bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — måste också bli bättre på att säkerställa att cykeln som trafikslag inkluderas vid planering och utbyggnad av infrastruktur. är en stor del av infrastrukturen anpassad för bilar och inte cyklar. Vi moderater anser slutligen att bättre villkor för svensk sjöfart spelar en viktig roll för att nå mer hållbara transporter. geografiska läge gör att vi har en stor styrka vad gäller sjöfart, men vi vill peka på att vi måste ha hamnar som är anpassade därefter. Ett arbete som måste prioriteras i sammanhanget är skapandet av goda landanslutningar. Det måste finnas bra möjligheter att frakta gods vidare med tåg eller lastbil. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomiska planeringsramar –2029, punkt 11 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) =utskottet. b) =utskottet. c) =utskottet. d) =utskottet. e) =utskottet. f) =utskottet. g) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:21 punkterna 1–6 och motionerna 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:736 av (C), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3374 av (L) yrkande 2, 2016/17:3507 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 10, 11, 14 och 19.1, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkandena 1–10, 13–15, 17, 19, 22, 24 och 27 samt 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 9–12, 15 och 16. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår följdmotion 2016/17:3509 till infrastrukturpropositionen stakar vi ut våra viktigaste visioner för perioden –2029. är ett land med stora behov av investeringar i underhåll och av att bygga bort flaskhalsar i det befintliga systemet. Det är därför angeläget att utrymme finns för viktiga investeringar inom såväl väg- och järnvägsnätet som flyg och sjöfart, både regionalt och nationellt. Vi vill understryka vikten av att utjämna kostnader för transporter i ett land som med stora avstånd. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör då grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. ser härvid ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Vi sverigedemokrater vill också bl.a. inrätta en speciell marknadspott. På det sättet skulle ledtider kunna minskas, och det öppnas för en möjlighet att snabbt kunna åtgärda brådskande satsningar och underhåll. Vi anser att den bör fastställas som en procentuell andel av budgetanslaget för utgiftsområde 22. Vi vill också framhålla att förslaget ligger i linje med vad Näringslivets Transportråd lyft fram. Vi vill också peka på att vi ser fram emot regeringens kommande cykelstrategi där cykeln ska bli ett eget transportsätt. Vi anser att cykeln främjar folkhälsan och används mer flitigt än . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomiska planeringsramar –2029, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) =utskottet. b) =utskottet. c) =utskottet. d) =utskottet. e) =utskottet. f) =utskottet. g) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:21 punkterna 1–6 och motionerna 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:3507 av (C) yrkandena 1–3, 2015/16:736 av (C) och 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3374 av (L) yrkande 2, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 10, 11, 14 och 19.1, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkandena 1–10, 13–15, 17, 19, 22, 24 och 27 samt 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 9–12, 15 och 16. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, så att människor enkelt ska resa till och från och inom och så att det enkelt går att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en viktig roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på att hållbart sätt. Tillsammans med övriga partier i Alliansen tror vi inte på att ställa olika transportslag mot varandra. Vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi i alliansen anser att regeringens transportpolitik urholkar svensk konkurrenskraft och slår mot jobb och tillväxt i hela landet. Utgångspunkten är att höja skatter och fördyra för transporter, vilket slår hårt mot människor och företag som saknar alternativ. Det kommer i förlängningen att försvaga svensk tillväxt och försämra förutsättningarna för ett land som redan har bland längsta avstånd och långt till marknaderna i . Vi vill framhålla att det är tydligt att den nuvarande regeringen nedprioriterar det svenska vägnätet och att tillåtits få ett alltför stort inflytande. I infrastrukturpropositionen anslår regeringen till vägunderhåll, vilket inte är en tillräcklig nivå. Detta trots att betonat att vi riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan om vi inte hanterar underhållet på rätt sätt. I vårändringsbudgeten valde regeringen att minska vägunderhållet med för det innevarande året. Det är en kraftig nedskärning som får konsekvenser i samtliga regioner, vilket har bekräftat. har även bekräftat att regeringens nedskärning leder till att vägnätets underhåll blir än mer eftersatt. De delar som främst påverkas är det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet som ligger längre ner i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där mycket talar för att bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. Jag kan konstatera att städer, landsbygd, näringsliv och i princip varenda invånare är beroende av att person- och godstransporter fungerar väl. Tyvärr är underhållet av vägar och järnvägar eftersatt på många ställen, vilket har stor påverkan på transportsystemets robusthet och tillförlitlighet. Jag vill i sammanhanget påminna om att tillsammans med alliansregeringen fördubblade satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare regeringar. Jag kan tyvärr konstatera att regeringen fortsätter att bygga in brister i hela transportsystemet med en avsevärd risk för försämrad funktionalitet i väg- och järnvägsnätet utanför storstadsområdena och de större mest prioriterade stråken. Med regeringens politik riskerar vi att se en undermålig järnväg och en situation där av vägnätet är sämre än . Vi bedömer att det är möjligt att frigöra 15–genom att säga nej till stadsmiljöavtalen och genom att pausa införandet av ERTMS och i stället kunna öka satsningarna på drift och underhåll. Det frigjorda finansiella utrymmet inom ramen bör användas till en högre underhållsnivå för vägarna tidigt i planperioden samt för att ytterligare satsa på eftersatt underhåll av det lågtrafikerade järnvägsnätet. Jag vill understryka att de tidiga satsningarna bör vara på väg då regeringens föreslagna ökning på är en oacceptabelt låg inriktning. Jag vill peka på att även Näringslivets Transportråd har framfört att mot bakgrund av den föreliggande infrastrukturskuld som finns på det svenska järnvägsnätet borde underhåll av befintliga järnvägar i rådande läge vara högre prioriterat än ett tidigt införande av ERTMS. Jag vill vidare understryka att de enskilda vägarna är en mycket omfattande del av den svenska transportinfrastrukturen och som säkerställer tillgänglighet för boende och industri. välkomnar regeringens skrivningar om vikten av fortsatta satsningar på bärighet och tjälsäkring men vill dock understryka vikten av att prioritetsgraden för de enskilda vägarna höjs och att förutsättningar ges för att upprätthålla och utveckla dessa vägar. Vi i anser också att cykling ska ha en given plats som ett eget transportslag i infrastrukturplaneringen. Jag vill framhålla att med bra cykelleder, bättre vinterunderhåll på cykelvägarna och bättre bytespunkter mellan cykel och kollektiva färdmedel skulle cyklingen kunna öka betydligt. Jag vill slutligen även peka på att det i finns goda möjligheter för ökade godstransporter via kust- och inlandssjöfarten. Jag välkomnar regeringens vision om överflyttning av gods till bl.a. sjöfart, men jag anser att det saknas en trovärdig beskrivning av hur det ska gå till. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomiska planeringsramar –2029, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) godkänner vad reservanterna föreslår om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslagsmedel –2029 ska uppgå till . b) godkänner vad reservanterna föreslår om att avden ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet och projekt aktuella för offentlig och privat samverkan (OPS). c) godkänner vad reservanterna föreslår om att den del av den ekonomiska ramen som enligtpunkt bska användas till utveckling av transportsystemet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, cykelstråk, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., delfinansiering till åtgärder i allmänna farleder och hamnar och slussar, räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. d) godkänner vad reservanterna föreslår om att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av vägar, till statlig medfinansiering, till enskilda vägar samt åtgärder i det statliga ledsystemet. e) godkänner vad reservanterna föreslår om att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter, ska uppgå till för perioden –2029. f) =utskottet. g) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:21 punkt 6 och motionerna 2016/17:3374 av (L) yrkande 2 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkandena 1–10, 13–15, 17, 19, 22, 24 och 27 samt avslår proposition 2016/17:21 punkterna 1–5 och motionerna 2015/16:736 av (C), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3507 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 10, 11, 14 och 19.1 samt 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 9–12, 15 och 16. Människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster ska därför underlättas såväl i städer som på landsbygden. En väl fungerande infrastruktur behövs för jobben, tillväxten och välfärden. Våra transportsystem ska därför vara tillförlitliga, tillgängliga och bekväma samt givetvis vara uppkopplade mot digitala strukturer. Vi lever i där globalisering, digitalisering och urbanisering påverkar samhällsutvecklingen. Inom transportsektorn ser vi att det sker ett teknikskifte på alla nivåer, vilket skapar nya förutsättningar för transport av både människor och gods. Vi ser att det behövs nya innovativa lösningar för att skapa förutsättningar för klimatsmarta transporter. I det avseendet kan god samhällsplanering underlätta för resenärer att välja kollektivtrafik, gång och cykling i stället för bil. Liberalernas mål är att skapa en miljövänlig, hållbar och tillgänglig transportlösning. Vår ekonomiska ram för planperioden uppgår till , vilket är mer än regeringens. Av dessa satsas på angelägna åtgärder för att utveckla transportsystemet, på järnvägsunderhåll och på vägunderhåll. Vi kan konstatera att det finns flera utmaningar när det gäller järnvägar. Det finns bl.a. ett stort underhållsbehov och det behövs investeringar i kompletterande stråk och nya spår för att lösa upp flaskhalsar och öka effektiviteten. Vi menar också att det måste vara högt prioriterat att underhålla och reinvestera i redan befintlig infrastruktur och att nya investeringar i kompletterande spårlösningar måste ske utifrån att dessa inte försämrar möjligheten att underhålla det spårnät som redan finns. Vi anser att det finns behov av en nationell underhållsplan för att komma till rätta med de stora bristerna i järnvägsunderhållet. Vi vill också peka på att störningar på spåren kan undvikas genom att satsa på exempelvis trädsäkring. Regeringen har signalerat att regionala järnvägar helt ska finansieras av regionerna, vilket vi menar kan få stora konsekvenser då dessa banor ofta tjänar som alternativ till länsjärnvägarna. Vi vill vidare framhålla att utbyggnaden av signalsystemet ERTMS innebär stora investeringskostnader. Vi föreslår därför att ERTMS satsningen skjuts framåt i tiden vilket skapar finansiellt utrymme för angelägna underhållsåtgärder. Vi vill också lyfta fram att en stor del av vägnätet på landsbygden utförs av enskilda vägar och att den statliga medfinansieringen är nödvändig. Vi vill i sammanhanget också framhålla att det krävs ett kontinuerligt arbete för att upprätthålla bärighet och tjälsäkra vägarna. Vi vill också framhålla att delar av lederna, broarna och skyltningen förfaller samt att felaktiga prioriteringar har lett till sämre underhåll av skoterleder. Vi liberaler anser att det statliga ledsystemet och skoterlederna bör underhållas och rustas upp. För att minska transportsektorns utsläpp behövs även ett mer effektivt och klimatsmart transportarbete. En del i detta är, menar vi, att göra gång-, cykel- och kollektivtrafik normgivande i planeringen i större tätorter. Vidare anser vi att resor med buss och tåg bör underlättas vid planering av infrastrukturlösningar mellan tätorter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomiska planeringsramar –2029, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) =utskottet. b) godkänner vad reservanterna föreslår om att av den ekonomiska ramen ska användas till utveckling av transportsystemet. c) godkänner vad reservanterna föreslår om att den del av den ekonomiska ramen som enligtpunkt bska användas till utveckling av transportsystemet får användas för investeringar i statliga järnvägar och vägar, trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infrastruktur och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., bidrag till åtgärder i allmänna farleder och slussar samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån. d) godkänner vad reservanterna föreslår om att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvestering av vägar samt till medfinansiering till statliga vägar. e) =utskottet. f) =utskottet. g) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:21 punkterna 1, 5 och 6 samt motionerna 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 10, 11, 14 och 19.1, bifaller delvis proposition 2016/17:21 punkt 3 och avslår proposition 2016/17:21 punkterna 2 och 4 samt motionerna 2015/16:736 av (C), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3374 av (L) yrkande 2, 2016/17:3507 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkandena 1–10, 13–15, 17, 19, 22, 24 och 27 samt 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 9–12, 15 och 16. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, så att människor enkelt ska resa till och från och inom och så att det enkelt går att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en viktig roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på att hållbart sätt. Tillsammans med övriga partier i Alliansen tror vi inte på att ställa olika transportslag mot varandra. Vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi i Alliansen anser att regeringens transportpolitik urholkar svensk konkurrenskraft och slår mot jobb och tillväxt i hela landet. Utgångspunkten är att höja skatter och fördyra för transporter, vilket slår hårt mot människor och företag som saknar alternativ. Det kommer i förlängningen att försvaga svensk tillväxt och försämra förutsättningarna för ett land som redan har bland de längsta avstånden i och långt till marknaderna i . Vi vill framhålla att det är tydligt att den nuvarande regeringen nedprioriterar det svenska vägnätet och att tillåtits få ett alltför stort inflytande. I infrastrukturpropositionen anslår regeringen till vägunderhåll, vilket inte är en tillräcklig nivå. Detta trots att betonat att vi riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan om vi inte hanterar underhållet på rätt sätt. I vårändringsbudgeten valde regeringen att minska vägunderhållet med för det innevarande året. Det är en kraftig nedskärning som får konsekvenser i samtliga regioner, vilket har bekräftat. har även bekräftat att regeringens nedskärning leder till att vägnätets underhåll blir än mer eftersatt. De delar som främst påverkas är det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet som ligger längre ner i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där mycket talar för att bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. Jag kan konstatera att underhållet på den svenska järnvägen länge har varit eftersatt. Decennier av underinvesteringar har lett fram till den allvarliga situation vi befinner oss i. Kapacitetsproblem finns på alla platser i landet och för både gods och persontrafik. För är det prioriterat att dessa problem åtgärdas. Vi kristdemokrater vill därför öka satsningen på drift och underhåll av järnvägar med ytterligare jämfört med regeringens förslag. Vi anser att detta tillsammans med en nationell underhållsplan är nödvändigt för att hantera den allvarliga situation som den svenska järnvägen befinner sig i. Likaså behövs en nationell utbyggnadsplan av de befintliga stråken med störst kapacitetsproblem. Jag vill också framhålla att de svenska vägarna länge har levt med ett underdimensionerat underhåll. Vi kristdemokrater vill därför öka satsningen på vägunderhållet med jämfört med regeringens satsning. Underhållet kräver en sammanhållen och långsiktig strategi som gäller decennier framöver. Vi bedömer vidare att det är möjligt att frigöra genom att pausa införandet av ERTMS. Medlen som sparas in på detta vis bör i stället fördelas jämnt för vidmakthållande av väg och järnväg. Jag vill understryka att svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling och konkurrenskraft och därför har stor betydelse för det svenska transportsystemet. Men jag vill påtala att ska mer gods transporteras med sjöfart krävs att de inre vattenvägarna rustas upp liksom infrastrukturen runt omkring. Vi kristdemokrater anser slutligen att det är positivt att fler ser cykeln som ett användbart transportmedel, men det är uppenbart att trafikmiljön inte i tillräcklig utsträckning är anpassad för cykling. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. signalsystem – ERTMS, punkt 12 (SD, C, L, KD) av (SD), (C), Per Klarberg (SD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3507 av (C) yrkande 16, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2016/17:1770 av Per Klarberg m.fl. (SD). Tanken med ett gemensamt europeiskt signalsystem är att underlätta för gränsöverskridande järnvägstrafik. Vi vill understryka att vi är positiva till detta, och syftet med ERTMS är därför lovvärt. Vi oroas dock starkt av den skarpa kritik som finns från branschen om bl.a. kostnadsökningar, förseningar och driftproblem. Vi har tagit del av påpekande om eskalerande kostnader och teknikuppdateringar som lett till omfattande problem och förseningar för trafiken. Vi vill också peka på att ERTMS ännu inte är färdigutvecklat eller standardiserat på EU-nivå och har noterat att bl.a. i har installation av ERTMS:s markutrustning både försenats och fördyrats. Vidare vill vi, liksom Näringslivets Transportråd, understryka vikten av att ERTMS införs på ett sätt som är harmoniserat med övriga och som minimerar störningar.