bet · H401NU4 · 2016-11-17 00:00:00 — Innebörden av detta är att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utöver detta vill utskottet åter framföra att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Lokalisering av arbetsplatser för bolagets personal och vilka tjänster som bolaget ska köpa in för att sköta verksamheten är således frågor för bolagets styrelse och ledning att avgöra. Vidare kan också nämnas, mot bakgrund av vad som framförs i den aktuella motionen om vattenkraftens miljöpåverkan, att ingår i ett samarbetsprojekt med i , och berörda kommuner för att titta på möjliga åtgärder som kan förbättra miljön i och runt Lule älv. Projektet beräknas vara slutfört . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:2976 (C). Övrigt om AB:s uppdrag och mål I motion 2016/17:110 (SD) begärs tillkännagivanden dels om en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden, dels om att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. Tillkännagivanden om förändringar av uppdrag och mål begärs också i motion 2016/17:1199 (V) där det förordas att en ny portalparagraf införs i bolagsordningen. Med anledning av nyssnämnda motioner vill utskottet påminna om att , som redovisats, fattade beslut om ett förtydligat uppdrag för . Innebörden av detta är att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utskottet har som framgår av det föregående vid tidigare tillfällen avstyrkt identiska motionsyrkanden och då framfört att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag. Utskottet ser inga skäl att ändra uppfattning i denna fråga och avstyrker därmed de här aktuella motionerna i berörda delar. I motion 2016/17:2473 (V) förordas att får i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Även i denna fråga vill utskottet hänvisa till förtydligade uppdrag, och utskottet ser inte några skäl för att ta några initiativ för att ändra uppdraget. Utöver detta kan, som också anförts ovan, nämnas att bolaget genomför en åtgärdsutredning om vattenkraftens miljöpåverkan som rör och som ska redovisas . Utskottet är därmed inte berett att förorda något uttalande i linje med vad som anförs i den aktuella motionen, utan den avstyrks i denna del. I motionerna 2016/17:1194 (V) och 2016/17:1199 (V) förordas vidare att ska göra uttalanden om att bör dra tillbaka stämningen mot den tyska staten i fråga om nedläggning av kärnkraftverk samt att ska ges möjlighet att ta ställning till huruvida svenska statliga företag ska kunna stämma stater med åberopande av investeringsskyddsklausuler. Utskottet vill i detta sammanhang framföra att som ett statligt ägt bolag, liksom aktiebolag som ägs av andra, är underkastat regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att är en självständig juridisk person där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid bolagsstämman utövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Utskottet vill vidare framhålla att statens ägarstyrningsdokument (ägarpolicyn) anger ramverket för förvaltningen av de statliga bolagen och klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn redogörs för regeringens förvaltningsmandat och inställning i viktiga principfrågor kring ägarstyrning och bolagsförvaltning. De statliga bolagens styrelser och ledningar är skyldiga att tillvarata bolagets ekonomiska intressen och agera i enlighet med regeringens ägarpolicy. Frågor om eventuella rättsliga åtgärder med anledning av investeringsskyddsklausuler likt de som beskrivs i de aktuella motionerna är följaktligen ett ansvar för och ledning. Mot denna bakgrund avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Frågor om avyttring av AB:s brunkolsverksamhet I motion 2016/17:1199 (V) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör riva upp beslutet om försäljning av tyska brunkolsverksamhet och i stället verka för en utfasning av produktionen. Utskottet kan här konstatera att regeringen tog emot en begäran om ägarsamordning från om en försäljning av brunkolsverksamhet i . Som framgår av det föregående har bolaget sedan 2010 uppdrag att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Den fråga som regeringen i ägarsamordningen hade att ta ställning till var om transaktionen var i linje med uppdraget från i fråga om inriktning och affärsmässighet. Som redovisats konstaterade regeringen att avyttringen är strategiskt riktig och det bästa finansiella alternativet för bolaget. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att är ett bolag som ska förvaltas i enlighet med de grundläggande principer som gäller för förvaltningen av de statliga företagen och som ska bedriva sin verksamhet inom ramen för det uppdrag som fastställde . Följaktligen är det regeringens ansvar att aktivt förvalta bolaget så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och på ett sådant sätt att bolaget når sina hållbarhetsmål. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2016/17:1199 (V) i denna del. Statens ägande av vissa företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försäljning av och . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående försäljningsprocess och till de försäljningsbemyndiganden som finns. I motion 2016/17:193 av och (båda M) framförs att marknaden för flygtransporter har förändrats sedan samägandet av med och tillkom. Enligt motionärerna är därför fortsatta ägarengagemang i SAS inte en optimal hantering av skattemedel. Utöver de stora affärsrisker som branschen kommer att präglas av framöver bör inte ha ägarengagemang i ett företag som agerar i en fullt ut konkurrensutsatt marknad. Motionären framför att regeringen därför bör inleda samtal med de övriga konsortiedelägarna att avveckla ägarandel i SAS. I motion 2016/17:2714 anför (M) att flygmarknaden har utvecklats sedan SAS grundandes och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Eftersom statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det enligt vad som anges i motionen anledning att avyttra SAS till privata ägare. Motionären anför att emellertid det viktigaste skälet till en försäljning av SAS är att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad där staten fyller en viktig kontrollfunktion. Därmed är det enligt motionen inte rimligt att staten agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. (M) anför i motion 2016/17:2716 att skogsbruket är en väl fungerande marknad där virkeshandeln är globalt konkurrensutsatt. Enligt motionärerna bör staten ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . Staten bör därför sälja sitt ägande av , fördelaktigt i mindre delar så det möjliggörs för många privata ägare att köpa skogen med god arrondering som resultat. I regeringens skrivelse (skr. 2015/16:140 s 21) redovisas att har gett regeringen bemyndiganden att minska eller avveckla ägandet i följande bolag: • AB (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10), • AB Bostadsgaranti (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1), • (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1), • (tidigare Parts) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21), och • (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska statens ägande i (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). I sitt yttrande till finansutskottet anförde näringsutskottet att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning till försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. delade utskottets uppfattning. Mot denna bakgrund avyttrade den svenska staten 13,8 miljoner aktier i (av statens innehav) till ett värde av . avyttrade även den en del av sitt innehav i SAS vilket innebar att totalt 23 miljoner aktier, motsvarande av samtliga stamaktier i , avyttrades. Det innebär att svenska staten minskade sitt ägande i SAS från till samt att den svenska, danska och tillsammans med äger av aktierna och har av rösterna i SAS. Inledningsvis kan utskottet konstatera att regeringen, som redovisats, har bemyndiganden att sälja eller minska ägandet i företag med statligt ägande för fem bolag – AB , AB Bostadsgaranti, , (tidigare Parts) och . I motionerna 2016/17:193 (M) och 2016/17:2714 (M) anförs att staten av olika anledningar bör sälja sitt innehav i SAS. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen har ett bemyndigande från att avyttra sina andelar i bolaget. Utskottet kan också konstatera att en sådan process har påbörjats och att staten därigenom har minskat sitt aktieinnehav i bolaget med . Utskottet ser mot denna bakgrund inga skäl att gå vidare med några tillkännagivanden så som förordas i de ovannämnda motionerna, utan de avstyrks. I motion 2016/17:2716 (M) föreslås en försäljning av det statligt ägda . En försäljning bör enligt motionen ske i mindre delar så att många privata ägare får möjlighet att köpa skogen med god arrondering som resultat. I denna fråga vill utskottet framhålla att det inte finns något försäljningsbemyndigande från vad gäller samt att fattade beslut om förändrat uppdrag för bolaget. Som redovisats innebär det förändrade uppdraget att bolaget ska verka på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Vidare vill utskottet framhålla att bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. Uppdraget innebär också att bör kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. I detta sammanhang vill utskottet åter påminna om det markförsäljningsprogram som genomför. Bolaget ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. ska säljas tills av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Utskottet ser inga skäl för att agera i denna fråga och avstyrker därmed motion 2016/17:2716 (M). Förvaltningen av företag med statligt ägande, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 10–12 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 25–27 och 2016/17:121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Staten är dock en stor företagsägare, och kommer att så vara . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden och vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Där bolag verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav, ska effektiv konkurrens säkerställas. Statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor, t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa statliga företag har särskilda samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa redovisas tydligt och är styrande för bolagens verksamhet. Regeringens ska styra de statliga bolagen inom de ramar som fastställt. Under alliansregeringen utarbetades och grundlades ett gediget hållbarhetsarbete i de statliga bolagen. ställde staten krav på de statligt ägda bolagen att de skulle hållbarhetsrapportera i enlighet med Global Reporting Initiative (GRI). I statens ägarpolicy står det att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska följa. Riktlinjerna har sedan utökats med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Såväl i FN:s vägledande principer som i riktlinjer ställs skärpta krav på bolagen att genomföra en riskbaserad due diligence-granskning (insamling och analys av information om ett företag inför förvärv eller annan strategisk förändring). Alliansregeringen tog således viktiga framåtsyftande steg i hållbarhetsarbetet. Alla bolagen fick uppdraget att fastställa ett fåtal och övergripande hållbarhetsmål och strategier för att nå dit. Syftet var att skapa värde i de statliga bolagen som riskerna minskades i verksamheterna. startade sedan arbetet med att följa upp bolagens respektive hållbarhetsmål. Alliansregeringen arbetade målmedvetet med styrelserekrytering på grundval av dynamik och mångfald. Utifrån kompetens, erfarenhet, bakgrund och ålder sattes mål om en jämn könsfördelning (av vartdera könet). Andelen kvinnliga styrelseledamöter i de statliga bolagen ökade i de statligt helägda bolagen till : en lyckad åtgärd. Vi menar att regeringen bör fortsätta att utveckla förvaltningen av de statligt ägda bolagen i fråga om aktivt ägande, hållbart företagande och målmedveten styrelserekrytering. Vi anser vidare att regeringen bör minska eller avveckla sitt ägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Exempelvis gäller detta bolag som , , och . Vi noterar att staten har inlett en försäljningsprocess när det gäller innehavet i SAS och har minskat sitt ägande i bolaget, vilket vi ser positivt på. Försäljning av statlig egendom ska ske affärsmässigt och eventuella försäljningsintäkter ska användas för att minska statsskulden. Vi anser att det dock inte är aktuellt med försäljning av , eller nordiska verksamhet. Detaljmonopolet för alkohol ska enligt vår mening värnas och Systembolaget behållas i statlig ägo. Vi anser att bör ställa sig bakom det som här anförts och tillkännage detta för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD) och 2016/17:3128 (M) anses tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av företag med statligt ägande, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 10–12 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 25–27. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och att dessa bolag generellt verkar på en konkurrensutsatt marknad. Vi i är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande, och vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras där man inte kan motivera det statliga ägandet med nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. Vidare är vi kritiska mot regeringens mål att andelen av vartera kön i de statliga bolagens styrelser ska vara . Vi ställer oss kritiska till alla former av sådan kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att all praxis av detta slag inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Vi anser därför att målet om en jämn könsfördelning i de statliga bolagens styrelser ska tas bort. bör sammanfattningsvis genom ett uttalande tydliggöra för regeringen vikten av att värna och stärka det statliga ägandet när det gäller att upprätthålla viktiga samhällsfunktioner och stävja korruption och miljöförstöring, att minska ägandet när det inte ger nytta för medborgarna samt att målet om målet om en jämn könsfördelning i de statliga bolagens styrelser bör tas bort. Därmed tillstyrks motion 2016/17:121 (SD). Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 1–4. En långvarig bostadsbrist har utvecklats till att vara akut. Den svåra bostadsbristen får allvarliga konsekvenser då människors frihet och möjligheter att flytta till jobb och utbildning begränsas, företagens möjligheter att växa och konkurrera minskar och nyanlända får svårt att bli en del av samhället. En god tillgång på bostäder med olika upplåtelseformer är alltså en förutsättning för integration, entreprenörskap och ekonomisk tillväxt. Enligt prognoser behövs ytterligare 710 000 bostäder . Det innebär att det måste byggas 88 000 bostäder . En del i att möjliggöra en så hög produktionstakt är att öka tillgången på byggbar mark där byggföretag kan starta olika bostadsprojekt med en kort planeringsprocess. som kommunerna har det grundläggande ansvaret för sitt eget markinnehav vill jag här också framhålla att staten har ett ansvar för att tillhandahålla byggbar mark. Jag menar därför att staten bör revidera ägardirektiven för de statligt ägda företag som är markägare så att de även innehåller uppdraget att ta fram lämplig byggbar mark. Detta bör enligt min mening tillkännage för regeringen. Motion 2016/17:3118 (C) tillstyrks därmed i denna del och övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 1–4 och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 12. Staten står som ägare till 50 bolag med tyngdpunkt inom basindustri och energi. De flesta bolag är vinstdrivande och omkring hälften har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Jag menar att staten i högre grad än vad som är fallet bör använda sitt ägande av statliga bolag för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Kravet på lönsamhet i statliga bolag ska inte gå före samhällsnyttan. De statliga bolagen ska användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt, ekologiskt hållbart, öka konkurrenskraften och inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statliga bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. Jag anser därför att ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas med utgångspunkt i att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen ska bedrivas ekonomiskt effektivt. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav anser jag att målsättningen i ägarstrategin ska ses över. Jag vill vidare framhålla att möjligheterna till vidareförädling och ökad tillväxt inom svensk industri är generellt stora. Både skogs-, gruv- och stålindustrin har potential att öka sin förädlingsgrad, vilket skulle öka antalet arbetstillfällen i landet, minska transporterna och öka exportintäkterna. Detta är någonting som kan främjas genom en aktiv statlig styrning av de statliga företagen, ökad forskning och samverkan med det övriga näringslivet. Ett bra exempel på hur just samverkan mellan statliga bolag och det privata näringslivet kan fungera är affärssamarbetet mellan och . Samarbetet genererar tusentals arbetstillfällen i landet och bidrar till den regionala utvecklingen. I sammanhanget kan också nämnas det projekt som , och gemensamt har inlett för en fossilfri stålindustri. Statliga bolag bör verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportvärdet. Förtroendet för de statliga institutionerna är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen. Jag vill därför understryka att det är av särskild vikt att de statligt ägda företagen agerar föredömligt och med god transparens. Det har emellertid framkommit att flera verkställande direktörer för statliga bolag, exempelvis , och , sitter i styrelserna för och dess organisationer, däribland och . Jag menar att detta är mycket märkligt då dessa organisationer har bedrivit omfattande kampanjer mot regeringens politik exempelvis när det gäller slopandet av ungdomsrabatten på anställningar och begränsningen av RUT- och ROT-avdrag. Särskilt paradoxalt blir detta förhållande när uttalat sitt aktiva motstånd mot statliga företag i sig. Enligt en rapport från fackförbundet lägger de statliga bolagen enorma summor på avgifter till . Enligt ST:s beräkningar handlar det om så mycket som . Jag menar att det dessutom är direkt olämpligt att näringslivets intresseorganisationer på det här sättet får en direkt gräddfil till de statliga bolagen. bör uppträda neutralt och bör därför inte vara medlemmar i dylika intresseorganisationer. Det som jag här anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2016/17:1199 (V) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. uppdrag, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 4. måste driva en mer aktiv gruvpolitik. Vi menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen, och vi vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt vår mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv. bör därför tillkännage för regeringen att ska reformeras med ett tydligare fokus på prospektering. Vid ett sådant beslut av får motion 2016/17:117 (SD) anses vara tillgodosedd, och motionen tillstyrks i denna del. Ekonomiska mål för , punkt 5 (SD) av (SD) och (SD).