bet · H301SkU19 · 2016-03-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden på området för mervärdesskatt om bl.a. skattesatser, mervärdesbeskattning av ideella föreningar och en översyn av mervärdesskattesystemet. I betänkandet finns fem reservationer (SD, C, KD). Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mervärdesskatt för ideella föreningar Översyn av mervärdesskattesystemet m.m. Mikroproduktion av förnybar el 1.Skattesatser, punkt 1 (SD) 2.Skattesatser, punkt 1 (KD) 3.Mervärdesskatt för ideella föreningar, punkt 2 (KD) 4.Översyn av mervärdesskattesystemet m.m., punkt 3 (C) 5.Mikroproduktion av förnybar el, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:119 av (SD), 2015/16:404 av (M) yrkande 2, 2015/16:666 av (FP), 2015/16:1186 av (M), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1345 av (M), 2015/16:1645 av (SD), 2015/16:1666 av och (båda M), 2015/16:1720 av (M), 2015/16:1733 av och (båda M), 2015/16:1914 av (M), 2015/16:1961 av (C), 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2015/16:2101 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2259 av (KD), 2015/16:2394 av och (båda C), 2015/16:2847 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2938 av (M), 2015/16:2953 av (M), 2015/16:3027 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2, 2015/16:3038 av och (båda C), 2015/16:3039 av (C) yrkande 2, 2015/16:3096 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3169 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) Mervärdesskatt för ideella föreningar 2015/16:2661 av (M), 2015/16:2725 av (M) yrkande 7 och 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 3 (KD) Översyn av mervärdesskattesystemet m.m. 2015/16:46 av (M), 2015/16:1009 av och (båda S) och 2015/16:1982 av och (båda C). Reservation 4 (C) Mikroproduktion av förnybar el 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 5 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden inom mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2014/15:SkU19. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (KD). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktig. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser: och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: – : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärers försäljning av egna konstverk och import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang- och cateringtjänster. – : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, biografer, teater-, opera- och balettföreställningar och djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och inom idrottsområdet. I artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG) behandlas skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . I bilaga III till mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Frågan om skattesatserna på momsområdet har länge varit föremål för diskussion. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). lämnade utredningen delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de tre olika mervärdesskattesatserna 25, skulle ersättas med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade utredningen förslag om livsmedelsmomsen samt om ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. Utredningens slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av en reducerad skattesats diskuterats . Efter en överenskommelse är det numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa en reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster (utöver vad som var möjligt). Det rör sig om renovering och reparation av privata bostäder fönsterputsning och städning i privata hushåll restaurang- och cateringtjänster, där tillhandahållande av (alkoholhaltiga och/eller alkoholfria) drycker får undantas mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring) hemtjänster, t.ex. hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionsnedsättning presenterade kommissionen sitt meddelande om mervärdesskattens framtid: Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden (KOM(2011) 851). Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. I fråga om skattesatser sägs följande i meddelandet (s. 11) som är av stort intresse då det tar upp många av de frågeställningar som är av betydelse i det aktuella sammanhanget: Flera berörda parter påpekade att skillnaderna mellan olika mervärdesskattesatser leder till ytterligare kostnader för efterlevnad. I den ekonomiska bedömningen redovisas en uppskattning av den effekten. Enligt bedömningen kunde en minskning av skillnaderna mellan de olika medlemsstaternas mervärdesskattesatser leda till en ökning på av den EU-interna handeln och en ökning av BNP på . påpekades emellertid att de siffrorna kan vara tilltagna i överkant. Den ekonomiska bedömningen bekräftade också synpunkten som redan framförts i tidigare ekonomiska studier att användningen av reducerade skattesatser ofta inte är det lämpligaste instrumentet för att nå politiska mål, framför allt inte när det gäller att garantera en omfördelning till fattigare hushåll eller uppmuntra förbrukningen av en vara som betraktas som socialt önskvärd. De berörda parter som drar nytta av sänkta skattesatser pekar på dessa skäl för att motivera nuvarande sänkta skattesatser eller till och med för att utöka dem till att omfatta framför allt miljövänliga produkter. Frågan om likabehandling av produkter som är tillgängliga i både traditionella format och online väckte kraftiga reaktioner under det offentliga samrådet. De frågorna behöver besvaras. Det kan vara värt att påpeka att redan den nuvarande tillämpningen av reducerade skattesatser innebär betydande subventioner. Omfattningen varierar kraftigt mellan olika medlemsstater beroende på hur de reducerade skattesatserna tillämpas. Enligt den ekonomiska bedömningen utgjorde dessa subventioner mellan och av mervärdesskatteinkomsterna i ett urval av nio medlemsstater17. Om de reducerade skattesatserna avskaffades skulle normalskattesatsen teoretiskt sett kunna sänkas med mellan . Tillämpning av normalskattesatsen utgör fortfarande grundprincipen och mervärdesskattedirektivet tvingar inte medlemsstaterna att tillämpa reducerade skattesatser. Medlemsstaterna har därför huvudansvaret för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa tillämpningen av sådana skattesatser i de fall där de medför en omotiverad skattelättnad. Den nuvarande ekonomiska och finansiella miljön, som kräver en kraftfull skattebaserad förstärkning av de nationella budgetarna, är ytterligare ett skäl till att minska användningen av reducerade skattesatser jämfört med att höja normalskattesatserna. Man bör emellertid inte bortse från de potentiella fördelarna med en begränsad användning av reducerade skattesatser, under förutsättning att de fastställs och tillämpas förnuftigt. Det finns därför ett antal faktorer som motiverar en granskning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Kommissionen anser att en sådan granskning bör bygga på en grundlig konsekvensbedömning som omfattar alla aspekter och som bygger på följande riktlinjer: • Avskaffande av de reducerade skattesatser som försvårar en korrekt funktion av den inre marknaden. Reducerade skattesatser som har varit motiverade tidigare kan ha en snedvridande effekt på grund av en förändrad ekonomisk, affärsmässig och rättslig miljö. • Avskaffande av reducerade skattesatser för varor och tjänster vars konsumtion motverkas av andra delar av EU:s politik. Detta kunde framför allt gälla varor och tjänster som är skadliga för miljö, hälsa och välfärd. • Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. I kommissionens arbetsprogram och i en färdplan för kommande arbete på momsområdet som kommissionen presenterade så sent som sägs att man planerar för en handlingsplan för ett enkelt, effektivt och bedrägerisäkert slutligt mervärdesskattesystem som är anpassat till den inre marknaden. Initiativ kommer bl.a. att tas i fråga om momsskattesatser och e-handel inom den digitala inre marknaden. Ett av de problem med dagens system som lyfts fram är skattesatsernas struktur och nivåer. Ett meddelande från kommissionen om denna handlingsplan väntas . I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. I motion 2015/16:119 av (SD) föreslås en folkhälsoskatteväxling. Momsen på idrottsrelaterad utrustning såsom skridskor, löparskor, ridhjälmar, innebandyklubbor och dylikt slopas helt. Momsen på läsk, godis, chips, bullar och liknande onyttigheter höjs. Denna skatteväxling ska sikta på att bortfallet på moms för idrottsrelaterad utrustning kompenseras med motsvarande höjning för godis, läsk och dylikt. I motion 2015/16:404 av (M) föreslås att regeringen bör överväga att se över dagens momssatser för olika verksamheter inom turistnäringen i syfte att harmonisera dessa på en lägre nivå. Det bör därför göras en översyn av möjligheten till en sänkt och mer enhetlig turistmoms. I motion 2015/16:666 av (FP) föreslås en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen där det enligt motionären förekommer många olika momssatser. Sänkningen av moms på restaurang- och cateringtjänster från till som genomfördes bör följas upp med ytterligare översyn. Inom besöksnäringen förekommer flera andra exempel på olika momssatser som försvårar för entreprenörer och kunder av turistaktiviteter. Motionären anser att det finns klara fördelar med en enhetlig moms och att mervärdesskattesatserna därför ses över. Åtgärden kan förväntas ge en betydande förenkling för berörda företag och i förlängningen bidra till att skapa nya jobb. I motion 2015/16:1186 av (M) föreslås en harmonisering av momsen för hela kultur- och friluftssektorn. Detta skulle vara bra för folkhälsan och skapa fler arbeten speciellt utanför storstäderna. Därför bör en översyn av de olika mervärdesskattesatserna inom kultursektorn göras. I motion 2015/16:1207 av och (båda M) föreslås en utredning av möjligheterna att sänka eller ta bort momsen på körkortsutbildning. I motion 2015/16:1345 av (M) föreslås att datorspel och e-böcker bör inkluderas i kulturmomsen. I motion 2015/16:1645 av (SD) föreslås att ekonomisk rättvisa bör skapas inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till . I motion 2015/16:1666 av och (båda M) föreslås att regeringen bör överväga en harmonisering av mervärdesskattelagstiftningen i fråga om den s.k. dansbandsmomsen. I motion 2015/16:1720 av (M) föreslås att regeringen bör överväga att inkludera datorspel och e-böcker i kulturmomsen. I motion 2015/16:1733 av och (båda M) föreslås att regeringen ska se över möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier. I motion 2015/16:1914 av (M) föreslås att regeringen bör överväga möjligheten till en översyn av villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen. I motion 2015/16:1961 av (C) föreslås att regeringen bör utreda möjligheten att införa en enhetlig moms. När den stora skattereformen genomfördes fanns det en grundläggande princip bakom reformen om att lika inkomster skulle beskattas lika. Skattereformen innebar bl.a. att all moms gjordes enhetlig och att nästan alla varor och tjänster blev momspliktiga. Sedan reformen infördes har rad förändringar skett som innebär att momsen kan anses vara enhetlig. Dagens momssystem skapar gränsdragningsproblem, ökar administrationen för småföretag och saknar miljöstyrande effekter på konsumtionen. I kommittémotion 2015/16:1991 av m.fl. (KD) föreslås sänkt moms för sådana tjänster som cykelreparationer, skomakeri och skrädderiverksamhet för att ytterligare stärka tjänstesektorn. Genom att sänka kostnaderna för dessa tjänster kan branscherna växa och fler kan få arbete. Att fler får möjlighet att reparera sina cyklar, skor eller kläder är också gynnsamt ur ett hållbarhetsperspektiv. Detta skulle enligt motionärerna både skapa många arbetstillfällen och ge en välkommen avlastning till stressade familjer som får mer tid över att tillbringa med sina barn. För många nyanlända utgör dessa arbeten i tjänstesektorn en snabbare väg in på arbetsmarknaden. I motion 2015/16:2101 av och (båda SD) föreslås i yrkande 1 en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen. I yrkande 2 föreslås att dansbandsmomsen sänks från till och därmed blir likvärdig med övriga dans-, idrotts och kulturupplevelser. I kommittémotion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) föreslås att momssatserna i kultursektorn ses över i syfte att harmonisera dessa. Inte minst kan regelverket förenklas. Ett exempel är momssatserna på dans. är momsen om man är på ett event där musik spelas men där publiken sitter ned. Om publiken i stället dansar till musiken är momsen . Detta skapar enligt motionären märkliga effekter, svårigheter att överskåda kostnader vid vissa gränsdragningsproblem och ibland rent förvirrande effekter. I motion 2015/16:2259 av (KD) föreslås att mervärdesskattesatserna på kulturområdet ses över i syfte att nå en enhetlig kulturmoms. I motion 2015/16:2394 av och (båda C) föreslås att regeringen skyndsamt ska tillsätta en snabbutredning för att definiera begreppet bilpool och utreda vilken momsskattesats som ska gälla. Motionärerna anser att det är viktigt att bilpooler inte straffbeskattas med en högre moms än andra transporter för samåkning. gäller att kollektivtrafik, taxi och andra transporter har moms medan bilpooler har . I kommittémotion 2015/16:2847 av m.fl. (SD) presenteras förslag om att utreda förutsättningarna att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner. Enligt motionärerna är den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar problematisk eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, vilken främst återfinns på landsbygden. I motion 2015/16:2938 av (M) föreslås att regeringen bör överväga att se över möjligheten att sänka momsen på gästhamnsbesök till för att undvika att otydliga och snäva regler uppmuntrar till fusk, underlätta för utövarna, öka lönsamheten och likställa momssatsen för allt kommersiellt boende. I motion 2015/16:2953 av (M) föreslås att regeringen bör överväga att införa en av enhetlig moms för simskolor oavsett ålder på eleverna. I kommittémotion 2015/16:3027 av Per Lodenius m.fl. (C) lämnas förslag om att regeringen bör utreda förutsättningarna för att likställa mervärdesskatten för tryckta och digitala medier. I motion 2015/16:3038 av och (båda C) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen. I motion 2015/16:3039 av (C) lämnas förslag om tjänstemoms. Motionären anser att regeringen i stället för att med höjda skatter slå undan benen på en växande tjänstemarknad som för många innebär ett första jobb och en väg in på arbetsmarknaden borde utveckla tjänstemarknaden. Regeringen bör succesivt sänka momsen på tjänstesektorn för att därmed utveckla en marknad som både är hållbar och viktig för att möta de utmaningar som står inför. En sänkt tjänstemoms kan enligt motionären skapa förutsättningar för en utfasning av de särskilda reglerna för hushållsnära tjänster. I motion 2015/16:3096 av (SD) föreslås i yrkande 1 att en utredning bör tillsättas för att utreda och utvärdera effekten av moms på djursjukvård och lämna förslag på lämplig nivå för att säkerställa ett gott djurskydd. Enligt yrkande 2 bör målet vara en återställd momsbefriad djursjukvård. I motion 2015/16:3169 av (SD) föreslås att regeringen ser över momssatserna för hästnäringen och inför en mer rättvis fördelning. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 9 att så långt det är möjligt bör momssatserna inom turist- och besöksnäringen samt mötesindustrin harmoniseras för att stimulera till ytterligare tillväxt inom branschen. I yrkande 10 anförs att bör ställa sig bakom det som anförs om att se över möjligheten att sänka momsen för enklare tjänster. av de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdeskatt för nya kategorier av varor eller tjänster. Diskussioner om denna sorts förslag är av en ständigt pågående karaktär. Redan i sitt utlåtande över grönboken om mervärdesskattens framtid (2010/11:SkU25) menade utskottet att det finns goda skäl att sträva efter så få undantag från skatteplikt och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt, men att det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för de olika EU-länderna. Utskottet anförde följande: Det utskottet anfört innebär att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag (från skatteplikt) och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas motandra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Det kan finnas starka skäl för att i vissa sammanhang tillåta reducerade skattesatser för att kunna påverka konsumtion och sysselsättning. Enligt utskottets mening måste hänsyn också tas till politiska önskemål i medlemsstaterna om att kunna tillämpa låga reducerade skattesatser, bl.a. av sociala skäl. Olika nationella undantag och avvikelser bör dock löpande utvärderas för att motverka eventuell konkurrenssnedvridning, ökad komplexitet och administrativa bördor samt för att utröna om den förväntade effekten uppnåtts. När det gäller moms på e-böcker vill utskottet erinra om att så sent som i två domar (C-479 och C502/13) slog fast att e-böcker inte täcks av den möjlighet till lågmoms på böcker som finns i bilaga III till momsdirektivet. Detta innebär att måste arbeta för en förändring av momsdirektivet på annat sätt. Utskottet vill också lyfta fram att kommissionen planerar för nya initiativ på mervärdesskatteområdet och att ett meddelande om dessa planer förväntas komma . Liksom föregående år menar utskottet att även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser, vill utskottet inte föreslå några förändrade regler. I synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momsskattesatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående fortfarande inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Mervärdesskatt för ideella föreningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mervärdesbeskattning av den ideella sektorn. Jämför reservation 3 (KD). I motion 2015/16:2661 av (M) föreslås att regeringen bör överväga att se till att ideella organisationers välgörenhet inte drabbas av dubbelbeskattning samt efterleva löften om att desamma inte ska drabbas av beskattning retroaktivt. I motion 2015/16:2725 av (M) föreslås i yrkande 7 att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. I kommittémotion 2015/16:2865 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 1 att momsfrihet bör återinföras för föreningar som bedriver secondhandförsäljning för att finansiera social hjälpverksamhet. Återanvändning och secondhandverksamhet som bedrivs ideellt för allmännyttiga ändamål har många positiva aspekter. Verksamheten genererar medel till sociala insatser och utvecklingsinsatser. Sådan verksamhet kan dessutom tillhandahålla meningsfull arbetsträning för människor som av någon anledning står utanför den ordinarie arbetsmarknaden och erbjuda volontärer en möjlighet till en meningsfull sysselsättning i ett socialt sammanhang. Den bidrar även till att resurser återanvänds och till utvecklingen av ett hållbart samhälle och en resurseffektiv avfallshantering. Secondhandverksamheten är en viktig finansieringskälla för de ideella organisationerna. Av 7 kap. 3 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, framgår att allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som huvudregel är skattskyldiga för inkomst från sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL. Enligt denna paragraf avses med näringsverksamhet förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. En allmännyttig ideell förening eller ett registrerat trossamfund är dock enligt 7 kap. 3 § andra stycket IL inte skattskyldig för bl.a. inkomst från en självständig näringsverksamhet om inkomsten huvudsakligen kommer från en verksamhet som har en naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål eller som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Omsättningen i den inkomstskattebefriade verksamhetsdelen omfattas inte heller av mervärdesskatt på grund av kopplingen mellan inkomstskattereglerna och mervärdesskattereglerna i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML. Någon närmare förklaring till vad som avses med hävdvunnen finansieringskälla finns inte i lagstiftningen. Enligt förarbetena till inkomstskattereglerna (prop. 1976/77:135 s. 84 f.) räknas till sådana verksamheter bl.a. anordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer, loppmarknader, försäljnings- och insamlingskampanjer. Om t.ex. en idrottsförening driver en vanlig sportaffär eller om en litterär eller religiös förening driver en bokhandel beskattas därför dessa inkomster på vanligt sätt.