bet · H301TU16 · 2016-05-23 00:00:00 — betänkande 2015/16:TU16 Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /16 om järnvägs- och kollektivtrafikfrågor. Utskottet framhåller att järnvägen har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera mål om bl.a. hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet och minskad klimat- och miljöpåverkan. Vidare framhåller utskottet vikten av att kollektivtrafikmarknaden utvecklas så att den svarar mot de transportpolitiska principer som har antagit. Utskottet understryker bl.a. också att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. Utskottet förutsätter även att det viktiga arbetet med att utveckla färdtjänsten och öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning fortsätter. Utskottet framhåller att långsiktiga, stabila och miljömässigt hållbara avtal om Gotlandstrafiken är av avgörande betydelse för . Med i första hand hänvisning till pågående utredningar och arbeten avstyrker utskottet motionsförslagen. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Drift och underhåll ..................................................................................... Längre och tyngre godståg ......................................................................... Upprivning av kollektivtrafiklagen............................................................. Utvärdering av kollektivtrafiklagen............................................................ Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med Underlättande av kombinerade resor med cykel......................................... Kollektivtrafik på vatten............................................................................. Järnvägsmarknaden, punkt 1 (M, C, L, KD)......................................... Samhällsuppdrag för , punkt 2 (V) ............................................. Samhällsuppdrag för , punkt 2 – motiveringen (M, C, L, KD)... Drift och underhåll, punkt 3 (M, C, L, KD).......................................... Vissa säkerhetsfrågor, punkt 5 (SD) ..................................................... Längre och tyngre godståg, punkt 6 (M, C, L, KD).............................. Gränsöverskridande järnvägstrafik, punkt 7 (M, C, L, KD) ................. Gränsöverskridande järnvägstrafik, punkt 7 (SD) ................................ Statistik, punkt 8 (M, C, L, KD) ........................................................... Resenärsfrågor, punkt 9 (M)................................................................. Upprivning av kollektivtrafiklagen, punkt 10 (V) ................................ Utvärdering av kollektivtrafiklagen, punkt 11 (M, C, L, KD) .............. Ökad kollektivtrafik, punkt 12 (V) ....................................................... Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning, punkt 13 (V) ...................................................... Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 15 (V) ............ Gotlandstrafiken, punkt 18 (V)............................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2015/16:287 av (FP), 2015/16:408 av (M) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2015/16:581 av och (båda S) och 2015/16:2217 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 2 (V) Reservation 3 (M, C, L, KD) – motiveringen avslår motionerna 2015/16:1521 av m.fl. (S), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2015/16:297 av (M) yrkandena 1 och 2. 2015/16:1386 av m.fl. (S), 2015/16:1776 av Per Klarberg (SD), 2015/16:1796 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:1808 av (SD). Reservation 5 (SD) 6.Längre och tyngre godståg 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 6 (M, C, L, KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT avslår motionerna 2015/16:1858 av Per Klarberg (SD), 2015/16:1859 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 7 (M, C, L, KD) Reservation 8 (SD) avslår motionerna 2015/16:303 av (S), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. Reservation 9 (M, C, L, KD) avslår motionerna 2015/16:493 av (M), 2015/16:3025 av och (båda C) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 10 (M) 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 11 (V) 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 11. Reservation 12 (M, C, L, KD) 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2015/16:1139 av m.fl. (MP). Reservation 13 (V) 13.Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning avslår motionerna 2015/16:151 av (M), 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8, 2015/16:1438 av (S), 2015/16:1904 av (M), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:1969 av Per Lodenius och (båda C), 2015/16:2377 av (C), 2015/16:3068 av (SD) och 2015/16:3109 av (SD) yrkande 1. Reservation 14 (V) 2015/16:250 av och (båda FP), 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:2340 av och (båda S) yrkande 2. 15.Underlättande av kombinerade resor med cykel 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 15 (V) 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 6. avslår motion 2015/16:1157 av (M). avslår motion 2015/16:322 av (S). Reservation 16 (V) avslår motion 2015/16:1696 av (M). UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Rosencrantz (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 54 motionsförslag från den allmänna motionstiden om bl.a. järnvägspolitik, kollektivtrafik, tillgänglighet i kollektivtrafiken och Gotlandstrafiken. En förteckning över behandlade förslag redovisas i bilagan. I samband med ärendets beredning sammanträffade utskottet med företrädare för , Utredningen om järnvägens organisation och företrädare för , Tågoperatörerna samt Järnvägsgruppen KTH för att få information om signalsystemet ERTMS. Utskottet beslutade att genomföra en uppföljning av kollektivtrafiklagen. Syftet med uppföljningen var att ge trafikutskottet ett kunskapsunderlag för beredningen av frågor som rör lokal och regional kollektivtrafik och särskilt lagen om kollektivtrafik. Organisationsförändringar och marknadsöppning inom järnvägen fattade beslut om att infrastrukturorganisationen inom järnvägen skulle skiljas från trafikverksamheten. Dåvarande delades upp i ett affärsverk, (), med ansvar för tågtrafiken och en förvaltningsmyndighet, , med ansvar för den statliga järnvägens infrastruktur. bildades som en självständig enhet inom med ansvar för säkerheten inom järnvägssektorn. Staten tog genom det fulla ansvaret för investeringar och underhåll av infrastrukturen, och SJ blev ett järnvägsföretag som betalade banavgifter för att få använda spåren. SJ fortsatte att ha exklusiv rätt att bedriva järnvägstrafik på stambanenätet medan länstrafikhuvudmännen övertog trafikeringsrätten för den lokala och regionala tågtrafiken inom länen, varvid de kunde upphandla trafik av olika järnvägsföretag. öppnades marknaden för inrikes godstrafik nästan helt för konkurrens. /01 bolagiserades affärsverket och delades upp i bl.a. , , , och . Den kommersiella inrikestrafiken började avregleras 2007 då SJ:s monopol på chartertrafik och nattågstrafik togs bort. beslutade om en fortsatt stegvis öppning av den svenska järnvägsmarknaden (bet. 2008/09:TU18, rskr. 2008/09:293). öppnades marknaden för veckosluts- och helgtrafik på det järnvägsnät som förvaltas av staten. Nästa steg innebar att hela det svenska järnvägsnätet öppnades för internationell persontrafik fr.o.m. . genomfördes direktiv /58/EG om marknadsöppning för internationell persontrafik via ändringar i järnvägslagen (2004:519). marknaden för persontrafik på järnväg skulle öppnas helt fr.o.m. SJ:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på det järnvägsnät som förvaltas av staten avskaffades därmed. likvärdig rätt att verka på det svenska järnvägsnätet. Inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt Arbetet syftar till att öka järnvägens effektivitet och konkurrenskraft i förhållande till de övriga trafikslagen. Järnvägstransporter över gränserna hindras av att den europeiska marknaden är uppdelad i nationella nät, som bygger på sinsemellan olika tekniska lösningar och som styrs av olika nationella regler. dessa hinder har EU presenterat ett antal regelpaket, de s.k. järnvägspaketen. Syftet med de europeiska bestämmelserna är dels att standardisera komponenter för att sänka järnvägens kostnader och öka konkurrenskraften, dels att möjliggöra att tågen ska kunna framföras mellan olika medlemsländer utan några tekniska problem. har EU beslutat om tre olika Första järnvägspaketet, som bl.a. innebar en ökad liberalisering av den internationella godstrafiken, införlivades i svensk rätt . järnvägspaketet syftade till att påskynda liberaliseringen av den internationella Resultatet av paketet var att godstrafiken på järnvägarna i EU öppnades för konkurrens . Med det andra paketet blev det fritt fram för utländska operatörer att bedriva godstrafik i ett annat land och för cabotage i internationell trafik, dvs. lastning och lossning inom ett land där järnvägsföretaget inte har sitt säte. För att den fria marknaden inte ska påverka säkerheten inom systemen innehöll paketet även ett direktiv om Vidare uppdaterades direktiven om driftskompatibilitet, och en ny europeisk järnvägsmyndighet för driftskompatibilitet och säkerhet – Europeiska järnvägsbyrån (ERA) – inrättades. syftade också till att i övrigt gå vidare med den marknadsöppning som hade påbörjats med det första järnvägspaketet. i svensk rätt genom ändringar i järnvägslagen och järnvägsförordningen den 1 Tredje järnvägspaketet syftade till att öppna marknaden för internationell persontrafik, införa ett gemensamt regelverk för behörighetsprövning av lok- förare samt reglera tågresenärers rättigheter och skyldigheter. kommissionens förslag om ökad rörlighet för lok, det s.k. järnvägspaketet 3,5, fortsätter EU-arbetet med att underlätta järnvägstransporter över gränserna. Där föreslås bl.a. regler som underlättar s.k. ömsesidigt erkännande, dvs. ett lok som är godkänt för att tas i bruk i ett land även får användas i andra EU-länder utan att behöva godkännas på nytt. Förslaget syftar även till att öka takten i arbetet med att införa gemensamma tekniska standarder. Arbetet har resulterat i direktiv /57/EG som är en sammanslagning av de två tidigare driftskompatibilitetsdirektiven. Genom ändringar i säkerhetsdirektivet har det bl.a. införts krav på att varje fordon ska ha en underhållsansvarig enhet och på certifiering av ECM för godsvagnar. Vidare har kommissionen omarbetat det första järnvägspaketet, och 2012 antogs ett direktiv om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. Mot bakgrund av att järnvägstrafiken trots vidtagna åtgärder har en låg marknadsandel i förhållande till de olika transportsättens andel av de totala transporterna inom EU valde kommissionen att lägga fram ett fjärde järnvägspaket. I paketet ingår ett paraplymeddelande, sex rättsakter och tre rapporter som tillsammans syftar till att komma ännu närmare en gemensam europeisk järnvägsmarknad och förbättra järnvägens kvalitet och effektivitet inom EU. Paketet innehåller bl.a. bestämmelser som ska undanröja administrativa och tekniska hinder, öppna marknader, skapa oberoende järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare och undvika förtäckt diskriminering. Kommissionens förslag omfattar tre huvudområden: ökade befogenheter för ERA, marknadsöppning för nationell persontrafik och starkare krav på vertikal separation och oberoende infrastrukturhållare. Utskottet vill vidare peka på att träffades en överenskommelse mellan rådet och om det fjärde järnvägspaketet. Överenskommelsen förväntas formellt antas av och rådet . Utredningen om järnvägens organisation riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en utförlig utredning av järnvägssystemets organisation borde genomföras (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle göra en översyn av järnvägens organisation (dir. 2013:46). Syftet med utredningen är att föreslå förbättringar av järnvägssystemets organisation som på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. Utredaren lämnade delbetänkandet En enkel till framtiden? (SOU 2013:83). anordnade utredningen ett remissmöte i . I utredningens delbetänkande görs bl.a. en inventering av och redogörelse för potentiella förbättringsområden. fattade regeringen beslut om ett tilläggsdirektiv för utredningen (dir. 2014:52). Enligt direktiven ska förslag lämnas till förbättringar av järnvägssystemets organisation inom områdena järnvägens framtida utveckling, rollfördelning och samordning, transporttjänster av god kvalitet på en öppen marknad, användning och tilldelning av kapacitet, byggande och underhåll av infrastrukturen, tillgång till tjänster samt reglering, tillsyn och beslutade regeringen bl.a. om att utredaren senast den 31 skulle delredovisa vissa frågor om byggande och underhåll av Utredaren överlämnade sedermera delredovisningen på anläggningen (SOU 2015:42). slutbetänkande En annan tågordning – bortom järnvägsknuten (SOU har i rapporten – orsaker och åtgärder (RiR 2013:18) granskat hur järnvägen fungerar utifrån ett antal olika aspekter med betydelse för tågförseningar. konstaterar att järnvägen är ett komplext system, och för att det ska fungera effektivt måste olika verksamhetsdelar fungera väl tillsammans. menar dock att det har varit tydligt att systemet har stora problem, och revisionens förstudie visar indikationer på att tågförseningarna inte enbart kan förklaras av otillräckliga investeringar i nya banor eller i banunderhåll utan också är symtom på ineffektiviteter i den statliga och privata järnvägsverksamheten samt en otillräcklig statlig styrning av järnvägstrafikens aktörer. bakgrunden har granskat om regeringen har gett myndigheterna och aktörerna på järnvägsmarknaden förutsättningar och incitament som kan bidra till järnvägens punktlighet. granskat om ansvariga myndigheter har åtgärdat, följt upp och återrapporterat förekommande brister som har betydelse för punktligheten. granskning fokuserar på regeringen, , Transportstyrelsen, SJ och skrivelse 2013/14:201 om tågförseningar (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:372). godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Enligt propositionen ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras och transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. antog en ny lag om kollektivtrafik (2010:1065) (prop. 2009/10:200, bet. 2009/10:TU21, rskr. 2009/10:379). Lagen trädde i kraft . Den nya kollektivtrafiklagen innebär en modernisering av kollektivtrafiklagstiftningen och en anpassning till på området. Med den nya lagen kan kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment få etablera kommersiell kollektivtrafik förutsatt att de har sådana grundläggande tillstånd som krävs för verksamheten. har beslutat att öppna marknaden för persontrafik på järnväg fr.o.m. . Med den nya lagen avskaffas även den begränsning som hindrat kommersiella bussföretag från att bedriva lokal och regional kollektivtrafik. Vidare har trafikhuvudmannen i respektive län ersatts med en regional kollektivtrafikmyndighet. De regionala kollektivtrafikmyndigheternas befogenhet definieras till att gälla regional kollektivtrafik, med vilket menas arbetspendling och annat vardagsresande. Inom ramen för denna befogenhet får två eller flera kollektivtrafikmyndigheter i angränsande län fritt komma överens om att gemensamt besluta om länsgränsöverskridande regional kollektivtrafik. Kollektivtrafiklagen innebär således att det blir lättare för den regionala kollektivtrafikmyndigheten att organisera trafik över länsgränser då länsgränsrestriktionen avskaffas. Trafikförsörjningsplanen har ersatts av ett trafikförsörjningsprogram. Trafikförsörjningsprogrammet medför en skyldighet att samråda med motsvarande myndigheter i angränsande län, kollektivtrafikföretag, resenärer, näringsliv, organisationer och i vissa fall kommuner. Av programmen ska bl.a. framgå behovet av regional kollektivtrafik i länet, mål för kollektivtrafikförsörjningen, såsom miljöskyddande åtgärder och anpassning av kollektivtrafik med hänsyn till behovet hos personer med funktionsnedsättning, vilken trafik som bedöms kunna utföras på kommersiell grund och trafik som myndigheten avser att ombesörja på grundval av allmän trafikplikt. Alla allmänna trafikplikter ska gå att härleda ur trafikförsörjningsprogrammet. EU:s kollektivtrafikförordning (EG) nr 1370/2007 är tillämplig på nationell och internationell kollektivtrafik på järnväg och andra spårbundna transportsätt samt på väg. Medlemsstaterna får själva välja att tillämpa förordningen på kollektivtrafik på inre vattenvägar och nationella vatten. EU:s kollektivtrafikförordning reglerar hur behöriga myndigheter kan ingripa på området för kollektivtrafik för att se till att det tillhandahålls kollektivtrafiktjänster av allmänt intresse som bl.a. är tätare, säkrare, av bättre kvalitet eller billigare än vad den fria marknaden skulle kunna erbjuda. Syftet med förordningen är att fastställa ramarna för de behöriga myndigheternas beviljande av ensamrätter och ersättning för fullgörande av allmän trafikplikt. Skälet för detta är att det är dessa myndighetsåtgärder som medför störst risk för att konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna påverkas. kollektivtrafikförordningen definieras allmän trafikplikt som ”de krav som behöriga myndigheter definierar eller fastställer för att sörja för sådan kollektivtrafik av allmänt ekonomiskt intresse som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor”. För att öka öppenheten och insynen i hur motprestationer bestäms anges i förordningen att när en behörig myndighet beslutar att bevilja ett företag ensamrätt eller någon typ av ersättning som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt ska detta ske inom ramen för ett avtal om allmän trafik. avtal om allmän trafik ska det klart och tydligt fastställas vilken allmän trafikplikt kollektivtrafikföretaget ska fullgöra och vilka geografiska områden Avtalet ska vidare i förväg och på ett objektivt sätt fastställa de parametrar som ska användas för att beräkna den eventuella ersättningen och den eventuella ensamrättens art och omfattning på ett sätt som förhindrar alltför höga ersättningar. I avtal om allmän trafik ska det vidare fastställas hur kostnaderna och intäkterna ska fördelas, löptiden för avtalet osv. som ska tillämpas beror på avtalets karaktär. Är det fråga om ett tjänstekontrakt ska tilldelning ske enligt försörjningsdirektivet. stället utgörs av en tjänstekoncession eller järnvägstrafik och annan spårtrafik än spårvagnstrafik ska tilldelning ske enligt kollektivtrafikförordningen. Förordningen ingår i översynen av det fjärde järnvägspaketet. Lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter trädde den nya lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter Lagen omfattar regionala resor med tåg, spårväg, tunnelbana och buss, och gäller för linjer som har en sträckning på . personbil i linjetrafik, som normalt tillhandahålls av taxiföretag, omfattas. Bestämmelserna i lagen gäller lika oavsett vilket av trafikslagen som används. Resor med anropsstyrd trafik som färdtjänstresor och förbeställda sjukresor samt resor med museifordon omfattas dock inte av den nya lagen. och busspassagerarförordningar gäller fortsättningsvis för resor som är eller längre samt för linjer som startar utanför . Lagen ersätter de allmänna resevillkor som tillämpas , bl.a. de frivilliga resegarantierna och lagen om rätt till reseinformation . Vidare innehåller lagen bestämmelser om att en transportör ska vara skyldig att tillhandahålla reseinformation om bl.a. de trafiktjänster som en transportör erbjuder, om störningar i trafiken och om tillgängligheten till fordon, stationer I lagen finns bestämmelser om resenärers rätt till ersättning vid förseningar En resenär ska ha rätt till ersättning för skäliga kostnader för annan transport, inklusive transport med eget fordon, för att nå Den högsta ersättningen vid förseningar är 1/40 av prisbasbeloppet (ca ). Om en resenär inte begär ersättning för en kostnad för annan transport ska resenären i stället ha rätt till prisavdrag, om resan faktiskt blir försenad till slutdestinationen. Dessutom ger lagen en resenär som har köpt en biljett som gäller för rätten att få pengarna tillbaka om transportörens trafikutbud ändras efter köpet och ändringen är av väsentlig betydelse för resenären. En transportörs ansvar gäller vid förseningar oberoende av om transportören har orsakat förseningen eller inte och oavsett om förseningen beror på s.k. force majeure. Branschens partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik inledde kollektivtrafikbranschen ett samarbete som syftar till att stärka kollektivtrafikens roll. Målsättningen med samarbetet är att fördubbla antalet resor med kollektivtrafiken och även fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel. En fördubbling av kollektivtrafiken skulle minska persontrafikens koldioxidutsläpp med och ge en samhällsekonomisk vinst på . Mål på vägen grundar sig på upplevelsemål, effektivitetsmål, ekonomimål och mål för utveckling och förnyelse. Partnersamverkan drivs av att skapa värde för resenärerna och av att få vara med och bidra till en hållbar samhällsutveckling. Bakom det s.k. fördubblingsprojektet står Svensk Kollektivtrafik, , , , Kommuner och Landsting, och Jernhusen. Det fortsatta gemensamma utvecklingsarbetet fokuseras på fyra områden: avtalsprocessen, samhällsplanering, finansiering och infrastruktur. X2AB:s verksamhet och Samtrafiken slogs samman till ett bolag . Då tog Samtrafiken över den utvecklingsverksamhet som X2AB byggt upp under . Syftet var att ta vara på styrkorna i båda organisationerna och på så sätt skapa en stark nationell organisation som på ett transparent och konkurrensneutralt sätt ska bidra till en hållbar samhällsutveckling genom innovativ utveckling och effektiv förvaltning av lösningar för kollektivt resande. Samtrafiken är ett tjänsteutvecklingsföretag som finns till för att göra kollektivt resande enklare, mer tillgängligt och mer pålitligt. Detta görs framför allt genom att utveckla tjänster för trafikföretag och resenärer, och genom att förse branschen med kunskap och data om resande. Basen i verksamheten är samordning av trafikplaneringen genom bl.a. Resplus, planeringssamverkan och tidtabeller.