationer, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att det bör utredas om barn som upplevt våld mot en närstående ska ges ställning som målsägande i rättsprocessen. Om barn som upplevt våld mot en närstående skulle ges målsägandestatus skulle det innebära att barnet ges ett starkare juridiskt skydd och möjlighet till formell upprättelse och olika stödåtgärder. Barnet skulle exempelvis ha möjlighet att polisanmäla brottet (kan barn inte göra det eftersom brottet, våldet, inte anses ha riktats mot barnet), ha rätt till en särskild företrädare vid en förundersökning och rättegång, kunna göra skadeståndsanspråk samt förhöras i ett mål även om vårdnadshavaren motsätter sig detta. Barnets perspektiv och upplevelser av brottet skulle således beaktas i en annan utsträckning än vad som sker , vilket skulle kunna leda till att barnet upplever att det blir lyssnat på och öka förutsättningen för att barnet känner en upprättelse för vad det varit med om. Frågan är dock inte helt enkel. som det skulle innebära en rad fördelar om dessa barn gavs målsägandestatus skulle det även innebära att de i rättsprocessen blir motpart till en förälder som kanske misshandlat en annan förälder eller ett syskon. Barn riskerar att hamna i lojalitetskonflikter mellan sina föräldrar oavsett om det är frågan om en vårdnadstvist eller en brottmålsprocess. Jag anser att fördelarna som det innebär att dessa barn ges målsägandestatus väger tyngre. Det bör därför utredas om barn som upplevt våld i nära relationer ska ges målsägandestatus. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Fler stödcentrum för unga brottsoffer, punkt 32 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:1421 av (M). startades första stödcentrum för unga brottsoffer. Därefter har liknande stödcentrum spridits över landet. Dessa stödcentrum drivs av olika kommuner och har frivilliga stödpersoner kopplade till sig. I är stödcentrumen placerade vid polisstationerna. Den unga brottsutsatta får en stödperson som är jurist och kan förklara hur rättsväsendet fungerar och varför exempelvis åklagare och domstolar agerar som de gör. Stödcentrum kan också erbjuda medling mellan brottsoffer och förövare. Föräldrar som får veta att deras barn drabbats av brott känner i grund och botten samma sak som det drabbade barnet: chock, förlorad trygghet, att vara kränkt, skuldkänslor och oro . Därför får även föräldrar samtalsstöd av Stödcentrum för unga brottsoffer. Det är angeläget att den verksamhet som stödcentrum för unga brottsoffer bedriver finns tillgänglig i hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Barn som upplevt våld i nära relationer , punkt 33 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkande 10. Våld mellan föräldrar är en av de största riskfaktorerna för att barn ska misshandlas. Trots att man vet detta utreds alltför sällan barnens situation när en förälder gjort en anmälan om misshandel. Socialtjänstlagen pekar på socialtjänstlagens särskilda ansvar för att ge stöd och hjälp åt de kvinnor som är eller har varit utsatta för våld samt att man ska vara medveten om att barnen kan behöva stöd och hjälp. Jag anser att det behövs tydligare och skarpare direktiv. Det måste säkerställas att barn dels alltid kommer till tals, dels får rätt stöd i samband med anmälningar om våld i nära relationer. Därtill ska barn som upplever våld i nära relationer ses som och behandlas som brottsoffer. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Uppföljning av reformen om brottsskadeersättning till barn som bevittnat våld, punkt 34 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 1. Den tidigare regeringen tillsatte 2010 en särskild utredare som gjorde en bred översyn av brottsskadelagen. Det resulterade i en ny brottskadelag som tog sikte på att stärka brottsoffrens, och då särskilt barns, rätt till brottsskadeersättning. Utredaren föreslog flera olika åtgärder för att anpassa och förbättra systemet så att fler barn som har rätt till ersättning fångas upp. konstaterade utredaren att det inte behövdes någon förändring av reglerna om hur brottsskadeersättning till barn som har bevittnat våld ska bestämmas. Huvudproblemet var framför allt att myndigheterna inte i tillräcklig utsträckning uppmärksammade att det finns barn på en brottsplats. Utredaren kom fram till att det krävdes informationsinsatser för att förbättra myndigheternas arbete. Flera myndigheter vidtog åtgärder. uppdaterade sina blanketter, genomförde utbildningsinsatser med positivt resultat och uppdaterade sin handbok. genomförde informations- och utbildningsinsatser. utfärdade riktlinjer och förde en diskussion om hur man kan få fokus på frågan. I propositionen En ny brottsskadelag 2013/14:94 konstateras att det sannolikt var så att de åtgärder som då vidtogs inom myndigheterna inte hunnit få genomslag. Myndigheterna hade inte fullt ut hittat formerna för att hantera brottsskadeersättningen. Slutsatsen blev att systemet med brottsskadeersättning till barn som bevittnat brott inte fungerade på önskvärt sätt. Det finns nu anledning att följa upp detta och säkerställa att rätt åtgärder vidtas när barn bevittnar våld. Till exempel är det oerhört viktigt att det i såväl polisrapporter som förundersökningar klart framgår om det finns barn som bevittnat våld. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen när barn utsatts för brott, punkt 35 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 5. Enligt en rapport från 2015 råder brister och stora skillnader runt om i landet när det gäller utredningstiden för våldsbrott mot barn. När polisen får in en anmälan om att ett barn blivit utsatt för brott av viss dignitet (exempelvis misshandel, rån eller sexuella övergrepp) ska utredningen – enligt en bestämmelse i förundersökningskungörelsen – ske snabbt. Det får ta från att det finns en skäligen misstänkt, tills åklagaren väcker åtal. Tidsfristen får överskridas endast om det är motiverat med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter. Det har skett en positiv utveckling och handläggningstiden blir allt kortare, men i drygt en tredjedel av fallen lyckas inte åklagarkamrarna hålla de lagstadgade . Det främsta skälet som polis- och åklagarmyndigheten anger till att tidsfrister inte hålls är resursbrist. Utgångspunkten måste vara att brott mot barn ska utredas så skyndsamt som möjligt. För barnärenden finns det dock inget lagstadgat skyndsamhetskrav för handläggningen i domstol eller tidsfrist för huvudförhandling. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer menar att detta är en brist. redovisades utredningen och tidsfrister i ärenden med unga misstänkta och unga målsägande. I den föreslås att tidsfristen för förundersökningen och beslut i åtalsfrågan får vara från den tidpunkt då någon bedömts vara skäligen misstänkt för brottet. Enligt förslaget ska huvudförhandling i tingsrätten hållas från det att åtalet väckts och i hovrätten från utgången av tiden för anslutningsöverklagandet. Vi menar att en sammanhållen tidsfrist för hela rättsprocessen bör införas när barn utsatts för brott. Regeringen bör tillgodose det vi nu har anfört. hjälp och vård till unga offer för sexualbrott, punkt 36 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 11. I statistiken över anmälda sexualbrott mot barn har flera kategorier ökat . Särskilt stor är ökningen av de anmälda våldtäktsbrotten där siffran har gått upp från 2 416 till 2 994 mellan . Detta är oroande och regeringen bör agera för att se till att barn ska få vård i ett tidigare skede efter brottet. Regeringen bör vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Barnahus, punkt 37 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 71. Barn som utsatts för våld eller sexuella övergrepp av någon närstående är i ett oerhört underläge. Samhället måste bli bättre på att lyssna på signaler från barn som far illa och vara beredda att agera. Samarbetet mellan rättsväsendet, sjukvården och måste fungera så att det utsatta barnet inte hamnar mellan stolarna. Därför är barnahus något som ska finnas tillgängliga över hela landet. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som medför att det jag nu anfört blir tillgodosett. Synliggör barn i rättsprocessen, punkt 38 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 73. Även när barnet inte är den som direkt har utsatts för brottet kan det i allra högsta grad vara ett offer. Särskilt när det gäller våld i hemmet. Uppgifter om barnets namn och personnummer och var barnet befunnit sig under misshandeln redogörs inte alltid för , vilket gör det svårt att hjälpa barnet. Barnet betraktas därmed inte som en egen person med egna rättigheter i målet. Barn som bevittnat våld i hemmet måste därför synliggöras i rättsprocessen på ett bättre sätt. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det jag nu har anfört. Rimliga skadeståndsnivåer, punkt 41 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD) yrkande 2. De skadestånd som tilldöms i är låga både i ett internationellt perspektiv och i förhållande till vad allmänheten anser vara en rimlig nivå. Skadestånden för kränkning i samband med brott står inte i rimlig proportion till de belopp som utdöms i samband med andra typer av kränkningar. När en person nekas inträde på en krog utifrån någon av diskrimineringsgrunderna, eller när en person är misstänkt för brott och frihetsberövas, uppgår skadestånden till betydligt större summor än vad som betalas ut till ett våldsbrottsoffer. Storleken på utdömda skadestånd bör vara rimliga. En brottsofferportal för offer för bedrägeri och identitetskapning, punkt 22 (V) (V) anför: Jag anser att det som påpekas i de aktuella motionsyrkandena om behovet av information till dem som drabbats av bedrägerier eller identitetskapningar är riktigt.