bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma med alternativa önskemål, som bör tillgodoses så långt det är möjligt. Till skillnad från ska geografisk närhet alltid ge företräde om fler elever önskar gå i skolan än det finns plats för. Kommunerna måste också ta hänsyn till boendesegregationen när de konstruerar skolornas upptagningsområden. gäller närhetsprincipen endast de kommunala skolorna, medan de fristående skolorna har möjlighet att använda sig av andra antagningsregler såsom kösystem. Genom ett omvänt perspektiv på skolplaceringar och genom att friskolornas möjligheter att använda sig av segregerande antagningsregler tas bort, kan en modell som leder till mer likvärdiga förutsättningar för skolor och elever skapas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående skolor, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 27 och 28 samt 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:442 av och (båda S), 2015/16:1166 av (M), 2015/16:2156 av m.fl. (S), 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 27. När en skola läggs ned måste det bli lättare för andra aktörer att ta över så att inte elever och familjer kommer i kläm. Kommunen borde informera berörda familjer när stora förändringar, likt en skolnedläggning, diskuteras och vara skyldig att genom en öppen förfrågan undersöka om det finns någon annan aktör, t.ex. ett privat företag eller ett föräldrakooperativ, som vill och kan ta över verksamheten så att skolan kan finnas kvar. Det skulle ge andra aktörer möjlighet att driva skolan vidare. Jag anser därför att man bör se över möjligheten att införa en skyldighet för kommuner att erbjuda andra aktörer att ta över nedläggningshotade skolor. Det bör vidare finnas ett snabbspår för de friskolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola. krävs det att en ansökan inkommer innan det år som skolan ska tas över. Detta system gör det omöjligt att ta över en skola om nedläggningsbeskedet kommer efter och skolan planeras att läggas ned . Det bör därför i dessa fall gå att söka tillstånd hos Skolinspektionen . Skolinspektionen ska sedan få avgöra om skolan på ett kvalitativt sätt kan drivas vidare av andra aktörer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående skolor, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:442 av och (båda S), 2015/16:1166 av (M), 2015/16:2156 av m.fl. (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 27 och 28, 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 27. Jag anser att det vid etableringen av enskilda förskolor ska krävas ett avtal med kommunen. Kommunerna bör ges rätt att bestämma om de vill skriva avtal eller inte och på så sätt kunna planera utbudet av förskolor efter de behov som finns. Det innebär också att det alltid är kommunen som har ansvar för verksamheten vid alla offentligt finansierade förskolor och att det finns tillräckligt med platser för alla barn. Kommunen kan då redan från början försäkra sig om att alla förskolor följer de lagar och regler som gäller för all förskoleverksamhet. För att hindra oseriösa aktörer bör kommunen också ges möjligheter att granska både de personer och de organisationer som vill starta en förskola. Avtalen skulle ge möjlighet att avsluta samarbetet med personer och företag som exempelvis har stora skatteskulder eller är dömda för brott. Jag anser även att kommunen dessutom ska kunna ställa ytterligare krav, såsom att lokalerna ska vara tillgänglighetsanpassade, att personalen ska ha en viss utbildningsnivå eller att maten ska lagas på förskolan. I avtalen bör det också ingå att alla förskolor ska vara skyldiga att delta i kommunens kvalitetsutveckling och även att de enskilda förskolorna ska kunna granskas på samma sätt som de kommunala. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändring av skollagen med syftet att ge kommunerna makt över etableringen av nya förskolor genom krav på kommunala förskoleavtal för privata utförare. Fristående skolor, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:442 av och (båda S), 2015/16:1166 av (M), 2015/16:2156 av m.fl. (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 27 och 28 samt 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 27. De fristående skolorna med profilering mot någon av de nationella minoriteterna är ovärderliga för att hålla minoriteternas kultur och språk levande i . Det har dock framkommit information om att det funnits svårigheter för bl.a. nya svensk-finska friskolor att få tillstånd att starta. Det behövs därför en genomgång av orsakerna till detta för att få en klarare bild av vad som försvårar startande av skolor med profilering mot någon av de nationella minoriteterna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående skolor, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:442 av och (båda S), 2015/16:1166 av (M), 2015/16:2156 av m.fl. (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 27 och 28 samt 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 7. Enligt likabehandlingsprincipen ska skolpengen fördelas på samma grunder till de kommunala skolorna som till de fristående. En kommun ska enligt skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) kunna redovisa hur bidraget har räknats fram, men någon närmare reglering av detta finns inte. Otydligheterna i det nuvarande regelverket om kommunernas redovisningsskyldighet gentemot de fristående huvudmännen ger upphov till många tvister. Det faktum att en fristående skola kan överklaga kommunens beslut om skolpeng och att någon av landets förvaltningsdomstolar kan bedöma huruvida rätt skolpeng är utbetald, blir vägledande för vad som kan anses vara ett transparent underlag. Men juridiska processer tar tid och resurser i anspråk. Jag anser därför att det borde finnas tydliga föreskrifter om hur kommunernas redovisning av skolpengen till huvudmännen ska se ut. har presenterat förslag för ökad öppenhet, insyn och offentlighet som kommer att kunna bidra till ökad tydlighet. Regeringen bör vidta åtgärder så att transparensen och förståelsen för skolpengens beräkning stärks genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor. Tillsyn, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2015/16:159 av och (båda SD), 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:441 av och (båda S), 2015/16:1295 av och (båda SD), 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2364 av och (båda C) och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 29. I de fall skolhuvudmän inte lyckas vidta de åtgärder som Skolinspektionen kräver ska staten kunna vidta särskilda åtgärder. Det kan bl.a. innebära statligt ansvar genom att Skolinspektionen tar över huvudmannaskapet för en svagpresterande skola för att åtgärda de brister som finns. Om Skolinspektionen bedömer att bristerna är för stora ska beslut om nedläggning kunna bli aktuellt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillsyn, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:159 av och (båda SD), 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:1295 av och (båda SD) och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:441 av och (båda S), 2015/16:2364 av och (båda C), 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 29 samt 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 9. Vi anser att det behövs en större tydlighet vad gäller olika skolors resultat och hur dessa ska publiceras. Vi anser därför att Skolinspektionen ska ges i uppdrag att efter genomförda inspektioner av såväl kommunala skolor som friskolor skriva en rapport. Rapporterna ska syfta till att elever och föräldrar lättare ska kunna ta del av respektive skolas betygsnivå men också av annan viktig information som t.ex. antalet anställda lärare och deras utbildningsnivå och hur den övriga organisationen ser ut. Alla rapporter ska vara offentliga och ska publiceras på såväl Skolinspektionens som kommunens och den berörda skolans hemsida. Trots flera avslöjanden misstänker vi att skolmyndigheterna endast har skrapat på ytan vad gäller allvarliga problem med konfessionella friskolor, framför allt på de muslimska friskolorna. Detta sker enligt vår mening med svenska myndigheters goda vilja. Det är oacceptabelt att sådant förekommer i ett modernt land som säger sig vila på en humanistisk och demokratisk värdegrund. Undervisningen ska enligt regler och styrdokument vara icke konfessionell. Dessutom ska grundläggande demokratiska värderingar fortfarande styra både skolorna och undervisningen. Utöver det finns krav på allsidighet och saklighet i själva undervisningen. Vi vill därför att regeringen säkerställer att styrdokument och lagstiftning efterlevs i praktiken av de religiösa friskolorna och att Skolinspektionen utökar sitt tillsynsansvar till en trovärdig nivå genom att oftare än stänga de skolor som inte lever upp till ställda krav. Vi vill vidare att regeringen tillsätter en objektiv utredning för att klargöra förhållandena på de konfessionella skolorna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillsyn, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 29 samt 2015/16:159 av och (båda SD), 2015/16:170 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:441 av och (båda S), 2015/16:1295 av och (båda SD), 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2364 av och (båda C) och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 9. Minskad likvärdighet mellan skolor är ett problem eftersom det innebär att elever inte ges likvärdiga möjligheter att nå sin fulla potential. Men om minskad likvärdighet enbart beror på att de bästa skolorna blivit bättre vore det en sak. Tyvärr är det inte så. Problemet är att det finns skolor som blivit sämre, där uppemot hälften av eleverna går ut utan gymnasiebehörighet. Det kan finnas flera olika förklaringar till att en enskild skola uppvisar bristande resultat, exempelvis att skolan tagit emot många nyanlända flyktingbarn. Det viktiga är att lyfta de svaga skolorna, inte att hålla tillbaka de bra. Men när det gäller de riktigt dåliga skolorna som är mycket svåra att förbättra så är det bättre att Skolinspektionen fattar beslut om att stänga. Jag anser därför att Skolinspektionens uppdrag ska vidgas till att också ge förbättringsorienterad återkoppling som stöder skolorna i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. Skolor som har så stora brister i verksamheten att de inte kan erbjuda eleverna den skolgång de har rätt till ska stängas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förskoleklassen, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 3. Att utbildningssystemet hänger ihop måste genomsyra utbildningspolitiken. En del i att förstärka den sammanhållna skolan är en mer likvärdig överlämning från förskolan till förskoleklassen. Förskollärares kunskaper om varje barn måste föras vidare till nästa skolform. Det behöver ses över hur vi kan säkerställa att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förskoleklassen, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 5. Förskoleklassen är en väl fungerande skolform i övergången mellan förskolan och . Denna skolform bör göras obligatorisk för att alla barn ska få ta del av de utvecklingsmöjligheter som erbjuds där och för att tydliggöra att eleverna även i förskoleklassen har rätt till kunskaper och rätt till särskilt stöd om det finns sådana behov. Förskoleklassen är att betrakta som en egen skolform som skiljer sig från genom sitt arbetssätt och uppdrag. En obligatorisk förskoleklass innebär därför inte att blir tioårig. Det finns longitudinella studier som pekar på ett samband mellan att barn som deltagit i förskolans verksamhet presterar bättre i skolan än barn som inte gjort det. Trots att nästan alla barn går i förskoleklassen finns det därför skäl att göra förändringar så att förskoleklassen för sexåringar blir obligatorisk. Det är viktigt för att kunna skapa mer jämlika och bättre förutsättningar för utveckling och lärande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tioårig grundskola, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2015/16:1285 av (SD), 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 16. Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. Avsikten med införandet av förskoleklassen var enligt proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor bl.a. att underlätta en verksamhetsmässig integration mellan förskolan och skolan där det bästa av verksamheterna skulle kunna tillvaratas och vidareutvecklas. Enligt skollagen (2010:800) ska förskoleklassen stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap. I proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet framgår att undervisningsbegreppet i den nya skollagen är definierat så att förskolans, förskoleklassens och skolans kultur och arbetssätt kan bilda en pedagogisk helhet. Det framgår även att i förskoleklassen ingår lek och skapande som väsentliga delar i det aktiva lärandet. Utgångspunkten är att utveckling och lärande pågår ständigt, inte bara vid arrangerade inlärningssituationer. Det är kombinationen av förskolans och arbetssätt och metodik som ger förskoleklassen dess identitet. Enligt statistik gick av alla sexåringar i förskoleklassen /15. har kunskapen sjunkit i den svenska skolan. Av statistik framgår att 14 000 elever inte var behöriga till gymnasieskolan när de gick ut . Det är fler än året innan: var obehöriga 2015, jämfört 2014. stiger de genomsnittliga betygen mer än , vilket betygsstatistik visar. Vi ser att skolresultaten dras isär. Fler får höga betyg som fler inte når upp till de uppsatta kunskapsmålen. Antalet elever som inte blev behöriga till gymnasieskolan ökade med 1 300 elever , jämfört med . Det är en allvarlig utveckling. Även resultaten från de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (Timss), Programme for International Student () och Progress in International Reading Literacy Study (Pirls) visar på sjunkande kunskapsresultat i den svenska skolan. Ett medel för att öka jämlikheten i skolan och stärka elevernas förutsättningar att nå goda kunskapsresultat är att göra förskoleklassen obligatorisk. Även om nästan alla barn går i förskoleklassen anser vi att det finns anledning att göra förändringar så att den +inkluderar alla sexåringar. Våra skäl till detta är att forskning visar att barn som tidigt vistas i stimulerande lärmiljöer får bättre möjligheter att utvecklas och lära än andra barn. Detta gäller särskilt barn som kommer från hem utan studietradition. Longitudinella studier, t.ex. Competent Children, Competent Learners, pekar på ett samband mellan att barn som deltagit i förskolans verksamhet presterar bättre i skolan än barn som inte gjort det (Wylie, 2003). Resultaten från 2009 (in Focus 1/2011) visar också att 15-åriga elever, från nästan alla , som deltagit i någon form av förskoleverksamhet hade bättre resultat än de elever som inte deltagit i förskolan. Vidare vill vi framhålla att förskolans och förskoleklassens pedagogik stärker barnens språkkunskaper, sociala kompetens och förmåga till samspel, kreativitet och reflektion. Det är förmågor som är värdefulla inför den fortsatta skolgången och i ett framtida arbetsliv. Vi värnar således om förskoleklassens framgångsrika modell med leken som en del av lärandet, och därför anser vi att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga att undervisa i förskoleklassen. För att ytterligare förtydliga förskoleklassens uppdrag kommer regeringen att besluta om särskilt avsnitt för förskoleklassen i läroplanen (U2015/191/S, dnr 2015:201). För att säkerställa att alla barn får rätt stöd för sin kunskapsutveckling pågår även en utredning som undersöker förutsättningarna för att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti. Den kommer att innehålla förslag på åtgärder som kan sättas in redan i förskoleklassen (dir. 2015:65). Uppdraget ska redovisas . Även regeringens och satsningar på mer personal i förskoleklassen och lågstadiet samt på fler speciallärare och specialpedagoger bör framhållas. Dessa åtgärder anser vi tillsammans kommer att skapa mer jämlika och bättre förutsättningar för barnens utveckling och lärande. Vi anser således att förskoleklassen behövs för att möta varje barn i dess kunskapsutveckling och skapa en trygg övergång mellan förskolan och skolan och motsätter oss förslaget om att införa en tioårig grundskola där förskoleklassen avskaffas. I motsats till utskottsmajoriteten anser vi att både lärare och förskollärare ska vara behöriga att undervisa i förskoleklassen. Motionsyrkandena om en tioårig grundskola bör alltså avslås. Skolavslutningar och andra traditionella högtider, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2014/15:2385 av (KD), 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 44, 2014/15:2999 av m.fl. (M, FP, C, KD), 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 39. behöver en långsiktig skolpolitik som fokuserar på rätt saker, är saklig och leder till högre kunskapsresultat. Vi motsätter oss därför utskottets ställningstagande om att införa ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. juridiska vägledning är tydlig med att det går bra att ha skolavslutning i kyrkan om den utformas så att tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron. Det går också bra att till exempel sjunga psalmen Den blomstertid nu kommer, eftersom den är starkt förknippad med skolavslutningar och ett uttryck för tradition. Vi kan även konstatera att det av den information som utskottet fick av , , m.fl. organisationer vid ett utskottssammanträde tydligt framgick att frågan om lokaler och inslag under skolors avslutningar är ett problem. Mot denna bakgrund konstaterar vi att utskottets ställningstagande i frågan väcker fler frågor än det ger svar. I remissbehandlingen av promemorian Vissa skollagsfrågor – Del 2, vars förslag bär stora likheter med utskottets aktuella ställningstagande, framhöll flera instanser att det finns risker med att låta utbildningen innehålla inslag av konfessionell prägel. Bland annat underströk flera remissinstanser att alla elever ska kunna delta i den gemensamma skolavslutningen oavsett den religiösa uppfattningen hos en elev och elevens föräldrar. Även om det är möjligt för elever att avstå riskerar de som inte vill delta att hamna utanför gemenskapen. Utskottets ställningstagande väcker också mer övergripande frågor om vilka framtida förändringar som möjliggörs om skolans utbildning och undervisning skiljs åt i lagen och rektors beslutsrätt undergrävs. Vi ser med oro på en utveckling som kan öppna för fler förslag om ytterligare undantag i utbildningen. Slutligen vill vi i sammanhanget framhålla den grundlagsskyddade religionsfriheten, liksom den negativa religionsfriheten som innebär en rätt att avstå från religion. Vi menar att dessa friheter värnas i skollagens skrivning om att utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Att införa ett undantag i skollagen på grund av en icke-fråga är således inte bara omotiverat, det riskerar dessutom att bidra till oklarhet och få en rad olyckliga konsekvenser. En sådan utveckling är inte vad svensk skola behöver. Motionsyrkanden om införande av nämnda undantag bör alltså avslås. Skolavslutningar och andra traditionella högtider, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2014/15:2385 av (KD), 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkande 44, 2014/15:2999 av m.fl. (M, FP, C, KD) och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 39. har allt fler svenska skolor valt att avveckla sina traditionella skolavslutningar. Motivet för att avveckla de traditionella skolavslutningarna är oftast att skolan ska vara religiöst neutral och att invandrade elever med en annan trosuppfattning kan känna sig kränkta. Vi anser att de traditionella skolavslutningarna är en viktig del av det svenska kulturarvet och menar därför att landets skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läraryrket, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:473 av och (båda S), 2015/16:1108 av (FP) yrkande 2, 2015/16:1584 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 7. Alliansen har under föregående mandatperiod genomfört viktiga förändringar inom förskolan, bl.a. genom att lyfta fram förskollärarnas viktiga roll och förskolechefens betydelse för den pedagogiska utvecklingen samt genom att göra förskolan till en egen skolform. Dessvärre omfattades inte förskolan av skolans karriärtjänstreform. För att skapa fler karriärvägar och höja statusen på yrket vill vi att även förskollärare ska omfattas av förstelärarreformen. bör därför utreda möjligheterna att inrätta förstelärare även i förskolan.