bet · H301NU19 · 2016-05-09 00:00:00 — Effektreserv 2020–2025 Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att förlänga giltighetstiden för lagen om effektreserv t.o.m. . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om en ändring i samma lag med innebörden att den systemansvariga myndigheten vid upphandlingen av effektreserven ska kunna ingå avtal om minskad elförbrukning utan några särskilda begränsningar när det gäller möjliga avtalsparter. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden, såväl de som har väckts med anledning av propositionen som de från allmänna motionstiden /16 om olika elmarknadsrelaterade frågor. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2015/16:117 Effektreserv 2020–2025. Åtta yrkanden i följdmotioner. Cirka 45 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av beslutet om en förlängning av effektreserven Vissa övriga frågor om effektreserven 1.Miljökrav på effektreserven, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Miljökrav på effektreserven, punkt 2 (SD) 3.Uppföljning av beslutet om en förlängning av effektreserven, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Vissa övriga frågor om effektreserven, punkt 4 (M, C, KD) 5.Vissa övriga frågor om effektreserven, punkt 4 (SD) 6.Vissa övriga frågor om effektreserven, punkt 4 (L) 7.Allmänt om elmarknaden, punkt 5 (M) 8.Allmänt om elmarknaden, punkt 5 (C) 9.Allmänt om elmarknaden, punkt 5 (V) 10.Allmänt om elmarknaden, punkt 5 (L) 11.Allmänt om elmarknaden, punkt 5 (KD) 12.Elområden, punkt 6 (SD) 13.Nätutbyggnad, punkt 7 (SD) 14.Nätutbyggnad, punkt 7 (C) 15.Nätutbyggnad, punkt 7 (KD) 16.Elcertifikat, punkt 8 (M) 17.Elcertifikat, punkt 8 (SD) 18.Elcertifikat, punkt 8 (KD) 19.Vissa övriga frågor, punkt 9 (SD) 20.Vissa övriga frågor, punkt 9 (C) 21.Vissa övriga frågor, punkt 9 (KD) 1.Förlängning av effektreserven, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Förlängning av effektreserven, punkt 1 (SD) 3.Elcertifikat, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2003:436) om effektreserv, dels ändring i samma lag. Därmed bifaller proposition 2015/16:117. 2015/16:3333 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Uppföljning av beslutet om en förlängning av effektreserven 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 3 (M, C, L, KD) Vissa övriga frågor om effektreserven 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 23–25, 2015/16:3333 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 4 (M, C, KD) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (L) 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 7, 2015/16:1536 av och (båda M), 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 13, 2015/16:2447 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) Reservation 10 (L) Reservation 11 (KD) 2015/16:18 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 30. Reservation 12 (SD) 2015/16:504 av (S), 2015/16:2363 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 14, 2015/16:2433 av och (båda C), 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 31 och 32 samt 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (KD) 2015/16:729 av (MP), 2015/16:1769 av (M) yrkande 2, 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 8, 2015/16:2447 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 19, 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2015/16:2986 av och (båda C) och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 29. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Reservation 21 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning – regeringens proposition 2015/16:117 Effektreserv 2020–2025 – tre motioner (8 yrkanden) som har väckts med anledning av propositionen – 17 motioner (46 yrkanden) från allmänna motionstiden /16 om olika elmarknadsrelaterade frågor. Under har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). I ett elsystem måste tillförseln av el vara lika stor som uttaget av el. Produktionen i ett elsystem kan dock begränsas av den produktionskapacitet som finns tillgänglig . Importmöjligheterna är också begränsade dels genom tillgänglig överföringskapacitet i det svenska elnätet och utlandsförbindelserna, dels genom den aktuella effektbalansen i det angränsande landet. Det finns därför alltid en risk för att elförbrukningen ska bli så stor att det inte finns tillräcklig momentan produktions- och importkapacitet. Det är i sådana situationer som det uppstår en effektbrist, dvs. brist på el vid ett givet ögonblick. Lagen (2003:436) om effektreserv infördes som en övergångslösning till följd av en svag effektbalans och den risk för effektbrist som därmed bedömdes finnas i extrema situationer. I lagen ges () i uppdrag att upphandla en effektreserv. När det uppstår effektbrist i elsystemet kan effektreserven aktiveras för att upprätthålla balansen mellan tillförsel och uttag av el. Lagen om effektreserv gäller t.o.m. . I propositionen föreslår regeringen att giltighetstiden för lagen om effektreserv ska förlängas t.o.m. och att den systemansvariga myndigheten vid upphandlingen av effektreserven ska kunna ingå avtal om minskad elförbrukning utan några särskilda begränsningar när det gäller möjliga avtalsparter. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag dels till ändring i lagen (2003:436) om effektreserv, dels till att lagens giltighetstid förlängs till 2025. Jämför särskilda yttrandena 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD). Ärendet och dess beredning Lagen om effektreserv trädde i kraft och skulle enligt sin ursprungliga lydelse upphöra att gälla . Lagens giltighetstid har förlängts , senast t.o.m. (prop. 2009/10:113, bet. 2009/10:NU17). beslutade regeringen att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med det som finns i den nu aktuella propositionen. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Som har redovisats ovan infördes lagen om effektreserv som en övergångslösning till följd av en svag effektbalans . I motiven angavs att frågan om att upprätthålla effektbalansen måste lösas av marknadens aktörer (prop. 2002/03:85 s. 22). Lagen gjordes därför tidsbegränsad men har därefter förlängts . I propositionen Effektreserven (prop. 2009/10:113) gjorde regeringen bedömningen att en successiv övergång till en marknadslösning borde ske genom en stegvis nedtrappning av effektreservens omfattning med början 2011 och fram t.o.m. . förlängde lagens giltighetstid t.o.m. (bet. 2009/10:NU17). I lagen om effektreserv finns de grundläggande bestämmelserna om effektreserven. Den systemansvariga myndigheten, dvs. , har ansvaret för att en effektreserv om högst 2 000 MW finns tillgänglig. Effektreserven ska skapas genom att den systemansvariga myndigheten ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elleverantörer om minskad elförbrukning. Effektreserven ska vara ett komplement till den övriga produktionskapacitet som finns på elmarknaden. Kostnaden för effektreserven finansieras genom en avgift från dem som har ingått avtal om balansansvar med . Avgiften bestäms av . Som framgår ovan ska effektreservens storlek trappas ned. t.o.m. får den uppgå till högst 1 000 MW och därefter till högst 750 MW. Den andel av effektreserven som skapas genom avtal om minskad elförbrukning ska vara . Andelen får vara mindre om det saknas förutsättningar för sådana avtal med hänsyn till de anbud som har lämnats eller om det finns särskilda skäl. Elmarknadens svängningar i fråga om produktion och konsumtion av el hanteras normalt genom att aktörerna anpassar sig till de prisförändringar som uppstår. Enligt regeringen finns det dock alltid en risk att elnätet tillförs mindre el än vad elanvändarna vill ta ut. Även om prismekanismen reglerar skillnader mellan konsumtion och produktion kan tillfälliga situationer av knapphet uppstå där uttaget inte matchar produktionen. Att uttag och produktion inte matchar kan bero på en rad olika omständigheter, exempelvis begränsade lagringsmöjligheter av el, begränsningar i elproduktionen, kapacitetsbegränsningar i elnätet, att kunder inte justerar sin efterfrågan vid högre priser och plötsliga avbrott. Tekniska begränsningar kan alltså medföra effektbrist. Med större prisvolatilitet ökar aktörernas drivkrafter att utveckla elsystemets möjlighet till exempelvis reglerbar produktion, lagring, nätutbyggnad och efterfrågeflexibilitet. En sådan utveckling ökar mängden valbara alternativ vid högt effektuttag och minskar därför risken för effektbrist. För att en marknad ska fungera väl är det viktigt att kunderna ges möjlighet att vara aktiva och reagera på prissignaler. På elmarknaden innebär detta exempelvis att kunderna kan minska sin elförbrukning när det råder elbrist. Effektreserven innebär en justering av marknaden och gör att marknaden inte ger korrekta prissignaler. De drivkrafter som krävs för en välfungerande marknad påverkas alltså negativt av effektreserven. I propositionen framhåller regeringen att det finns starka skäl för att staten garanterar en god försörjningstrygghet. Energiförsörjningen – och särskilt elförsörjningen – är en grundläggande förutsättning för ett fungerande samhälle. Målet bör därför vara att systemet för elförsörjning byggs, underhålls och drivs på ett så robust och motståndskraftigt sätt att även mycket svåra påfrestningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Effektreserven har inte använts i någon större omfattning. Regeringen konstaterar vidare att en växande del av elproduktionen i kommer att komma från sådana förnybara energikällor som vind och sol. Detta innebär en ökning av sådan elproduktion som är ojämn över tiden och svår eller omöjlig att planera. planerar ägarna att stänga ett antal kärnreaktorer (se vidare nedan). Detta kan komma att öka osäkerheten kring tillförseln av el och tillgången till produktionskapacitet som är lämplig för att hantera extrema effekttoppar. är indelat i fyra elområden. Avgränsningarna av de fyra områdena följer av fysiska överföringsbegränsningar i elnätet. har ett produktionsöverskott i norr och ett produktionsunderskott i söder. Vattenkraften finns i de nordligaste delarna (elområde 1 och 2), medan hela kärnkraftsproduktionen finns i elområde 3. Enligt ägarna kommer fyra av kärnkraftsreaktorer – 1 och 2 samt – att vara avvecklade omkring 2020. Nedläggningen försämrar effektbalansen under topplasttimmen, om reaktorerna inte ersätts med annan produktion med motsvarande tillgänglighet. På kort sikt är det enligt regeringen emellertid inte troligt att ytterligare produktionsresurser kommer att tillföras (elområde 4), förutom sådan förnybar elproduktion som finansieras inom ramen för elcertifikatssystemet. Regeringen anser att de inte går att utesluta att även annan produktionskapacitet och ytterligare kärnkraft kommer att försvinna. En viktig förutsättning för den svenska effektbalansen är att produktionsöverskottet i norr kan komma till användning i söder, där det råder ett produktionsunderskott. Hur stor effekt som kan överföras i sydlig riktning begränsas dock av de trånga sektorerna i stamnätet. Regeringen konstaterar att bygger ut överföringskapaciteten och att effektreserven inte är ett alternativ till att förstärka elnätet. Sammantaget konstaterar regeringen att den framtida effektsituationen i är osäker under vissa timmar, exempelvis vid kall väderlek. På kommer effektsituationen sannolikt att förbättras som en följd av att överföringskapaciteten byggs ut. kommer situationen dock troligen att försämras. Nedläggning av konventionell elproduktion, begränsade möjligheter att överföra ytterligare kraft från norr och svårigheter att anpassa efterfrågan i knapphetssituationer medför sammantaget att effektsituationen kan bli bekymmersam . Det kan inte förutsättas att marknadslösningar kommer till stånd som kan reducera effektproblematiken . tillsatte regeringen en kommitté i form av en parlamentariskt sammansatt kommission (), som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen efter 2025–2030 (dir. 2015:25). I propositionen konstaterar regeringen att frågan om att säkerställa att det finns tillräcklig elektrisk effekt är en viktig del av arbete och att det alltså finns skäl att avvakta kommissionens förslag före ett slutligt ställningstagande i fråga om effektreservens framtid. Regeringen anser att en förtida avveckling av effektreserven skulle kunna äventyra samhällets behov av el . Detta är särskilt tydligt när det gäller , där effektbalansen kan komma att bli ansträngd . Att behålla effektreserven försäkrar samhället mot störningar vid effektbristsituationer och bidrar också till att säkerställa allmänhetens förtroende för elmarknaden. Med hänsyn till behovet av långsiktighet, inte minst när det gäller investeringar i produktionskapacitet anser regeringen att lagen bör förlängas så att den gäller till dess att det finns ett annat sätt att säkerställa effektbalansen. Därför föreslår regeringen att lagen om effektreserv ska fortsätta att gälla t.o.m. . Enligt 1 § första stycket lagen om effektreserv ska effektreserven skapas genom att den systemansvariga myndigheten, dvs. , ingår avtal dels med elproducenter om att ställa ytterligare produktionskapacitet till förfogande, dels med elanvändare och elleverantörer om minskad elförbrukning. Efterfrågeflexibilitet, dvs. att en slutförbrukare ändrar sin elanvändning till följd av marknadssignaler eller mot särskild ersättning, kan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av elnätet. Sådan flexibilitet kan t.ex. innebära att förbrukningen minskar när belastningen på nätet är stor och kan även underlätta balanseringen av sådan förnybar elproduktion som är svår att planera i förväg, såsom vindkraft. Regeringen anser att bör kunna få ingå avtal om minskad elförbrukning utan några särskilda begränsningar när det gäller möjliga avtalsparter. Som exempel på aktörer som bör kunna komma i fråga kan nämnas balansansvariga som inte själva är elleverantörer. Åtgärder för ökad efterfrågeflexibilitet och nordiska lösningar gav regeringen i uppdrag att utreda vilka förutsättningar och hinder det finns för olika elkunder att öka den samhällsekonomiska effektiviteten på elmarknaden genom ökad efterfrågeflexibilitet. bestämde de nordiska energiministrarna att transmissions- och systemoperatörerna ska ta fram en handlingsplan för hantering av effektfrågan på nordisk nivå. Handlingsplanen ska delredovisas och slutrapporteras . När senast tog ställning till en förlängning av effektreserven framhöll utskottet att en stabil och konkurrenskraftigt prissatt tillförsel av el är en viktig förutsättning för det svenska välfärdssamhället (bet. 2009/10:NU17). Utskottet instämde med regeringen i att det finns starka skäl för staten att garantera en god försörjningstrygghet. Avbrutna elleveranser är förenade med stora samhällsekonomiska kostnader, såsom välfärdsförluster för hushållskunder och störda industriella processer med minskad produktion som följd. Utskottet välkomnade också den då föreslagna stegvisa övergången till en effektiv, marknadsbaserad lösning. Utskottet menade att den förväntade utvecklingen på elmarknaden, med ökad förbrukningsflexibilitet, fler elområden och bättre överföringskapacitet, möjliggör en sådan övergång. Avslutningsvis underströk utskottet vikten av att nedtrappningen görs med hänsyn tagen till utvecklingen på elmarknaden. Här framhöll utskottet att om elmarknaden inte utvecklas på det sätt som förutsetts rubbas förutsättningarna för en successiv övergång till en marknadsbaserad lösning av effektfrågan. Utskottet delade regeringens bedömning att tidsplanen för avveckling av den upphandlade effektreserven kunde anses vara preliminär i den meningen att det måste finnas utrymme för justeringar om utvecklingen inte skulle svara mot prognoserna. Utskottet konstaterar att det saknas vissa grundläggande förutsättningar för att avveckla effektreserven till 2020 och att det därför är motiverat att förlänga den till i enlighet med vad regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker således förslaget till riksdagsbeslut i proposition 2015/16:117 Effektreserv 2020–2025 om dels fortsatt giltighet för lagen (2003:436) om effektreserv, dels ändring i samma lag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheterna att ställa miljökrav på effektreserven. Utskottet hänvisar till att det inom ramen för kommande föreskrifter bör finnas utrymme för att ställa tydliga miljökrav vid upphandling av produktionskapacitet. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD). /15 bestod effektreserven av 874 MW produktionskapacitet och 626 MW förbrukningsreduktioner. De aktuella produktionsenheterna var ett koleldat värmekraftverk (200 MW) och tre oljeeldade kraftverk (674 MW). Som redan nämnts har effektreserven inte använts i någon större omfattning. Dess miljöpåverkan har därför varit begränsad. Enligt regeringen går det dock inte att bortse från att effektreserven har en betydande klimat- och miljöpåverkan när den aktiveras. Det går inte heller att utesluta att effektreserven kommer att aktiveras oftare med hänsyn till de ändrade förhållanden som redovisats. Regeringen anser att det bör finnas utrymme för att ställa tydliga miljökrav vid upphandlingen av produktionskapacitet. En trygg energitillförsel är avgörande för hushåll och företag i , anförs det inledningsvis i motion 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD). Motionärerna framhåller att energipolitiken ska värna klimatet, ge långsiktiga villkor för investeringar, bidra till el till konkurrenskraftiga priser samt säkra att el finns när den behövs. De anser att det ska vara möjligt att ställa tydliga miljökrav vid upphandling av framtida produktionsresurser i effektreserven (yrkande 2). Motionärerna konstaterar att det framgår av propositionen att miljökrav kan ställas och att detta i ett senare skede ska regleras i föreskrifter men anser att miljökrav ska likställas med andra relevanta krav såsom kapacitet, tillgänglighet och ekonomi. I kommittémotion 2015/16:3333 av m.fl. konstateras det att vid den föreslagna förlängningen av effektreserven är det mer troligt att den kommer att aktiveras oftare. Motionärerna ser dock inte det rimliga i att föra in ytterligare miljöaspekter i kraven på effektreserven. De anser dels att detta skulle sända politiska signaler om en trovärdig energipolitik ifrån grunden utan orealistiska efterkonstruktioner, dels att effektreserven redan omfattas av det europeiska utsläppshandelssystemet. Motionärerna anser att det är olämpligt att införa ytterligare miljöåtgärder eftersom det sannolikt inte skulle leda till minskade utsläpp (yrkande 2). I motion 2015/16:3337 av m.fl. (L) framförs uppfattningen att det är en oacceptabel utveckling att fossilfri elproduktion läggs ned och att regeringen i stället förlänger användningen av sådan fossilbränslebaserad reservkraft som ökar koldioxidutsläppen. Motionärerna anser att miljökrav ska likställas med andra relevanta krav såsom kapacitet, tillgänglighet och ekonomi (yrkande 4). I propositionen föreslår regeringen en justering av 1 § lagen om effektreserv som gör det möjligt för regeringen eller, efter regeringens bemyndigade, en förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter i andra frågor än effektreservens storlek och andelen förbrukningsreduktioner. Regeringen anger att det i sådana föreskrifter bör finnas utrymme för att ställa tydliga miljökrav vid upphandling av produktionskapacitet. Utskottet anser att det därmed saknas skäl för att ställa sig bakom förslagen i motionerna 2015/16:3335 (M, KD, C) och 2015/16:3337 (L) om att det ska vara möjligt att ställa tydliga miljökrav vid upphandling av framtida produktionsresurser i effektreserven. Eftersom såväl utskottet som regeringen ser positivt på denna möjlighet att ställa miljökrav avstyrks motion 2015/16:3333 (SD) i den del där det sägs vara olämpligt att införa ytterligare miljökrav. Uppföljning av beslutet om en förlängning av effektreserven Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att ett riksdagsbeslut om att förlänga effektreserven bör följas upp. Utskottet hänvisar till att såväl som genomför sådana uppföljningar inom ramen för sina ordinarie uppdrag. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). En trygg energitillförsel är avgörande för hushåll och företag i , anförs det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD). Motionärerna anser vidare att om effektreserven förlängs och förändras är det rimligt att regeringen följer upp lagen och redovisar sina iakttagelser till (yrkande 3). En sådan uppföljning bör inkludera frågor om i vilken grad effektreserven används, kostnader som har uppkommit, användningens påverkan på energimarknadens funktion och hur miljökrav har fått genomslag vid upphandlingar. Det är också motionärernas uppfattning att det 2020 bör genomföras en avstämning gällande effektreserven för att bedöma marknadsförutsättningarna och ett eventuellt fortsatt behov av effektreserven efter 2025 (yrkande 4). Även i motion 2015/16:3337 av m.fl. (L) efterfrågas en uppföljning av beslutet att förlänga effektreserven. Om lagen om effektreserv förlängs och ändras är det, enligt motionärerna, rimligt att regeringen följer upp lagen och återkopplar till . De anser att en avstämning av effektreserven bör göras (yrkande 5). I några av de här aktuella motionerna efterfrågas olika typer av uppföljningsinsatser med anledning av den föreslagna förlängningen av effektreserven. Här vill utskottet framhålla att det ingår i uppdrag att verka för att elkunderna har en säker tillgång till el. I det sammanhanget är det naturligt att myndigheten kontinuerligt följer och analyserar förändringar som påverkar försörjningstryggheten avseende eleffekt. Utskottet vill också erinra om att följer upp och redovisar utvecklingen av den samlade effekt- och kraftbalansen i landet. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det behövs ett uttalande från sida i linje med vad som efterfrågas i motionerna. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:3335 (M, C, KD) och 2015/16:3337 (L) i de berörda delarna. Vissa övriga frågor om effektreserven Utskottets förslag i korthet avslår vissa övriga förslag om effektreserven. Utskottet hänvisar bl.a. till redan pågående arbete på nordisk nivå. Jämför reservationerna 4 (M, C, KD), 5 (SD) och 6 (L). En trygg energitillförsel är avgörande för hushåll och företag i , anförs det inledningsvis i motion 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD). Motionärerna framhåller att energipolitiken ska värna klimatet, ge långsiktiga villkor för investeringar, bidra till att det finns el till konkurrenskraftiga priser samt säkra att finns tillgång till el när den behövs. För att klara detta behövs ett robust energisystem. Motionärerna anser att diskussionen om en förlängd effektreserv hänger samman med regeringens oförmåga att ta politiskt ansvar för energipolitiken, vilket bl.a. har resulterat i att en förtida avveckling av kärnkraften och en osäkerhet bland elmarknadens aktörer kan resultera i effektbrist. Sammantaget har detta gjort det nödvändigt att förlänga effektreserven. Motionärerna påpekar dock svagheterna i att välja en nationell lösning när elmarknaden blir alltmer internationell.