bet · H401FöU3 · 2016-12-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det nuvarande försvarspolitiska inriktningsbeslutet samt pågående utredningar och arbeten. I betänkandet behandlar utskottet motioner från allmänna motionstiden. Motionsförslagen rör bl.a. försvarspolitisk inriktning, försvarets förmåga, internationella samarbeten, materielförsörjning och försvarsindustrifrågor. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15, 2015/16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (M) 2.Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (L) 3.Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (KD) 4.Perspektivstudiens utformning, punkt 2 (M, C, L, KD) 5.Försvarets förmåga, punkt 3 (M) 6.Försvarets förmåga, punkt 3 (KD) 7.Cyberförmåga och doktrin, punkt 4 (M) 8.Cyberförmåga och doktrin, punkt 4 (SD) 9.Psykologiskt försvar, punkt 5 (SD, V) 10.Nordiskt samarbete, punkt 6 (SD) 11.Försvarssamarbete med , punkt 7 (M) 12.Försvarssamarbete med , punkt 7 (SD) 13.Internationella samarbeten, punkt 8 (M) 14.Internationella samarbeten, punkt 8 (SD) 15.Europeiska försvarsbyrån, punkt 9 (SD, V) 16.Försvarslogistik, punkt 10 (SD) 17.Försvarslogistik, punkt 10 (KD) 18.Materielförsörjning och försvarsindustrifrågor, punkt 11 (M) 19.Materielförsörjning och försvarsindustrifrågor, punkt 11 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (L) Reservation 3 (KD) 2016/17:1504 av (M). Reservation 4 (M, C, L, KD) 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 24, 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 9, 18, 19 och 37, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 17, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 5 (M) Reservation 6 (KD) 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 76 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 34 och 2016/17:2783 av m.fl. (MP). Reservation 9 (SD, V) 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 18 och 42, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 25. Reservation 10 (SD) 2014/15:1128 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 27. Reservation 15 (SD, V) 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 38 och 57, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 38 samt 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 46. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 16, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 40 och 41, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 17, 26 och 31 samt 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och Dag Klackenberg (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 17 motioner (63 yrkanden) från de allmänna motionstiderna 2014/15, 2015/16 och 2016/17. Motionerna behandlar frågor om bl.a. försvarspolitisk inriktning, försvarets förmåga, internationella samarbeten samt materielförsörjning och försvarslogistik. Vid sammanträdet fick utskottet information av representanter från Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om dessa myndigheters gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Vid sammanträdet hämtade utskottet in information om rapporten enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64). Redovisningen lämnades av utredaren. Utskottet fick vid sammanträdet en redovisning om Försvarets radioanstalts verksamhet, av bl.a. myndighetens generaldirektör. Representanter från informerade utskottet om på nio myndigheter (RiR 2016:8) vid sammanträdet . beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen skulle fortsätta att svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. Till grund för försvarets nuvarande inriktning och Försvarsmaktens nuvarande organisation ligger beslut Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Därmed fastställdes, i enlighet med regeringens förslag, målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i . Utskottet anförde i betänkandet Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (2014/15:FöU11) att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet delade även regeringens bedömning när det gäller principerna för materielförsörjningen och att stridsflygsförmågan och undervattensförmågan är tydliga exempel på förmågor av väsentligt säkerhetsintresse för . Utskottet såg därtill positivt på regeringens aviseringar av utredningar inom materielförsörjningen och logistikområdet. Utskottet lämnade över avsnitt 4 Säkerhetspolitiken från regeringens proposition till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att den svenska solidaritetsförklaringen som antog 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y, bet. 2008/09:FöU10) har en bred omfattning och att den inkluderar olika former av katastrofer och olika former av angrepp, dvs. inte enbart militärt väpnade angrepp. Därtill anförde utskottet att i den nordiska solidaritetsförklaringen lyfts cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor särskilt fram. I betänkandet framhöll det sammansatta utskottet att det liksom regeringen anser att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder. säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten kompletterar varandra och stärker säkerheten i vår del av världen. Regeringen och har därför verkat för att säkerhet byggs solidariskt med andra. Utskottet välkomnade regeringens aviseringar av utredningar på området. Därtill ansåg utskottet liksom regeringen att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och (). Sammantaget instämde utskottet i regeringens bedömning och ställningstaganden i fråga om säkerhetspolitiken. Regeringen har efter försvarsinriktningsbeslutet tillsatt ett flertal utredningar; bl.a. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna enligt regeringsformen för försvarssamarbeten (dir. 2015:111). överlämnade utredaren betänkandet Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64) till regeringen. Utredaren konstaterar bl.a. att regeringsformen inte innehåller några bestämmelser som specifikt tar sikte på om det finns förutsättningar för ett fördjupat internationellt försvarssamarbete som sådant. Regeringsformen bedöms inte lägga några hinder i vägen för försvarssamarbeten så länge de konstitutionella regler som har relevans för frågan iakttas vid beslutsfattandet. Utredaren menar att regleringen i regeringsformen kräver att frågor om kompetensfördelningen mellan och regeringen vid ingåendet av internationella avtal, om behovet av överlåtelse av beslutanderätt och om författningsstöd m.m. övervägs och iakttas i varje enskilt fall. Betänkandet bereds inom . Vidare beslutade regeringen att tillsätta en statlig offentlig utredning om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten (dir. 2015:88). Betänkandet Säkerhet i ny tid (SOU 2016:57) överlämnades till regeringen . I betänkandet konstateras bl.a. att det politiska intresset för nordiskt samarbete har ökat . Utredaren gör bedömningen att de nordiska ländernas geografiska förutsättningar och intresseinriktningar är likartade men inte identiska. Trots vissa begränsningar menar utredaren att det finns en potential i det nordiska militära samarbetet. Dess sammantagna effekt för , liksom för de övriga nordiska länderna, förblir dock komplementär enligt utredarens bedömning. Det är enligt utredaren därför centralt att dess vardagliga utformning skapar mervärde och är fullt kompatibel med engagemang i andra bi- och multilaterala forum. Regeringen beslutade därtill att tillsätta en utredning (dir. 2015:71) med uppgiften att se över materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten. Utredaren ska bl.a. föreslå hur den samlade materiel- och logistikförsörjningen bör utformas utifrån kravet på ökad operativ förmåga i krigsförbanden och kravet på att logistiktjänsterna organiseras för detta. Uppdraget ska redovisas . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändrad säkerhets- och Försvarspolitisk inriktning, ett sammankallande av försvarsberedningen samt specificering av underlag till kommande försvarsberedning. Även ett motionsyrkande om krisberedskap avslås. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (L), 3 (KD) och 4 (M, C, L, KD) I motionerna 2016/17:3382 av m.fl. (yrkande 7) och 2016/17:3204 av m.fl. (M) (yrkande 1) anförs att Försvarsberedningen bör ges ett nytt, modernt och bredare uppdrag som tar ett helhetsgrepp på alla de säkerhetsutmaningar som står inför. m.fl. anser att uppdraget ska ta hänsyn till den kombination av både militära och civila hot och risker som står inför. m.fl. menar att försvarsförmågan måste stärkas och samarbetet med andra likasinnade stater öka för att möta gemensamma utmaningar. Samtliga motionärer anser att Försvarsberedningen omgående bör få i uppdrag att börja förbereda nästa försvarsbeslut. Därtill framhåller m.fl. i motionen ovan att utredning om internationella försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är en viktig pusselbit i det fortsatta arbetet med att utveckla en färdplan för ett svenskt Natomedlemskap och att den bidrar med ökad kunskap och fördjupning. Motionärerna anser att utredningen är ett viktigt underlag i den kommande försvarsberedningen och att den bör ligga till grund för beredningens fortsatta arbete (yttrande 8). I motion 2016/17:1504 av (M) framhåller motionären att det säkerhetspolitiska läget i världen och i vårt närområde har försämrats efter illegala annektering av 2014 och aggressiva agerande i östra . Detta har enligt motionären åter aktualiserat debatten om ett svenskt Natomedlemskap. Enligt motionären finns det anledning att från ett myndighetsperspektiv belysa vilka konsekvenser en svensk anslutning till Nato skulle få för Försvarsmaktens utformning för att uppnå de försvarspolitiska målsättningar som regeringen och fastställt. Motionären anför att Försvarsmakten bör få i uppdrag att inom ramen för nästkommande perspektivstudier redovisa konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning. I motion 2016/17:1084 av m.fl. (L) anför motionärerna att ett nytt försvarsbeslut ska fattas omgående (yrkande 1). Motionärerna framhåller att har risken för att det uppstår en konflikt i ökat. De menar att det redan från början stod klart att de medel som regeringen anslog för att stärka svensk försvarsförmåga långt ifrån var tillräckliga för att ska kunna leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. De anför även att inriktningsbeslutets försvarsekonomi har havererat. Vidare hävdar motionärerna att det redan när försvarsbeslutet togs stod klart att den snabba upprustningen av krigsmakt och tonläget mot de nordiska och baltiska länderna innebar en hotbild mot . har den ryska militära aktiviteten i ökat. Bland annat framhåller motionärerna att vårt land, liksom våra nordiska grannländer, utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. Mot denna bakgrund anser motionärerna att försvarsbeslut är otillräckligt för att tillfredsställa försvarsbehov och att rikets säkerhet kräver att ett nytt beslut fattas omgående. I motionen anförs även att krisberedskapen bör beaktas (yrkande 7). I motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD) beskriver motionärerna sin syn på den säkerhetspolitiska inriktningen (yrkande 1). Motionärerna menar att det nu är dags att presentera nästa steg i den säkerhetspolitiska utvecklingen. I detta steg är det önskvärt att försvaret har kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av svenskt territorium. Motionärerna anför att både flyg- och marinstridskrafterna behöver förstärkas. De ser även att nya hot framträder som måste hanteras. Bland annat krävs det att återupptar totalförsvarsplaneringen och utvecklar myndigheternas förmåga att prioritera och fördela resurser vid höjd beredskap. Samma motionärer beskriver i motion 2016/17:2497 försvarsöverenskommelsen som ett viktigt första steg för ett starkare försvar som ändamålsenligt kan försvara gränser. De framhåller emellertid att verkligheten har kommit i kapp den så nödvändiga propositionen. Motionärerna anser därför att försvarsberedningen skyndsamt bör sammankallas (yrkande 12). Vidare anför motionärerna i motionerna 2016/17:3207 yrkande 4 och 2015/16:2250 yrkande 3 att försvaret och den försvarspolitiska inriktningen bör utvecklas i enlighet med vad motionärerna anfört i sina motioner. Bakgrund och tidigare behandling beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen ska fortsätta att svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. fattade regeringen beslut om anvisningar till Försvarsberedningen. Beredningen anvisades att analysera viktigare förändringar i den internationella utvecklingen såväl globalt som i relevanta regioner. Försvarsberedningen skulle redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik (Fö2012/1384/FÖBER). Försvarsberedningen lämnade rapporten i en globaliserad värld (Ds 2013:33) till regeringen. Regeringen fattade därefter beslut om anvisningar för beredningens fortsatta arbete (Fö2013/1390/SSP). Beredningen skulle analysera det svenska försvaret och lämna förslag för perioden med utgångspunkt i rapporten i en globaliserad värld. lämnade beredningen rapporten av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20). Med utgångspunkt i bl.a. Försvarsberedningens rapporter lämnade regeringen i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) förslag på en ny inriktning för krigsförband i Försvarsmaktens organisation . Regeringen anförde i propositionen att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I propositionen anges att Socialdemokraterna, , , och står bakom den politiska överenskommelsen om försvarets inriktning 2016 . beslutade om försvarets inriktning. fastställde målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i , i enlighet med regeringens förslag. Försvarsministern beskrev i en interpellationsdebatt (ip. 2015/16:698) om strategin mot säkerhetsrisker sin syn på ett återupptaget arbete inom Försvarsberedningen. Försvarsministern anförde att arbetet nu pågår med att genomföra det försvarsbeslut som fattade och att arbetet följs av försvarsgruppen, med de fem partier i som står bakom överenskommelsen. Försvarsgruppen är enligt försvarsministern ett lämpligt forum för att följa upp och vårda beslutets genomförande. Resultatet av genomförandet är enligt ministern ett viktigt ingångsvärde till nästa försvarsberedning och kommande försvarsbeslut. Försvarsministern ansåg att frågan om att sammankalla Försvarsberedningen är för tidigt väckt. Under debatten påminde försvarsministern även om att han tidigare klargjort att han avser att bjuda in till en överläggning, som en förberedelse, inför en kommande försvarsberedning. Utskottet vill återigen framhålla att det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs. Försvarsekonomin har stärkts, och medel kommer successivt att tillföras verksamheten fram . Utskottet anser att försvarsinriktningen innebär en viktig ambitionshöjning för det svenska försvaret. Utskottet vill därför betona vikten av att utpekade åtgärder genomförs och att de även följs upp. Frågor om eventuella förändringar av ambitionsnivån eller prioriteringar i säkerhets- och försvarspolitiken hanteras enligt utskottet lämpligen av nästa försvarsberedning när den sammankallas. Utskottet noterar att regeringen beslutade att den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen ska fortsätta att svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen fick även i uppgift att följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och att inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. Utskottet noterar även att dåvarande försvarsminister hade regeringens bemyndigande att efter hand lämna närmare anvisningar för Försvarsberedningens arbete. Mot bakgrund av att försvarsbeslutets genomförande, som innebär ett trendbrott i synen på försvarets betydelse för vårt närområde, precis påbörjats och att försvarsministern aviserat att han inom närtid ämnar bjuda in till en överläggning som förberedelse inför en kommande försvarsberedning anser utskottet inte att det finns anledning att föregripa regeringens initiativ i frågan. Utskottet anser att ordningen där försvarsministern sammankallar och fattar beslut om närmare anvisningar till Försvarsberedningen fortfarande fungerar väl. Utskottet finner inte någon anledning att så som anförs i några av motionerna definiera beredningens uppdrag eller specificera vilka utredningar och faktaunderlag som bör ligga till grund för beredningens arbete på ett mer detaljerat sätt. Inte heller finner utskottet några skäl att vidta åtgärder till följd av motionsyrkandet om krisberedskapen. Samtliga motionsyrkanden bör därför avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försvarets förmåga. Jämför reservationerna 5 (M) och 6 (KD). I motionerna 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs behovet av att skapa ett modernt totalförsvar för att också kunna möta de nya hot den moderna krigföringen innebär. För att skapa denna förmåga måste flera delar av försvaret dels stärkas, dels samverka bättre med varandra. För att Försvarsmakten ska kunna agera med full effekt krävs det enligt motionärerna att såväl det militära som det civila försvaret interagerar inom ramen för det som kallas totalförsvaret. m.fl. ser även positivt på att planeringen för totalförsvaret återupptas och lyfter i texten fram vissa betydelsefulla områden för ett utvecklat totalförsvar, bl.a. organisering, samverkan och regelverk. I motionerna 2015/16:2172 yrkande 24 och 2016/17:3204 yrkande 17 av m.fl. (M) samt 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör prioriteras. m.fl. framhåller bl.a. vikten av att se över hur Försvarsmakten kan bidra till en ökad flödessäkerhet, såväl i närområde som internationellt. Motionärerna beskriver ett samhälle som till stor del är beroende av ett ständigt flöde av varor för att hålla igång samhällets funktionalitet. Som ett resultat blir samhället enligt motionärerna sårbart för eventuella störningar i det flödet. m.fl. anför i motion 2015/16:2172 även att det nationella samarbetet för att möta asymmetriska hot och angrepp bör förstärkas (yrkande 5). Användandet av specialförband har enligt motionärerna ökat och därmed även behovet av att kunna möta dessa. Motionärerna förordar ett intimt kompetens- och erfarenhetsutbyte mellan specialförbanden och också i samband med skarpa insatser (yrkande 6). De menar att maximal förmåga därmed kan uppnås trots att polisens och Försvarsmaktens uppgifter är tydligt avgränsade. Det sistnämnda yrkandet förekommer även i motion 2016/17:3204 yrkande 5 av m.fl. (M). I motion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) lyfter motionärerna fram frågor om operativ förmåga. Motionärerna menar att stora delar av landet saknar, och kommer att sakna, militär närvaro. De anser att chefers och stabers förmåga att leda förband och annan verksamhet är kraftigt urholkad och inte kommer att kunna återtas om inte övningsverksamheten intensifieras kraftigt (yrkande 8). Motionärerna anför även att det finns brister i förmågan att ta emot internationell hjälp vid en kris. De uppmärksammar brister i exempelvis organisation och infrastruktur. Motionärerna anser därför att förmågan att ta emot internationell hjälp vid en kris behöver ses över (yrkande 9). Vidare förespråkar motionärerna praktiska övningar där olika myndigheter får tillfälle att lära sig om Försvarsmaktens olika förmågor. Försvarsmaktens fyra regionala staber bör ges i uppgift att initiera en ökad övningsverksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande (yrkande 18). Motionärerna vill därtill se över möjligheten att öka arméns anfallsförmåga (yrkande 19). Bland annat lyfter de fram betydelsen av att tidigt kunna möta en angripare. Motionärerna framhåller även vikten av att förmåga byggs upp inom området rymdsäkerhet (yrkande 37). De anser att bör vara en av de nationer som framhåller att rymden ska fortsätta att vara ett område som inte militariseras. Motionärerna ser positivt på rymdutredningens förslag och anför därtill att en rymdstrategi, utöver de redan utpekade områdena, bör ha säkerhet som ett av de övergripande målen. Samma motionärer har i motion 2016/17:3207 påpekat vikten av att totalförsvarets samtliga bitar fungerar vid ett skymningsläge (yrkande 3). Bakgrund och tidigare behandling Regeringen bedömde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att Försvarsmakten bör bidra till målen för vår säkerhet och målet för det militära försvaret genom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa följande uppgifter: • upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning och, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp • främja vår säkerhet genom deltagande i operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet • upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta • med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov.