bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Vidare sägs det i förarbetena att i varje förskola eller förskoleklass där det finns barn med annat modersmål än svenska eller som hör till någon av de nationella minoriteterna ska aktiviteter, arbetssätt, miljö och material anpassas till barnens behov. I 10 kap. 7 § skollagen om anges det att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Motsvarande bestämmelser finns även för de övriga obligatoriska skolformerna. För de nationella minoritetsspråken (finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska) finns det inte längre ett krav på att en vårdnadshavare har språket som modersmål eller att eleven har grundläggande kunskaper i språket för rätt till modersmålsundervisning (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21). Dessa två ändringar gäller elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna och som går i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. finns det heller inte något krav för dessa elever på att språket ska vara elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. I 5 kap. 7–13 §§ skolförordningen (2011:185) förtydligas att modersmålsundervisning kan anordnas som språkval, elevens val, skolans val eller undervisning utanför garanterad undervisningstid. En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk om minst fem elever i språket önskar undervisning och om det finns en lämplig lärare. Bestämmelsen om att det ska finnas minst fem elever gäller inte de nationella minoritetsspråken. Den generella rätten till modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden kan begränsas till högst sju läsår om inte eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. Begränsningen gäller dock inte modersmålsundervisningen i nationella minoritetsspråk eller i ett nordiskt språk. Som beskrivs närmare under bl.a. avsnittet om förutsättningar för mindre skolor finns en reglerad möjlighet för skolhuvudmän att under vissa förutsättningar bedriva fjärrundervisning (1 kap. 3 § och 29 kap. 22 a § skollagen). Fjärrundervisning får enligt 5 a kap. 3 § skolförordningen (2011:185) genomföras i vissa ämnen om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Enligt 5 a kap. 2 § skolförordningen får fjärrundervisning anordnas i moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Fjärrundervisning får också användas för att ge elever studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning i . I samband med behandlingen av regeringens proposition om möjligheter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44, bet. 2014/15:UbU3) lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen. Som beskrivits under bl.a. avsnittet om förutsättningar för mindre skolor tillsatte regeringen en utredning som bl.a. skulle utreda hur skolhuvudmän ska få bättre möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt (dir. 2015:112). Denna del av uppdraget redovisades (SOU 2016:12). överlämnade regeringen en lagrådsremiss till Lagrådet om förslag om fjärrundervisning och entreprenad för undervisning och studiehandledning på modersmål. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att uppgifter som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har aviserat att man avser att lägga en proposition i ärendet. har enligt sitt regleringsbrev (s. 7) i uppdrag att följa upp och utvärdera användningen av fjärrundervisning inom och motsvarande skolformer, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och utbildning vid de särskilda ungdomshemmen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Som beskrivs närmare under bl.a. avsnitten Fortbildning och Digitalt lärande har ett pågående regeringsuppdrag (U2015/04666/S) att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Förslagen till strategier ska bl.a. omfatta frågor om användning av digitala lärresurser, verktyg och arbetssätt i undervisningen och för att utveckla och anpassa undervisningen för alla elever. redovisade en del av detta uppdrag . presenterade då en vision som enligt förslaget ska vara uppnådd 2016. Visionens huvudpunkter är att alla barn och elever ska utveckla en adekvat digital kompetens samt att skolväsendet ska präglas av att digitaliseringens möjligheter tas till vara så att de digitala verktygen och resurserna bidrar till att resultaten förbättras och verksamheten effektiviseras. Resterande delar av detta uppdrag ska redovisas i olika steg . webbplats Tema Modersmål (), syftar till att vara en mötesplats och resurs för frågor om modersmål i förskolor och skolor. Temaplatsen innehåller 35 språk och drivs av aktiva modersmålslärare. De olika språkens temaplatser innehåller bl.a. stödmaterial, information och verktyg för kommunikation. Tema Modersmål vänder sig i första hand till de som arbetar inom barnomsorg och skola med modersmålsstöd, modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål. började ett arbete med att utveckla webbplatsen. har även tagit fram material på svenska och 13 andra språk om hur det svenska skolväsendet fungerar, som riktar sig till nyanlända elever och vårdnadshavare. Materialet finns på webbplatsen . Modersmålsundervisning för nationella minoriteter publicerade 2015 en reviderad skrift om nationella minoriteter och deras rättigheter i förskola, förskoleklass och skola. Syftet med skriften är att informera huvudmännen om de bestämmelser som gäller om nationella minoriteters rättigheter i förskola, förskoleklass och skola. I skriften förklarar bl.a. den utökade rätt till modersmålsundervisning som gäller för nationella minoriteter och de förändringar som skett (se avsnittet om gällande rätt). När det gäller modersmålsstödet i förskolan har tagit fram stödmaterialet Flera språk i förskolan, som syftar till att öka förskolepersonalens kunskaper samt inspirera och ge vägledning i arbetet med flerspråkighet i förskolan. Skolinspektionen har regeringens uppdrag att –2017 granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse (U2015/2142/GV). Granskningen ska inriktas mot olika aspekter av kvalitet i förskolans verksamhet och ska lyfta fram viktiga utvecklingsområden i de granskade verksamheterna. Skolinspektionen har tillsatt ca 15 delprojekt inom granskningen av förskolan. Ett av dessa projekt handlar om förskolans genomförande av det pedagogiska uppdraget i läroplanen för förskolan. Den centrala frågeställningen för granskningen handlar om hur förskolan arbetar för att stimulera och utmana barnen i deras utveckling och lärande så att de får möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättningar. Inom projektet ska 40 förskolor i 20 olika kommuner granskas. Projekten inom Skolinspektionens regeringsuppdrag kommer bl.a. att redovisas i övergripande rapporter för respektive aktuellt tema samt i en årlig sammanfattande rapport. Den första årliga rapporten avlämnades . Vidare publicerade Skolinspektionen 2015 en bred kvalitetsgranskning med inriktning mot förskoleklassen (Rapport 2015:3). I denna granskning ingick bl.a. frågor om modersmålsstöd i förskolan. Utskottet har i en tidigare förstudie om förskolan (2012/13:RFR9) gjort en översikt om forskningen om och arbetet med barns flerspråkighet i förskolan och hänvisar till olika forskningsrapporter. Översikten visar på en rad positiva effekter av flerspråkighet, bl.a. att barn kan utveckla båda sina språk i samtliga miljöer om de får möjlighet. Utskottet vill inledningsvis anföra att med det stora antalet nyanlända elever och barn i finns det ett ökat behov av modersmålsundervisning i skolan samt modersmålsstöd i förskolan respektive förskoleklassen. Utskottet vill betona hur viktig rätten till modersmålsstöd i förskolan och förskoleklassen respektive modersmålsundervisning i de obligatoriska skolformerna är för såväl barns och elevers språkutveckling som övrig kunskapsinlärning och identitetsskapande. Utskottet vill även lyfta fram att elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna har en utökad rätt till modersmålsundervisning. Denna rätt har dessutom förstärkts eftersom det är ett krav att en elevs vårdnadshavare har språket som modersmål eller att eleven har grundläggande kunskaper i språket för att ha rätt till modersmålsundervisning. Vidare vill utskottet uppmärksamma att modersmålsundervisning får bedrivas genom fjärrundervisning om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Regeringen har även lämnat en lagrådsremiss till Lagrådet samt aviserat att man avser att presentera en proposition till om ökade möjligheter att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet genom fjärrundervisning. Utskottets förhoppning är att båda dessa insatser ska underlätta tillgången till modersmålsundervisning för fler elever och i fler språk. När det gäller digitalt material på olika språk vill utskottet upplysa om pågående uppdrag att ta fram nationella it-strategier för skolväsendet. Detta uppdrag är av bred karaktär och inkluderar bl.a. frågor om användning av digitala lärresurser, verktyg och arbetssätt i undervisningen och för att utveckla och anpassa undervisningen för alla elever. har även utvecklat plattformen Tema Modersmål, som ett stöd främst till de som arbetar inom barnomsorg och skola med modersmålsstöd, modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, samt tagit fram material till nyanlända elever om den svenska skolan på flera olika språk. I fråga om modersmålsstödet i förskolan vill utskottet informera om Skolinspektionens pågående regeringsuppdrag att granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse. Skolinspektionens uppdrag kommer att beröra ett stort antal frågor inom förskolans värld, däribland frågan om hur förskolan genomför det pedagogiska uppdraget som det beskrivs i läroplanen. I denna granskning ingår bl.a. frågor om modersmålsstöd. Mot bakgrund av det gällande regelverket och de satsningar som pågår inom de områden som behandlas av motionärerna avstyrker utskottet motionerna 2015/16:100 (V) yrkande 4, 2015/16:1182 (M), 2015/16:2179 (MP) och 2015/16:2738 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyanlända elever. Jämför reservation 36 (KD). I motion 2015/16:2636 av i (M) yrkande 5 yrkar motionären att undervisningen för barn bör ses över. Motionären anför att barn till asylsökande bör erbjudas möjlighet att gå i en vanlig klass i en vanlig skola. Motionärerna i och (båda C) föreslår i motion 2015/16:3133 att det införs en möjlighet för fristående förskolor och grundskolor att ta emot nyanlända barn och elever, med undantag för kösystemet. Motionärerna anför att en skyndsam utredning bör genomföras och att en försöksverksamhet snabbt bör kunna komma till stånd. Kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 22 handlar om behovet av att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp. Motionärerna anför att nyanlända elever ska ges samma möjligheter att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. I yrkande 24 anför motionärerna att regelverket kring förberedelseklasser behöver förtydligas, bl.a. för att undvika att eleverna blir kvar för länge i dessa och för att öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. Bakgrund och gällande rätt Enligt skollagen (2010:800) har barn som är bosatta i landet skolplikt och en rätt till utbildning som motsvarar skolplikten (7 kap. 2 § första och andra styckena och 3 § första stycket). Med bosatt i landet avses i skollagen den som ska vara folkbokförd här (29 kap. 2 § första stycket), men vid tillämpningen av skollagen ska också vissa barn som inte är folkbokförda här anses som bosatta i landet. Till dessa barn räknas bl.a. asylsökande och barn som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd samt barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning (29 kap. 2 § andra stycket). Dessa grupper av barn har enligt skollagen (7 kap. 2 § tredje stycket) inte skolplikt, men de har samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn. De grupper av barn som nämns ovan och som inte är folkbokförda i har som huvudregel även rätt till utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola, under förutsättning att de påbörjar utbildningen (29 kap. 2 och 3 §§). Enligt 4 kap. 1 a § skolförordningen (2011:185) ska bl.a. asylsökande barn tas emot i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden, men det bör ske senast efter ankomsten. Motsvarande reglering finns i 12 kap. 14 § gymnasieförordningen (2010:2039). trädde nya bestämmelser i skollagen i kraft om mottagande och skolgång för nyanlända elever (3 kap. 12 a–f §§). Genom ändringarna fördes en definition av nyanländ in i skollagen (3 kap. 12 a §). Med nyanländ ska enligt skollagen avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. infördes bestämmelser i skollagen om att bl.a. en nyanländs kunskaper ska bedömas (3 kap. 12 c och d §§). Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Därutöver anges det i 3 kap. 12 e § att en nyanländ elev ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs och senast från det att eleven har tagits emot. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. Med de nya bestämmelserna om nyanlända reglerades även de s.k. förberedelseklasserna i skollagen. Enligt 3 kap. 12 f § skollagen ska en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis få undervisas i förberedelseklass. Under samma förutsättningar ska även andra elever vars kunskaper har bedömts få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Med anledning av de nya bestämmelserna i skollagen om nyanlända elever har tagit fram nya allmänna råd med kommentarer om utbildning för nyanlända elever. De allmänna råden (SKOLFS 2016:2) ger vägledning om hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan eller bör arbeta med mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. har med anledning av de nya bestämmelserna även tagit fram kartläggningsmaterial som stöd för skolors kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Materialet är avsett att användas för elever i de obligatoriska skolformerna men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. Kartläggningen sker i tre steg och ger skolan stöd i att ta reda på vilka kunskaper en nyanländ elev har med sig när hon eller han börjar skolan i . Resultatet av kartläggningens två första steg tillsammans med elevens ålder och personliga förhållanden i övrigt ska ligga till grund för rektorns beslut om placering i årskurs och i undervisningsgrupp. fick ett uppdrag av regeringen att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska (U2015/3356/S). Inom uppdraget ska genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet med målet att förbättra förutsättningarna för goda kunskapsresultat för dessa elever. lämnade in en plan för genomförande av uppdraget , i vilken man redovisar de insatser som planeras –2019 (dnr 2015:779). planerar att genomföra både generella insatser riktade till samtliga huvudmän och skolor, såsom kompetensutveckling, informationsinsatser och framtagande av olika stödmaterial, och riktat organisationsstöd till de huvudmän som bedöms vara i störst behov av stöd. Uppdraget löper till 2019 och ska redovisas . slöt regeringen, , , liberalerna och en överenskommelse med anledning av flyktingkrisen. I denna överenskommelse ingår bl.a. att friskolor ska ha samma möjligheter som kommunala skolor att ta emot asylsökande och nyanlända elever. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdraget att bl.a. föreslå hur enskilda huvudmän för skolor där det finns kö ska kunna ta emot nyanlända elever (dir. 2015:122). Utredaren lämnade förslag i denna del av uppdraget (SOU 2016:9). Regeringen har aviserat två propositioner om nyanländas utbildning . Den första propositionen rör vissa frågor om nyanlända elevers utbildning, och den andra propositionen gäller ökade möjligheter att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet genom fjärrundervisning. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är imponerande hur hårt man arbetar i våra skolor för att ta emot och undervisa alla nyanlända barn och ungdomar. Utskottet anser att det är viktigt att asylsökande och nyanlända barn och ungdomar snabbt får en bra utbildning. Utifrån detta vill utskottet uppmärksamma att lagstiftningen möjliggör att bl.a. asylsökande barn och ungdomar så snart det är möjligt med hänsyn till deras personliga förhållande, men senast efter ankomsten, ska tas emot i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan eller gymnasieskolan. Utskottet vill även framhålla att det av regleringen i skollagen framgår att en elev inte får undervisas enbart i förberedelseklass utan även ska ges undervisning tillsammans med den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. Förberedelseklasserna fyller enligt utskottets mening en viktig funktion för de elever som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att enbart kunna delta i den ordinarie undervisningen. Utskottet vill upplysa om att undervisningen i förberedelseklassen ska avbrytas när eleven har sådana kunskaper att den kan delta i den ordinarie undervisningen. Sammanfattningsvis anser utskottet att den gällande regleringen tydliggör de frågor som motionärerna lyfter fram om asylsökande och nyanlända barns skolgång samt undervisning i förberedelseklass. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2636 (M) yrkande 5 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 24. Därutöver kan utskottet konstatera att det är avgörande för likvärdigheten i den svenska skolan och en stärkt kvalitet i undervisningen för nyanlända elever att fler skolor än tar emot nyanlända elever. Utskottet välkomnar därför den migrationsöverenskommelse som slöts mellan regeringen och , , liberalerna och som bl.a. innebär att friskolor ska ha samma möjligheter som kommunala skolor att ta emot asylsökande och nyanlända elever. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat att man avser att lägga en proposition med anledning av denna fråga . Utskottet vill inte föregripa detta arbete och avstyrker därmed motion 2015/16:3133 (C). Utskottet vill betona att det är viktigt att nyanlända elevers kunskaper bedöms för att tillåta att de snabbt placeras i rätt årskurs och undervisningsgrupp med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Utifrån detta ser utskottet positivt på de förändringar i lagstiftningen som trädde i kraft och som bl.a. innebär att en nyanländ elevs kunskaper ska bedömas och att bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Mot bakgrund av dessa förändringar som har genomförts bedömer utskottet att innehållet i motion 2015/16:2878 (KD) yrkande 22 är tillgodosett och avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skolans värdegrund, en trygg skolmiljö och politisk information i skolan. Jämför reservationerna 37 (SD), 38 (V) och 39 (KD). I motion 2015/16:2753 av (SD) yrkas att en ny lagstiftning ska införas om att slöjor inte ska bäras av elever i för- och grundskolornas verksamhet. Enligt motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 7 bör regelbundna lokala kartläggningar göras av elevers attityder och erfarenheter när det gäller såväl våra demokratiska fri- och rättigheter som våra skyldigheter. Resultaten av dessa kartläggningar ska därefter ligga till grund för fördjupade utbildningar inom dessa områden, anpassade efter elevunderlaget. Generellt måste det inom skolväsendet ges större utrymme att diskutera etik, moral, relationer och värdegrund. Kartläggningar och utredningar av attityder och erfarenheter när det gäller hedersnormer bör också göras. I yrkande 8 framförs att undervisningen om mänskliga rättigheter bör utvecklas och att skolans arbete med att förankra grundläggande svenska värderingar bör fördjupas. I yrkande 11 understryks att det ska vara nolltolerans mot särbehandling av elever baserad på kulturella eller religiösa trosuppfattningar. I motion 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkande 1 framförs att samtycke och normkritik bör införas i läroplanen för grund- och gymnasieskolan. I yrkande 2 föreslås att särskilda satsningar ska göras för att motverka antipluggkultur bland killar. Motionärerna menar att många män påtvingas destruktiva beteenden genom olika manlighetsnormer och att det begränsar deras möjligheter på olika områden. Motionärerna anger att det behövs ett långsiktigt arbete för att förändra mansrollen. Skolvärlden är en av de viktigaste miljöerna för att arbeta med normkritik bland unga. Elever i den svenska förskolan ska, oavsett huvudman, garanteras en undervisning som står fri från religiös och politisk påverkan, enligt motion 2015/16:832 av (S). Förskolan ska i teori och handling lära ut demokrati och rusta barnen för ett samhälle där alla inte tänker eller tycker lika. I kommittémotion 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att ska få i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. Det är illa att det förekommer böcker i skolan som helt bryter mot läroplanernas värdegrund. Förslaget avser att underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar, enligt motionärerna. Fler vuxna och trygg skolmiljö I motion 2015/16:2057 av (SD) föreslås att en morgonsamling ska införas i skolan. Motionären påpekar att det finns goda erfarenheter av morgonsamlingar i den finska skolan i form av mer gemenskap, lugn och respekt för varandra. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 9 framhålls värdet av fler vuxna i skolan. Fler vuxna kan ge avlastning i klassrummen, vara i korridoren och på skolgården under rasterna. Det civila samhället skulle kunna bidra i ökad utsträckning till en tryggare skola. Det väsentliga är att skolan hittar en fungerande modell som avlastar lärarna som en trygg miljö i skolan kan upprätthållas.