bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Utöver ovanstående övergripande resultatredovisning för utgiftsområdet presenterar regeringen i budgetpropositionen även en samlad resultatredovisning om lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 54 f.). Denna sammanfattas under avsnitt 1 och återges kortfattat i bilaga 8. , har i sina motioner för vissa anslag föreslagit alternativ till regeringens förslag. I förhållande till regeringens förslag till budget föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet med . föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskas med jämfört med regeringens förslag. föreslår en minskning av anslagsnivån för utgiftsområdet om i förhållande till regeringens förslag. Liberalerna föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskas med nästan jämfört med regeringens förslag. föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet om i förhållande till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i betänkandets bilaga 2. Som framgår av förslagspunkten i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet punkterna 1–5 i propositionen om anslag och bemyndiganden och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 16 finns i betänkandets bilaga 4. Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 16 finns i betänkandets bilaga 5. Nedan redogörs närmare i avsnitten 3 Barn- och ungdomsutbildning, 4 Vuxenutbildning, 5 Universitet och högskolor, 6 Forskning och 7 Gemensamma ändamål för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och för bakgrunden till utskottets ställningstagande. 3 Barn- och ungdomsutbildning Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet och ungdomsutbildning för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet och grundskola är att svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. Nytt i budgetpropositionen är det som anges i slutet av målet om att alla ska ges de beskrivna förutsättningarna oberoende av kön. Detta är ett resultat av det arbete som beskrevs i budgetpropositionen med att se över mål och indikatorer för att integrera ett jämställdhetsperspektiv (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.3). Målet för verksamhetsområdet är att svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla unga kvinnor och män i gymnasieskolan ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Gymnasieskolan ska ge unga kvinnor och män en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier. Resultaten för verksamhetsområdena Förskolan och samt Gymnasieutbildning (inklusive resultatanalysen) sammanfattas nedan för de verksamheter där regeringen använder resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 91 f. och 117 f.). Indikatorerna belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer om svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 45 f.), som sammanfattas under avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 5. I budgetpropositionen presenterar regeringen även en samlad resultatredovisning om lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 54 f), som sammanfattas under avsnitt 1 och återges kortfattat i bilaga 8. var ca 493 600 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av gruppen ett–femåringar. har andelen inskrivna barn ökat i alla åldersgrupper. gick det i genomsnitt 5,2 barn per årsarbetare och 16,7 barn per grupp, vilket är en minskning då det var 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2015 (en ökning jämfört med ). Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2015, vilket var en ökning . Förskolan är en frivillig skolform inom skolväsendet. Indikatorn Deltagande i förskola beskriver i vilken utsträckning barn i åldern deltar i förskola. Andelen barn i åldern som är inskrivna i förskolan ökade , men har därefter minskat. Enligt regeringen beror nedgången på förändringar i statistikinsamlingen . var andelen barn i åldern som var inskrivna i förskola . Andelen pojkar respektive flickor som var inskrivna i förskolan 2015 var respektive . Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys konstaterar regeringen att andelen inskrivna barn i förskolan är stor och att Skolinspektionens delrapport 1 om förskolans kvalitet och måluppfyllelse 2015–2017 visade att föräldrar har en i huvudsak positiv bild av förskolan. Regeringen framhåller därutöver att den svenska förskolan i mångt och mycket är ett internationellt föredöme, men att det även fortsättningsvis finns anledning att genomföra insatser för att öka likvärdigheten, höja personalens kompetens och för att säkerställa att verksamheten bedrivs enligt gällande styrdokument. /16 gick 116 300 elever i förskoleklass, vilket är det största antalet . Den totala kostnaden för förskoleklass uppgick till ca 2015, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genomsnitt ca , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Indikatorn Deltagare i förskoleklassen beskriver i vilken utsträckning sexåringar deltar i förskoleklassen. Andelen sexåringar som var inskrivna i förskoleklassen var /16, vilket var den största andelen då var inskrivna i förskoleklassen. Av de inskrivna /16 var pojkar respektive flickor. De sexåringar som inte var mottagna i förskoleklassen återfanns i bl.a. förskolan eller årskurs 1. Andelen av alla sexåringar som var mottagna i förskolan var 2015. I årskurs 1 var av eleverna eller yngre /16. Detta innebär att av alla sexåringar varken återfanns i förskoleklassen, förskolan eller årskurs 1 i . Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen konstaterar regeringen att de allra flesta sexåringar är inskrivna i en förskoleklass, men att kunskapen om varför vissa barn inte deltar i förskoleklass är bristfällig. Regeringen bedömer att det finns en risk att de barn som i störst uträckning behöver förskoleklassens verksamhet inte tar del av den. Elevantalet i minskade kontinuerligt mellan läsåren 2001/02 och 2010/11. Därefter har elevantalet ökat och uppgick /16 till ca 985 600 elever, vilket var en ökning med nära 35 200 elever jämfört med föregående läsår. Av alla elever i /16 var andelen flickor och andelen pojkar . Den totala kostnaden för uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaden per elev var i genomsnitt 2015, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnaden för skolskjuts till . Regeringen använder nedanstående indikatorer för att redovisa centrala delar av måluppfyllelse och resultat för . Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9. Indikatorn Resultat på nationella prov beskriver andelen elever som nådde kravnivån eller fick minst provbetyget E (Godkänd) /15. Indikatorn ger regeringen underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbildningen nås. I årskurs 3 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i svenska och i svenska som andraspråk . I svenska och svenska som andraspråk uppnådde flickorna kravnivåerna i betydligt högre utsträckning än pojkarna medan det var jämnt fördelat bland dem som klarade alla sju delproven i matematik. I årskurs 6 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. För samtliga ämnen var det en större andel flickor än pojkar som uppnådde kravnivåerna. I årskurs 9 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Flickor i årskurs 9 hade bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov. /15 hade flickorna bättre resultat även i matematik där pojkarna har haft marginellt bättre resultat än flickorna. Indikatorn Betyg beskriver andelen elever som fick minst betyget E (Godkänd), dvs. uppnådde målen, i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Från och med /13 har betyg från årskurs 6 införts, vilket nu gör det möjligt att följa och avläsa trender över måluppfyllelsen för elever som lämnar denna årskurs. Regeringen använder indikatorn för att följa den del av målet som anger att alla barn och elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen för utbildningen. Andelen elever som fått minst E i betyg i årskurs 6 ligger högre i svenska, matematik och engelska (91–) än i svenska som andraspråk (). Betygen ligger på en relativt jämn nivå för de betyg har lämnats i årskurs 6. Flickor har bättre resultat än pojkar i samtliga ämnen. Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen i årskurs 9 uppgick till , vilket är en svag minskning jämfört med föregående år. Förändringarna mellan åren har över huvud taget varit små . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan olika ämnen. Ämnena där störst andel elever uppnår kunskapskraven är svenska, slöjd, bild samt moderna språk, såväl elevens val som språkval. Flickor presterar bättre än pojkar i samtliga ämnen som redovisas. Skillnaden mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad . Indikatorn Meritvärde beskriver det genomsnittliga meritvärdet[5] i årskurs 9. var det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 16 ämnen 217,1 meritpoäng, vilket är en ökning med 2,3 poäng jämfört med . Från och med /14 kan de elever som fått slutbetyget A–E i ett modernt språk få ytterligare 10–20 meritpoäng, vilket innebär att dessa elever kan få ett meritvärde på maximalt 340 poäng. Det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 17 ämnen var 224,7 meritpoäng . Flickor har ett högre genomsnittligt meritvärde en pojkar. var skillnaden mellan flickor och pojkar 24 meritpoäng (16 ämnen) respektive 26 meritpoäng (17 ämnen). Denna skillnad har varit i stort sett oförändrad . Indikatorn Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program beskriver andelen elever i årskurs 9 som var behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen anser att det är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . var av eleverna som gick ut behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras . Av eleverna i årskurs 9 /15 var behöriga till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram, vilket var något färre än /14 då var behöriga. [6] Flickor var i högre grad än pojkar behöriga till något av gymnasieskolans nationella program. varierade skillnaden mellan flickor och pojkar i andelen behöriga till de olika programmen mellan . Skillnaden var liksom tidigare störst för behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Regeringen redovisar i budgetpropositionen indikatorn Elevers trygghet i , som beskriver de resultat som framkommer i Skolinspektionens skolenkät där elever i årskurs 5 och årskurs 9 får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Andelen elever i årskurs 5 som svarade att påståendet stämmer helt eller ganska bra uppgick till , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar. Motsvarande andel för årskurs 9 var , vilket är något lägre än tidigare års undersökningar. Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys över konstaterar regeringen bl.a. att det är bekymmersamt att nästan 3 av 10 elever inte når kravnivån på samtliga delprov i matematik, att 2 av 10 elever inte uppnår denna nivå inom svenska samt att resultaten inom svenska som andraspråk har försämrats. framhåller regeringen att en större andel elever uppnår kravnivån i dessa ämnen på de nationella proven i årskurs 6 och 9 och att det genomsnittliga meritvärdet i årskurs 9 har ökat successivt. Parallellt har dock andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program minskat . Regeringen konstaterar även att elevers bakgrund fortsätter att ha stor betydelse för skolresultaten. Elever som invandrat har som grupp lägre meritvärde än övriga elever, och för alla elever har föräldrarnas utbildningsbakgrund betydelse för i vilken grad gymnasiebehörighet uppnås. Regeringen lyfter vidare fram att uppföljningar visar att tillgången till och användningen av digitala verktyg har ökat i förskolan och . Fördelningen är emellertid ojämn mellan huvudmän och skolor, och betydande andelar av rektorer, lärare i skolan och personal i förskolan uttrycker ett fortsatt kompetensutvecklingsbehov. I resultatanalysen framhåller regeringen även att skillnaderna i skolresultat mellan flickor och pojkar fortsätter att vara tydliga. Regeringen konstaterar att det sannolikt finns flera samverkande förklaringar till att de genomsnittliga könsskillnaderna i skolprestationer består. Bland dessa nämner regeringen samhällets förväntningar på hur pojkar och flickor ska uppträda och brister i skolans förmåga att utforma undervisningen utifrån elevers olika förutsättningar för att ge alla flickor och pojkar lika möjligheter att uppnå målen för utbildningen. gick ca 323 100 elever i gymnasieskolan, vilket är en minskning med drygt 500 elever eller jämfört med året innan. prognos visar att elevminskningen kommer att stanna upp efter 2015/16. /16 var andelen kvinnor i gymnasieskolan och andelen män . De totala kostnaderna för gymnasieskolan med eller enskild huvudman uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt 2015, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnaderna för skolskjuts, reseersättning och inackordering till . Nationella prov finns för ett urval av ämnen. Indikatorn Resultat på nationella prov beskriver andelen elever som fått minst godkänt provbetyg (minst betyget E) i kursproven i engelska 5 och 6, matematik 1a, 1b och 1c, 2a, 2b och 2c, 3b och 3c och 4 samt svenska 1 och 3 och svenska som andraspråk 1 och 3. Proven är en indikator på måluppfyllelse men prövar inte samtliga delar och mål i ämnena. Andelen elever som klarade de inledande kursproven i matematik var större än . Störst andel elever med godkänt provbetyg fanns bland de elever som läst matematik 1c (den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga programmen). Av de elever som skrev det provet fick minst godkänt provbetyg, att jämföra . Andelen elever med minst godkänt provbetyg på matematik 1a (den inledande matematikkursen på yrkesprogrammen) var , vilket är en liten ökning jämfört med då av eleverna fick godkänt provbetyg. Andelen elever med minst godkänt provbetyg i matematik 1b (den inledande matematikkursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet) var , att jämföra . I engelska 5 och svenska 1 fick av de elever som gjorde proven minst provbetyget E, vilket är lika stora andelar för båda ämnena jämfört med . Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och för män när det gäller kursproven i matematik och engelska som gjordes . Skillnaderna är dock större på kursproven i svenska 1 och svenska som andraspråk, där kvinnor har högre provresultat än män. Indikatorn Genomsnittlig betygspoäng beskriver den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg om minst 2 500 betygsatta gymnasiepoäng. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /15. Det är i nivå med utfallet . var den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor 14,6 poäng och för män 13,4 poäng, vilket är samma genomsnittliga betygspoäng för både kvinnor och män jämfört med föregående år. Indikatorn Andel elever som slutfört utbildningen [7] visar att av de som började i gymnasieskolan hade slutfört utbildningen , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad . Kvinnor som började i gymnasieskolan slutförde utbildningen i högre grad än männen, jämfört . Indikatorn Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning beskriver andelen elever som kan antas till en högskoleutbildning. Av alla elever som började gymnasieskolan hade uppnått grundläggande behörighet . Det är en ökning jämfört med den föregående elevkullen. Kvinnor hade ett bättre resultat än män, då uppnådde sådan behörighet , att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå den grundläggande behörigheten, jämfört , vilket är en ökning för båda elevgrupperna. Av nybörjarna på högskoleförberedande program 2012 uppnådde grundläggande behörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesprogram var . Indikatorn Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan beskriver andelen elever som byter till ett nationellt program från en preparandutbildning eller ett programinriktat individuellt val. [8] började 1 484 elever i årskurs 1 på introduktionsprogrammet preparandutbildning och 2 144 elever på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Av eleverna i årskurs 1 på en preparandutbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val var . Det innebär att andelen nybörjare som har bytt till ett nationellt program har minskat med jämfört med föregående läsår avseende preparandutbildningen respektive programinriktat individuellt val. Det var vissa skillnader mellan kvinnor och män; en något större andel av männen hade bytt till ett nationellt program från preparandutbildning respektive programinriktat individuellt val, respektive . Motsvarande andelar för kvinnorna var respektive . Regeringen redovisar i budgetpropositionen den nya indikatorn Elevers trygghet i gymnasieskolan, som återger de resultat som framkommer i Skolinspektionens skolenkät där elever som läser på i gymnasieskolan får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer helt och hållet eller ganska bra var , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar. I redovisningen av resultaten presenterar regeringen även en andra ny indikator: Andelen unga kvinnor och män från det underrepresenterade könet som fullföljer utbildningen på program med ojämn könsfördelning. Regeringen beskriver att könsfördelningen på gymnasieskolans nationella program är ojämn och att endast programmen Naturvetenskap, Ekonomi samt Restaurang och livsmedel hade jämn könsfördelning bland nybörjare 2012. Bland nybörjare 2012 var det av kvinnorna och av männen som hade slutfört sina studier med studiebevis eller gymnasieexamen. På de kvinnodominerade programmen var skillnaden mellan kvinnors och mäns genomströmning ofta större. Det gäller t.ex. Vård- och omsorgsprogrammet där av kvinnorna och av männen slutförde studierna . Det omvända gäller dock ofta på mansdominerade program. På fyra av programmen där män dominerar bland nybörjarna, t.ex. Fordon och transport och VVS och fastighet, var genomströmningen bland kvinnor lägre än bland män. Regeringens analys och slutsatser I regeringens resultatanalys lyfter regeringen fram att utvecklingen av elevernas intresse i valen mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram visar att det har skett en trendmässig minskning av andelen elever som söker yrkesprogram, till förmån för andelen elever som söker högskoleförberedande program. Regeringen bedömer att denna utveckling kan bero på en kombination av olika faktorer, såsom attityder till olika slags utbildningar och yrken samt bristfällig information om olika utbildningsalternativ. Regeringen lyfter fram att givet dagens tudelade struktur för gymnasieskolan förordar bl.a. att eleverna behöver ges förbättrade förutsättningar för medvetna studie- och yrkesval. Regeringen lyfter vidare i resultatanalysen fram att yrkesutbildningens kvalitet kan värderas ur flera perspektiv, t.ex. elevernas fullföljandegrad, elevernas kunskapsnivåer i form av resultat på nationella prov, betygsnivåer, andel elever som tar examen eller likvärdighet vad gäller tillgång till utbildning och utbildningarnas innehåll. Skolinspektionen har i en granskning av skolors arbete med att förebygga studieavbrott på yrkesprogram identifierat ett antal framgångsfaktorer för att förebygga studieavbrott (rapport 2015:04). Bland dessa finns förtroendefulla relationer mellan elever och lärare samt att lärare arbetar tillsammans i högre grad för att identifiera elevernas behov och gemensamt definiera lämpliga stödinsatser. Regeringen betonar även att yrkesutbildning på gymnasial nivå har stor betydelse för den nationella och regionala kompetensförsörjningen och att det minskade intresset även kan leda till att ungdomars etablering på arbetsmarknaden försvåras. I resultatanalysen lyfter regeringen även in andra underlag i bedömningen, såsom rapporter från , och Arbetsförmedlingen, som pekar på bristen på yrkesutbildad personal. När det gäller frågan om det ökade antalet nyanlända elever i gymnasieskolan konstaterar regeringen i resultatanalysen att det är en stor utmaning för huvudmän att utöka sin kapacitet att undervisa fler elever och ha beredskap för att ge nyanlända elever förutsättningar att klara sina gymnasiestudier. Regeringen nämner i sammanhanget bl.a. att hur huvudmannen väljer att bygga upp sin organisation kring språkintroduktion får stor betydelse för utbildningens kvalitet och för vilka förutsättningar varje elev får för sina studier. Regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. De reformer som regeringen föreslår berör flera områden inom skolväsendet. Regeringens investeringar i skolan syftar till att vända utvecklingen med de fallande kunskapsresultaten. Det är en prioritering i tre delar: – investeringar för att tidigt ge elever det stöd de behöver – att stärka läraryrkets attraktivitet så att fler vill bli lärare, fler lärare stannar i yrket och fler vill återvända till läraryrket – en jämlik skola för alla elever, exempelvis genom riktat stöd till de skolor som har lägst resultat och svårast förutsättningar. Förskola, fritidshem och förskoleklass Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. För att möjliggöra kompetensutvecklingsinsatser för förskolepersonal föreslår regeringen en utvidgning av de nationella skolutvecklingsprogrammen, t.ex. för att öka personalens kompetens när det gäller att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska samt kring det pedagogiska uppdrag som förskolan har.