bet · H401FöU1 · 2016-12-05 00:00:00 — Utredaren lämnade ett förslag som innebar att stödet Försvarsmakten skulle lämna till polisen med två medeltunga helikoptrar omfattade , och utredaren redovisade att kostnaden för ett fullt utbyggt stöd skulle uppgå till ca . Av utredningen framgår även att det skulle tillkomma kostnader för investeringar om ca för att bl.a. kunna möta behovet av tidskritiska transporter. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade utskottet att helikopterkapaciteten är unik och att vinsterna på samhällsnivå är så pass stora att ett avsteg kan motiveras. Eftersom polisens transportkapacitet kan vara avgörande vid allvarliga händelser välkomnade utskottet regeringens förslag om att delvis kompensera Försvarsmakten för ökade kostnader. När beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 framhöll utskottet det som positivt att regeringen beskriver det som en av Försvarsmaktens fyra uppgifter att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Utskottet menade att uppgiften är viktig och tydligt formulerad men att den aldrig får bli dimensionerande för Försvarsmakten. Av det följer enligt utskottets bedömning att polisen och andra myndigheter själva bör ha de personella och kompetensmässiga resurser som krävs för att lösa organisationens grundläggande uppgifter i den dagliga verksamheten (bet. 2014/15:FöU11). I budgetpropositionen konstaterade regeringen att Försvarsmakten hade fortsatt att lämna värdefullt stöd till civil verksamhet och att myndighetens förmåga att stödja civil verksamhet hade utvecklas. Regeringen föreslog en ökning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap om totalt för . Vidare redovisade regeringen att Försvarsmakten vid ett stort antal tillfällen även har lämnat stöd till civil verksamhet, däribland i samband med skogsbranden i och höga vattenflöden i . Sammantaget bedömde regeringen att Försvarsmakten har förmåga att stödja den civila verksamheten på den nivå som krävs. Regeringen såg särskilt positivt på den pågående utvecklingen av samarbetet mellan polisen och Försvarsmakten när det gäller möjligheterna för Försvarsmakten att ge bistånd till polisen vid terroristbekämpning. Övningar och förberedelser hade genomförts i nära samarbete med , och nödvändiga förutsättningsskapande processer hade tagits fram. I budgetpropositionen redovisar regeringen att stödet till polisen har utökats och att helikopterkapacitet upprätthålls dygnet runt . slöts en ramöverenskommelse mellan , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terroristbekämpning. Regeringen ser överenskommelsen som ett viktigt steg i fråga om ökat samarbete för att möta hotet från terrorism. Även om det inte är en dimensionerande uppgift är regeringens bedömning att Försvarsmakten har haft förmåga att lämna stöd till det övriga samhället och till myndigheter. Regeringen redovisar att Försvarsmakten har lämnat stöd till polisen vid fem tillfällen, bl.a. vid höjning av terrorhotnivån då stödet omfattade materiel, personal samt transport med medeltung helikopter. Regeringens bedömning är att en förmåga att genomföra helikopter-transporter har skapats och att Försvarsmakten har genomfört helikoptertransporter åt polisen i enlighet med regeringens beslut. Vidare informerar regeringen om att det pågår ett arbete inom med att författningsreglera stödet med helikopter-transporter. Inriktningen är att Försvarsmakten ska bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov inom ramen för befintliga förmågor och resurser, som stödet till polisen med medeltung helikopterkapacitet förlängs. Regeringens avsikt är att det stödet ska bli en ordinarie uppgift för Försvarsmakten. När beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 framhöll utskottet det som positivt att en av Försvarsmaktens fyra uppgifter även i fortsättningen är att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Utskottet anser fortfarande att uppgiften är viktig men understryker nu som då att den aldrig får bli dimensionerande för Försvarsmakten med undantag för stödet till polisen med helikoptertransporter. När det gäller förslaget som regeringen lämnade 2013 om att Försvarsmakten ska kunna stödja polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet ansåg utskottet att kapaciteten är så pass unik och samhällsvinsterna så pass stora att ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd inte ska vara dimensionerande ändå var motiverat. Utskottet ser därför positivt på vad regeringen anför i budgetpropositionen om att stödet till polisen med medeltung helikopterkapacitet förlängs och att stödet ska bli en ordinarie uppgift för Försvarsmakten. Utskottet vill inte lägga till fler undantag och utöka ändamålet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ytterligare, varför utskottet avstyrker yrkande 1 i motion 2016/17:2092, motionerna 2016/17:2469 och 2016/17:2497 (yrkandena 3 och 15). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statsflyget. Jämför reservation 11 (SD). I motion 2016/17:1016 av (M) yrkar motionären att internprissättningen för att utnyttja statsflygplanen behöver ses över när gäller ersättning till Försvarsmakten. I motionen konstateras att statsflyget har som uppgift att transportera högsta civila och militära ledning samt kungafamiljen. Försvarsmakten har tre flygplan till förfogande för uppgiften, och flygning med statsflyget är reglerat i statsflygsförordningen (1999:1354). När statschefen eller den högsta civila ledningen är beställare ska Försvarsmakten ta ut avgifter för flygning med statsflyget med högst . Beställaren har skyldighet att ta betalt av passagerare vars resa inte är en statlig tjänsteresa. Motionären understryker vikten av att kostnaderna redovisas på ett sådant sätt att olika verksamheters resurs-förbrukning tydliggörs vid internprissättning inom staten. Motionären menar att det är viktigt att den som nyttjar resursen har ekonomiska incitament för att vara sparsam med statens medel. Av den anledningen anser motionären att ersättningen till Försvarsmakten vid nyttjande av statsflygplanen bör täcka Försvarsmaktens hela kostnad för transporten. I motion 2016/17:1423 av och (båda SD) yrkar motionärerna att kostnader för Försvarsmakten ska särredovisas i syfte att fullt ut kunna kompensera Försvarsmakten för alla de kostnader som är förknippade med ansvaret enligt statsflygsförordningen (yrkande 2). Motionärerna beskriver att all personal som hanterar statsflyg och specialflyg redan har flyttat till . Kvar på finns en hangar i dåligt skick som är föremål för rivningsbeslut. Det framgår av statsflygsförordningen (1999:1354) att statsflyget ska vara lokaliserat på –. För att tillgodose detta har en projektering genomförts av Swedavia till en kostnad av som enligt motionärerna inte bör belasta Försvarsmakten. Bakgrund och tidigare behandling När det gäller flygförbanden framhåller regeringen i budgetpropositionen att krigsdugligheten i stridsflygförbanden ska öka under den försvarspolitiska inriktningsperioden. ska Försvarsmakten fort-sätta att arbeta för att öka tillgängligheten i stridsflygsystemet, och förmågan till skydd och spridning mellan baser ska stärkas. Utöver ökad operativ för-måga hos krigsförbanden, som regeringen anför som det enskilt viktigaste –2020, ska Försvarsmakten även svara för olika former av stöd. Bland dessa återfinns ansvaret för driften av de flygplan som staten anskaffat eller använder tillfälligt för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Enligt 4 § (2012:894) statsflygs-förordningen ska Försvarsmakten svara för driften av dessa flygplan och samordna beställningar av flygningar. Flygplanen ska enligt 5 § vara lokaliserade till . flygflottilj, F 7, ansvarar för driften. Statsflyget opererar med två flygplan. Ett av flygplanen är, när det inte flyger, parkerat på medan det andra är parkerat på . Försvarsmakten framförde i ett klargörande som publicerades på myndighetens webbplats att myndigheten önskar se över rutinerna för beställning av statsflyget och att en dialog pågick om detta med . I svar på fråga 2016/17:305 av (M) om Försvarsmaktens kostnader för statsflyget anförde försvarsminister att det tillbaka pågår en översyn av riktlinjerna för statsflyget inom Regerings-kansliet. Översynen syftar till att tydliggöra uppgifter, organisation, resurser och basering för statsflyget, och försvarsministern underströk att han inte ville föregå resultatet av denna översyn. I de fall statschefen eller den högsta civila ledningen är beställare ska Försvarsmakten ta ut avgifter för flygning med statsflyget med högst (11 §). I övrigt finns ingen särredovisning för statsflyget eftersom det ingår som en del av Försvarsmaktens krigsförband Transport- och specialflygenheten. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap utöka-des med –2014 för finansiering av den tillfälligt utökade verksamheten inom statsflyget (bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Enligt Försvarsmaktens årsredovisningar har kostnaderna för statsflygets verksamhet överstigit intäkterna som regleras genom avgifter enligt statsflygsförordningen med (2015), ca (2014), ca (2013), (2012) och (2011). Utskottet understryker att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Med detta sagt utgår utskottet från att regeringen kommer att säkerställa att detta arbete fortsätter att stå i fokus för flygförbanden och att ökningen av den operativa förmågan inte ska påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten har till uppgift att hantera. Utskottet ser positivt på att det pågår en översyn av riktlinjerna för statsflyget inom och utgår från att finansiering av förbands-verksamhet med fokus på ökad operativ förmåga är en utgångspunkt i dialog med Försvarsmakten och avstyrker därmed motionerna 2016/17:1016 och 2016/17:1423. Åtskillnad mellan medel för civila och militära insatser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtskillnaden mellan medel för civila och militära insatser. Jämför reservation 12 (V). I motion 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkar motionärerna att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser (yrkande 10). I motionen understryks att ska arbeta med både civila och, när så krävs, militära insatser. betonar motionärerna vikten av att biståndsmedel inte ska användas till militära insatser och att verksamheterna inte blandas samman då det skapar oklarheter och tvivel om de civila insatsernas opartiskhet och integritet. När civil personal förknippas med militär ökar också risken för våld mot den civila personalen, och motionärerna menar att detta är mycket problematiskt Bakgrund och tidigare behandling I budgetpropositionen redovisades ett par förändringar i syfte att få en tydligare och mer enhetlig utformning av ändamålen. Bland annat konstaterade regeringen då att Försvarsmaktens insatser inom säkerhetssektorreformer, kapacitetsbyggande och vissa internationella stabs-befattningar kopplade till pågående insatser fram finansierades genom anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Medel för den verksamheten beräknades till och överfördes till anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt när anvisade anslagen . Därigenom samlades den internationella insatsverksamheten under ett anslag. I behandlingen av en motion om att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser kunde utskottet i budgetbetänkandet konstatera att MSB är den enda myndighet inom utgiftsområde 6 som disponerar medel som inkluderas i biståndsramen (för internationell biståndsverksamhet). Frågor om militära insatser i det perspektiv som motionärerna pekat på har tidigare behandlats av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU). Vid utskottsbehandlingen av fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (bet. 2011/12:UFöU2) fram-hölls att det är av central betydelse att biståndsinsatserna genomförs på ett sätt som inte bidrar till sammanblandning med de militära insatserna. UFöU ansåg att det var av stor vikt att se helheten av det svenska engagemanget i norra , där hade både en militär trupp och en civil representation. Utskottet kunde konstatera att omfattningen av verksamhet som kan kopplas till säkerhetssektorreform (SSR) och kapacitetsuppbyggande insatser har ökat kraftigt och att de ofta genomförs parallellt med, eller i anslutning till, internationella förbandsinsatser. beslutade mot ovanstående bakgrund att ändamålet för och namnet på anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser skulle ändras så att säkerhetssektorreformer och kapacitetsbyggnadsinsatser kunde finansieras genom anslaget 1:2 (numera benämnt Försvarsmaktens insatser internationellt). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att man såg ett värde i att förutsättningarna för att på ett samlat sätt besluta om, redovisa och följa upp Försvarsmaktens alla typer av internationella insatser på så sätt förbättrades. När frågan om att separera militära och civila insatser behandlades menade utskottet att har förutsättningar att vid enskilda beslut om fredsfrämjande förbandsinsatser beakta förutsättningarna för att de genomförs på ett sätt som inte bidrar till sammanblandning med biståndsinsatser. kan väga in såväl detta som kraven på civilmilitär samverkan, och utskottet såg mot denna bakgrund inte att det fanns skäl för att då kräva ytterligare åtgärder. har beslutat att ändamålet för och namnet på anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser skulle ändras så att säkerhetssektorreformer och kapacitetsbyggnadsinsatser kunde finansieras genom anslaget 1:2 (numera benämnt Försvarsmaktens insatser internationellt). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att man såg ett värde i att på ett samlat sätt besluta om, redovisa och följa upp Försvarsmaktens alla typer av internationella insatser. De frågor om militära insatser som motionärerna beskriver behandlas av sammansatta utrikes- och försvarsutskott (UFöU). Utskottet bedömning är fortfarande att har förutsättningar att vid behandlingen av enskilda fredsfrämjande förbandsinsatser beakta förutsättningarna för att de ska kunna genomföras på ett sätt som inte bidrar till en sammanblandning med biståndsinsatser. Utskottet avstyrker därför yrkande 10 i motion 2016/17:159. Målen för utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2016/17:1092 av m.fl. (L) yrkande 1. Det övergripande ansvaret och de huvudsakliga uppgifterna för Försvarsmakten regleras i förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten, och regeringen ger myndigheten riktlinjer och mål för verksamheten i de årliga regleringsbreven. Vi Sverigedemokrater anser att med alla till buds stående medel ska slå vakt om sin nationella integritet och sitt demokratiska samhällssystem. Vi anser att Försvarsmaktens viktigaste uppgift i detta är att kunna möta, hejda och avgöra mot alla former av intrång från främmande stridskrafter. Vi bedömer att uppgiften skulle bli tydligare om regeringen i stället för nuvarande styrning skulle besluta om direktiv till Försvarsmakten om myndighetens uppgifter med utgångspunkt i det som är försvarspolitiska inriktning. Vi anser att bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om myndighetsdirektiv och tillkännage det för regeringen. Målen för utgiftsområde 6, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1092 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 9. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet överlät uppgiften att fastställa de operativa målen till regeringen trots att regeringens förslag om kraven på operativ förmåga normalt har underställts för beslut. Så skedde exempelvis 2009 (bet. 2008/09:FöU10), 2004 (bet. 2004/05:FöU4) och 1999 (bet. 1998/:FöU5). Jag anser att vi bör återgå till den ordningen och därför måste regeringen återkomma till med förslag på operativa mål för Försvarsmakten. Jag anser att det ligger ett värde i att kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga beslutas av även fortsättningsvis, inte minst eftersom försvarsutskottet har framhållit att resultatredovisningen bör ske i förhållande till beslut. Jag anser att bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Resultatredovisning, punkt 2 (SD, L) av (L), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1092 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 6. Vi anser att regeringen ska återkomma till med förslag på krigsförbandsorganisationens utformning. Inriktningspropositionen innehöll förslag om att skulle godkänna inriktningen för krigsförband i , men vi anser att den formuleringen är mindre bindande för regeringen än formuleringarna i tidigare riksdagsbeslut. Vi anser vidare att krigsförbandsorganisationens utformning bör beslutas av . Försvarsmaktens operativa förmåga utgörs främst av dess krigsförband. Krigsförbanden måste vara bemannade, utrustade och samövade och vi vill fortsätta stå upp för att ska ha en fungerande och relevant granskningsmakt med utgångspunkt i en krigsförbandsorganisation som beslutats av . Därför anser vi att bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om krigsförbandsorganisationens utformning och tillkännage det för regeringen. Resultatredovisning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2016/17:1092 av m.fl. (L) yrkande 2. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen offentligt ska redovisa bemanning, materieluppfyllnad och genomförd utbildning i förhållande till förbandsmålsättningarna för varje enskilt krigsförband och tillkännage det för regeringen. Information redovisas i Försvarsmaktens årsredovisning men den skyddas med kvalificerad sekretess för att inte skada svenska försvarsintressen. Jag menar att det vore lämpligt att ändra på den ordningen eftersom jag anser att det är viktigt att redovisa resultatet offentligt. I redovisningen anser jag att faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna för varje krigsförband bör redovisas efter en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor. Bemyndigande att upplåta och överlåta viss materiel, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygsystemet och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. Därmed bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 6 punkt 5 och avslår motion 2016/17:3424 av m.fl. (L) yrkande 2. I budgetbetänkandet tog utskottet initiativ till att ge regeringen ett bemyndigande att besluta om upplåtelse av sådan materiel som kan avvaras till de länder som JAS 39 C/D har upplåtits till. I sitt ställningstagande lade utskottet särskild vikt vid tillgängligheten i stridsflygsystemet och att ett ökat flygtidsuttag skulle medges. Vi vidhåller att det är av mycket stor vikt att säkerställa den flygoperativa förmågan under ombeväpningsfasen. Vi anser att ett större mått av förtroende för regeringen hade varit önskvärt för att möjliggöra den handlingsfrihet som hade krävts för att öka Försvarsmaktens operativa förmåga när det gäller just JAS 39 C/D. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att kravet på att flygplan ska vara operativt tillgängliga medför att planen för ombeväpning från JAS 39 C/D till JAS 39 E kan behöva anpassas så att befintliga JAS 39 C/D tas ur drift . Det är mot denna bakgrund som regeringen efterfrågar mandat att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. Försvarsdepartementet har redogjort för utmaningarna i ombeväpnings-planen från JAS 39 C/D till JAS 39 E och att den operativa tillgängligheten riskerar att gå ner om inga åtgärder vidtas. Vi anser att ett vidmakthållande av JAS 39 C/D med en högre tillgänglighet hade varit önskvärt. Försvarsdepartementet har även beskrivit export av delar av den materiel som står till statens förfogande som ett betydelsefullt verktyg för att finansiera ett vidmakthållande av JAS 39 C/D med högre operativ tillgänglig-het och därmed en mer gynnsam ombeväpningsplan. Vi anser att behovet av flexibilitet och handlingsfrihet för att åstadkomma det är tydligt. Regeringens förslag framstår därför som väl motiverat men vi anser att det bör begränsas till ett ettårigt bemyndigande som endast gäller JAS 39 C/D. Eftersom statens export gynnas av förutsägbarhet, trovärdighet och regeringens förmåga att svara upp mot potentiella kundländers politiska process anser vi att bör ge regeringen det förtroende och den handlingsfrihet som krävs för att ska kunna agera som en förutsägbar och trovärdig exportör och öka Försvarsmaktens operativa förmåga. Utskottet säger sig i grunden vara positivt till export men genom sitt beslut fråntar man regeringen möjligheten att bemöta potentiella kundländer med trovärdighet och förutsägbarhet. Vi tycker att det är olyckligt och anser att det kan bidra till en lägre flygoperativ förmåga under ombeväpningsfasen än nödvändigt. Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkande 2. Den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , , har enats om att stärka försvaret med sammanlagt 2016–2020, och det anser vi är alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . Länderna i vår närhet har eller har beslutat om försvarsanslag på av BNP. försvarsanslag däremot fortsätter att sjunka. var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas och att hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . För att garantera rikets säkerhet bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen om att anslaget för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig får underskrida av BNP och tillkännage det för regeringen. Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 2. I ljuset av utvecklingen i anser jag att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP.