bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Redogörelsen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Regeringen redovisar vilka ärenden den anser är slutbehandlade. I en artikel skriver följande om slutbehandling av tillkännagivanden (Larue, ”tillkännagivanden till regeringen”, , 2015, häfte 2, s. 95): Under KU:s behandling av skrivelse 75 händer det ibland (dock sällan, i genomsnitt avseende cirka ett till två tillkännagivanden ) att ett 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL antal riksdagsutskott inte delar regeringens slutbehandling av vissa tillkännagivanden. Dessa utskott redovisar vanligtvis sina bedömningar till KU genom yttranden. KU konstaterar i sin tur att de berörda utskotten inte delar regeringens slutbehandling av tillkännagivandena och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att utskottens synpunkter ska beaktas. Regeringen har alltid agerat lyhört visavi de ställningstaganden som lämnats av utskotten. Ett exempel på detta är NU:s invändning mot slutbehandlingen av tillkännagivandet om samordnad information vid företagsstart (yttrande 2012/13:NU5y och bet. 2012/13:KU21 s. 40.). Regeringen tog tillbaka sin slutbehandling och fortsatte sin redovisning av hanteringen av tillkännagivandet året därpå (Skr. 2013/14:75 s. 127 f.). Larue menar att det har utvecklats en konstitutionell praxis ”där regeringen och utskotten gemensamt avgör när tillkännagivanden […] kan anses som slutbehandlade”. I sin artikel tar han upp ett fall där uppmärksammades av försvarsutskottet på tre tillkänna- givanden där försvarsutskottet ansåg att regeringens beredningsåtgärder inte svarade fullt ut mot tillkännagivandena. förutsatte att regeringens beredning skulle fortsätta, och delade denna bedömning (yttr. 2013/14:FöU2y, bet. 2013/14:KU21 s. 30). I ett betänkande från lyfts frågan om slutbehandling fram. Utskottet framhåller ”den betydelse regeringens rapportering om huruvida riksdagsskrivelser är slutbehandlade eller inte och om de berednings- åtgärder som genomförts eller planeras har för att ska kunna avgöra om regeringen genomfört de beslut som fattat” (bet. 2009/10:KU21 s. 23). beslutade den dåvarande alliansregeringen att tillsätta en utredning som skulle göra en översyn av Arbetsförmedlingen (dir. 2014:15). I sammanfattningen av uppdraget framgick följande: En särskild utredare ska göra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Utredaren ska utifrån de senaste årens reformer och förändringar på arbetsmarknaden analysera myndighetens förutsättningar att framgångs- rikt genomföra sitt uppdrag att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Den nuvarande regeringen beslutade att avsluta översynen av Arbetsförmedlingen. Detta ledde till att allianspartierna och Sverige- demokraterna, med stöd i initiativrätten i 9 kap. 16 § riksdagsordningen, väckte ett utskottsinitiativ att tillkännage för regeringen att återuppta översynen av Arbetsförmedlingen enligt tidigare direktiv (bet. 2014/15:AU6). I sitt ställningstagande anför utskottet följande: En av de största utmaningarna inom arbetsmarknadspolitiken är att få en väl fungerande Arbetsförmedling. finns det brister i effektivitet, kontroll och måluppfyllelse. förmedlas det för få jobb i förhållande till de stora resurser som myndigheten förfogar över. En stor del av personalen upplever att de inte hinner med sina arbetsuppgifter, och i flera undersökningar hamnar Arbetsförmedlingen långt ned när man mäter förtroendet för olika myndigheter. Eftersom det rör en myndighet 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL som är central för arbetsmarknadspolitiken anser utskottet att situationen är allvarlig. Den senaste breda översynen av Arbetsförmedlingen och arbets- marknadspolitiken gjordes av . Utvecklingen på arbetsmarknaden och de senaste årens reformer har sannolikt haft stor betydelse för Arbetsförmedlingens förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. Med syftet att förbättra Arbetsförmedlingen och därigenom arbetsmarknadens funktionssätt tillsatte den dåvarande alliansregeringen en utredare med uppdraget att göra en bred översyn av myndigheten. Utredningen hade kommit en god bit på väg när den rödgröna regeringen beslutade att avsluta dess arbete. Utskottet anser att utredningen är för viktig för att inte få föras i hamn. Det är inte alltid så att svaren på hur en arbets- förmedling möter dagens arbetsmarknad och dagens arbetssökande finns hos politikerna. Därför menar utskottet att det krävs en omfattande genomlysning i form av en utredning. Mot denna bakgrund och med stöd av initiativrätten i 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening att arbetet med översynen av ska återupptas och enligt tidigare beslutade direktiv. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:100). om Arbetsförmedlingens arbete vid varsel m.m. (skr. 2014/15:42) I skrivelse 2014/15:42 om Arbetsförmedlingens arbete vid varsel m.m. återkom regeringen till med ett svar på tillkännagivandet. I den redogjorde regeringen för dess ställnings- tagande: Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:AU2, rskr. 2014/15:89) redovisat sin inriktning när det gäller utvecklingen av Arbetsförmedlingen. För att kunna möta utmaningarna på dagens och framtidens arbetsmarknad måste Arbetsförmedlingen ges bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet och dess uppdrag måste förändras. Regeringen delar därmed uppfattning att åtgärder behöver vidtas för att Arbetsförmedlingen ska bli en bättre fungerande aktör på arbetsmarknaden. Regeringen anser dock att ett sådant förändringsarbete måste påbörjas . Regeringen har därför redan inlett arbetet med att åstadkomma nödvändiga förändringar och kommer att fortsätta reformeringen och moderniseringen av myndigheten. Det är dock ett omfattande arbete som kommer att ta tid. Regeringen har inlett ett arbete med att förändra regeringens styrning av myndigheten. för , som regeringen beslutade , innebär ett viktigt steg i utvecklingen mot en styrning som tydligare fokuserar på verksamhetens resultat. Detta innebär att större krav kommer att ställas på Arbetsförmedlingen att redovisa hur myndigheten bidrar till att bl.a. minska långtidsarbetslösheten och att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Bättre kunskap om effektiviteten i de olika insatserna kommer i sin tur vara vägledande i utvecklingen av politiken. Styrningen av myndigheten har även i flera andra avseenden varit för detaljerad. Regeringen kommer därför att fortsätta det arbete som inleddes av den förra regeringen med att förenkla och förtydliga det 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL En promemoria har remitterats som innehåller förslag till olika förenklingar inom det arbetsmarknadspolitiska regelverket (Ds 2014:29). Dessa förslag bereds nu inom . Regeringen avser också att ytterligare förenkla regelverket kring själva insatserna, t.ex. i fråga om tidsgränser som bestämmer när arbetssökande kan ges olika insatser. Även Arbetsförmedlingens uppdrag behöver ses över. Detta gäller bl.a. myndighetsorganisationen vid mottagande av nyanlända. Frågan kommer att ingå i den översyn av mottagande av asylsökande och nyanlända som har aviserats. Kommittédirektiv bereds inom . Arbetsmarknadsministern har vidare genomfört kommundialoger i syfte att diskutera hur staten och kommunerna tillsammans kan arbeta för att minska ungdomsarbetslösheten. Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå (dir. 2014:157). Delegationen ska främja statlig och samverkan och utveckling av nya samverkansformer mellan bland annat och kommunerna. Den ska bedriva sitt arbete i nära dialog med Arbetsförmedlingen. Målet är att nya arbetsformer, för t.ex. samverkan, som utvecklas till följd av delegationens arbete ska kunna integreras i Arbetsförmedlingen ordinarie verksamhet. Delegationen ska även lämna förslag till regeringen om eventuella behov av åtgärder för att förbättra samverkan mellan regeringen och kommunerna i fråga om genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. När det gäller privata och andra aktörer så kan dessa erbjuda specialiserade tjänster och på så sätt komplettera Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringens uppfattning är att Arbetsförmedlingen är den aktör som är bäst lämpad att bedöma vilka tjänster som ska utföras av andra aktörer. När det gäller Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter framgår av myndighetens regleringsbrev för att ett av de resultatmål som regeringen satt upp är att förmedlingsverksamheten, utifrån gällande regelverk, bättre ska anpassas till arbetsgivares och arbetssökandes enskilda behov. Som en del av sitt förnyelsearbete satsar Arbetsförmedlingen på att förbättra kontakterna med arbetsgivarna. Förändringar krävs dock inte enbart i regeringens styrning av Arbetsförmedlingen utan även i myndighetens interna ledning, styrning och uppföljning. Ett sådant förnyelsearbete pågår på myndigheten. Regeringen har även beslutat att ge Statskontoret i uppdrag att analysera och lämna förslag som avser utvecklingen av Arbets- förmedlingens interna ledning, styrning och uppföljning. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) är det myndighetens ledning som ska besluta om myndighetens organisation och fortlöpande utveckla verksamheten. Ansvaret för att utforma, utveckla och anpassa organisationen är alltså primärt en fråga för myndighetens ledning. Flera förändringar av Arbetsförmedlingens organisation har genomförts . Ett exempel är att de elva marknadsområdena har delats in i tre regioner. Arbetsförmedlingen kommer att fortsätta detta arbete. Regeringen följer noggrant det arbete som pågår inom Arbetsförmedlingen och kommer att fortsätta att göra det, genom bl.a. uppdraget till Statskontoret, återrapportering från myndigheten och en löpande dialog med myndighetsledningen. Sammantaget innebär detta att flera åtgärder har vidtagits eller planeras att vidtas som ligger i linje med direktiven för den nu nedlagda utredningen. Regeringen anser därför inte att det finns skäl att återuppta en utredning utifrån tidigare beslutade direktiv. Detta skulle snarare riskera 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL att försena det angelägna reformarbete som regeringen och redan har inlett och som bl.a. syftar till att snabbt åtgärda flera av de brister och problem som motiverade utredningen. En ny utrednings förslag skulle riskera att delvis vara inaktuella redan när de lämnas. Med de åtgärder som har vidtagits och som planeras att vidtas anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat (skr. 2014/15:42 sid 10-12). Svaret från regeringen föregicks av ett antal skriftväxlingar mellan regeringen och där statsrådet bl.a. anförde följande i svaret på en skriftlig fråga från om en översyn av (2014/15:280 – se även fr. 2014/15:326 av [M] och svar A2015/933/A samt fr. 2014/15:310 av [FP] och svar A2015/901/A): Det finns ingen reglering i författning om så kallade tillkännagivanden till regeringen. Det finns inte heller någon reglering av regeringens hantering av sådana beslut. Däremot finns en etablerad konstitutionell praxis om hur regeringen bör förhålla sig till tillkännagivanden. Denna praxis innebär bland annat att regeringen som utgångspunkt bör tillgodose ett sådant tillkännagivande. Om det visar sig finnas omständigheter som hindrar ett genomförande eller om regeringen gör en annan bedömning än måste dock regeringen kunna låta bli att vidta de åtgärder som tillkännagivandet avser. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, innebär praxis – som konstaterat – att regeringen i stället bör underrätta om detta inom den tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas (dnr A2015/841/A). Fortsatt hantering av tillkännagivandet om en översyn av Arbetsförmedlingen Regeringens svar i skrivelse 2014/15:42 följdes av ett nytt tillkännagivande från om att återuppta översynen av Arbetsförmedlingen 2015 (bet. 2014/15:AU11). I betänkandet anförs att ”utskottet står fast vid det ställningstagande som gjordes i betänkande 2014/15:AU6 om att det är viktigt att en extern utredare får tid att grundligt analysera hur Arbetsförmedlingens verksamhet behöver förändras för att klara de utmaningar som myndigheten står inför” (bet. 2014/15:AU11 s.10). öppnade statsrådet för en översyn av Arbetsförmedlingen. Enligt en artikel som publicerades på Svenska dagbladets webbplats () under rubriken om Arbetsförmedlingen på väg uttalade statsrådet följande under Almedalsdals- veckan: Det fanns inga ideologiska orsaker till att vi la ner den [översynen av Arbetsförmedlingen], det handlade bland annat om behovet att spara pengar. Vi får se , då kan det bli aktuellt med att starta ett nytt utredningsarbete. Det finns behov av en utredning med ett bredare perspektiv på hur Arbetsförmedlingen ska arbeta . 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Uttalandet från följdes upp i budgetpropositionen där regeringen angav att ”[h]ur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag bör utformas för att i högre grad möta utmaningarna på framtidens arbetsmarknad behöver analyseras ytterligare” (prop. 2015/16:1 utg.omr 14 s. 37). Vidare bekräftade statsrådet under en interpellationsdebatt i kammaren om översynen av Arbetsförmedlingen att en utredning kommer att göras. ”Det kommer en utredning. Det är ett löfte jag ger” (prot. 2015/16:31 s. 37). Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: – Hur förhåller sig regeringens hantering av de två ovan nämnda tillkänna- givandena till varandra? – Vilka åtgärder har vidtagits och när efter de ovan nämnda tillkänna- – Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och innehållet i promemorian Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A1.3.3). I svaret anförs att tillkännagivandena inte anses slutbehandlade och hanteras i ett sammanhang. Vidare anförs att beredning pågår i Regerings- kansliet med avsikten att en ny utredning ska tillsättas . övrigt redogörs i promemorian för det aktuella läget för ett antal av de åtgärder som togs upp i skrivelse 2014/15:42. Skrivelse 2015/16:75 lämnade regeringen skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. för att de två aktuella tillkännagivandena behandlas i ett sammanhang. skrivelsen anförs att beredning pågår i med avsikten att tillsätta en ny utredning . I skrivelsen redovisas de aktuella momenten således inte som slutbehandlade (skr. 2015/16:75 s. 185 f.). Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden om att utskottet förutsätter att regeringen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovisar sina bedömningar för om de begärda åtgärderna inte tillkännagav för regeringen att arbetet med översynen av Arbetsförmedlingen skulle återupptas . utredningen framgår att regeringen återkom till inom utsatt tidsram. 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringen ansåg då att tillkännagivandet var slutbehandlat och redovisade skälen till detta. När valde att på nytt tillkännage för regeringen att översynen av Arbetsförmedlingen borde upptas valde regeringen att behandla detta och det tidigare tillkännagivandet i ett sammanhang. Utvecklingen av frågan gav således regeringen anledning att göra en ny bedömning och återuppta beredningen av det första tillkännagivandet, vilket senare också redovisades i skrivelse 75. Några formella omständigheter som motiverar utskottet att rikta någon anmärkning mot regeringen i de aktuella ärendena finns således inte. 1.4 Utbildningsministerns hantering av tillkännagivandet om tioårig grundskola I en anmälan till (dnr 3459-2014/15), bilaga A1.4.1, begärs att utskottet granskar regeringen och utbildningsminister mot bakgrund av att fattade ett beslut om ett tillkännagivande om att införa tioårig grundskola och att regeringen skulle återkomma till med ett förslag om hur detta skulle genomföras senast . I anmälan anförs vikten av att efterleva den konstitutionella praxisen som etablerats när det gäller regeringens strävan att tillgodose tillkännagivanden beslutade av efterlevs. Mer specifikt lyfter anmälan fram flera uttalanden av där utskottet på olika sätt framhållit att regeringen bör tillgodose tillkännagivanden från och att det är av stor vikt att regeringen vidtar åtgärder för att undvika onödig tidsåtgång vid behandling av tillkännagivanden och att beredningsåtgärder inte fördröjs i onödan. Mot denna bakgrund anser anmälaren att det är anmärkningsvärt att regeringen inte tillgodosett det klara och entydiga tillkännagivandet om tioårig grundskola inom den tidsgräns som finns angiven i beslut. Anmälaren begär därför att granskar regeringens, och i synnerhet utbildningsministerns, agerande i denna fråga. Tidsaspekten för regeringen att återkomma till efter ett tillkännagivande har uppmärksammats av utskottet (se bl.a. bet. 2007/08:KU21 s. 11 f.). uttalade utskottet (bet. 2002/03:KU30 s. 28) följande: 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Som tidigare anfört förutsätter utskottet att regeringen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovisar för sina bedömningar om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riksdagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till bör den enligt utskottets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. tillkännagivande om tioårig grundskola justerade utbildningsutskottet betänkande 2014/15:UbU11 där det i utskottets ställningstagande anförs följande (s. 26–27): Nästan alla svenska barn går i förskoleklass. Men det finns stora skillnader i hur förskoleklassen bedrivs runt om i landet. Förskoleklassen varierar mellan att likna en traditionell förskola till att vara fullt integrerad i . av de europeiska länderna är skolan tioårig och barnen börjar skolan . I ett europeiskt perspektiv sker således skolstarten sent för svenska barn. har de svenska skolbarnen färre undervisningstimmar än vad som är genomsnittet för andra OECD- länder. Utskottet menar att skolstarten bör ske tidigare även i . Det skulle medföra att skolan skulle få möjlighet att fånga upp barnens behov tidigare än vad som görs och att barnen skulle få bättre förutsättningar att nå målen för skolan. Utskottet anser därför att skolstarten ska ske , i stället för som . Därmed förlängs skolplikten till , och förskoleklassen blir den nya årskurs 1 i . Detta innebär att förskoleklassen upphör att vara en egen skolform och att det nuvarande lågstadiet (årskurs 1–3) kompletteras med en årskurs och då kommer att omfatta årskurs 1–4 i den tioåriga . Vidare kommer mellanstadiet att omfatta årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska vara oförändrade. Utskottet kan konstatera att drygt hälften av arbetet i förskoleklassen utförs av personer med förskollärarexamen. Utskottet anser att det är viktigt att de lärare som ska undervisa i den nya årskurs 1 i har den kompetens och skicklighet som är nödvändig för en utbildning av hög kvalitet. Det ska därför fastställas vilka behörighetskrav som ska gälla för att undervisa i den nya årskurs 1. Det behövs också enligt utskottets mening övergångsregler och en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i F–3. Utskottet vill betona att med en allmän skolstart kommer utbildningsperspektivet att tydliggöras, men ska lärandet utgå från en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder. Utskottet föreslår att ska ge regeringen till känna att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola i enlighet med vad som anförts ovan och tillstyrker delvis motionerna 2014/15:2744 (SD) yrkande 2, 2014/15:2836 (M, FP, C, KD) yrkande 1 och 2014/15:2839 (M, FP, C, KD) yrkande 15. biföll utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU11, rskr. 2014/15:201). I två av de behandlade motionerna föreslogs att regeringen 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL skulle återkomma senast , och utskottet redogör för tidsangivelsen i reciten men har inte nämnt denna del av motionerna i ställningstagandet eller i förslaget till riksdagsbeslut. På utskottets förslag bifölls motionerna delvis i kammaren. fattade beslut om ett tillkännagivande om att införa tioårig grundskola. Av utskottets utredning framgår att tillkänna- givandet inte innehöll någon tidsgräns. Mot den bakgrunden ger anmälan inte anledning till något uttalande från utskottet. 1.5 Regeringens beslut att ändra uppdraget för samordnaren för I en anmälan till (dnr 1254-2015/16), bilaga A1.5.1, begärs att utskottet granskar dåvarande statsrådet uttalanden om de nya direktiv som har getts till samordnaren för och om uttalandena bryter mot saklighetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Utskottet bör enligt anmälan även granska regeringens tidsutdräkt för att fatta beslut om de nya direktiven. beslutade regeringen att utse en samordnare med uppdrag att ”efter en förväntad hemställan från pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i ”. hade i sitt betänkande 2014/15:TU1 föreslagit ett tillkännagivande som innebar att någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser inte borde tillsättas. Vidare anförs i anmälan att först ett drygt år efter att första tillkännagivande i ärendet riktats mot regeringen aviserade dåvarande statsrådet att samordnarens uppdrag hade förändrats (DN Regeringens beslut: Flyget kvar på ). Enligt fick samordnaren inte ”titta på vare sig finansieringslösningar eller tidplaner för att eventuellt avveckla ”. På en direkt fråga om det betydde att samordnaren inte fick titta på framtid alls svarade ja. Uttalandet fick stor uppmärksamhet i medierna och tolkades som att skulle bli kvar och att frågan inte heller skulle fortsätta utredas. I en interpellationsdebatt med anledning av interpellation 2015/16:275 var dock enligt anmälan budskapet från ett annat. I stället för att bekräfta svaret som angavs i medierna kommenterade beslutet på följande sätt: ”Genom beslutet har regeringen svarat på tillkännagivanden om 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Regeringen fullföljer sin avsikt att genom samordnaren ta fram ett kunskapsunderlag, men låter genom det ändrade beslutet inte samordnaren vidta några åtgärder baserade på detta underlag”. sig åt såtillvida att det första svaret inte ger samordnaren något som helst mandat att utreda framtid som det enligt svaret i interpellationsdebatten ger samordnaren mandat att utreda flygplats framtid men inte vidta några åtgärder baserade på detta underlag. Anmälaren anför vidare att statsråd måste vara tydliga i sin kommunikation och inte i uttalanden i medierna ge en annan bild av ett regeringsbeslut än vad som överensstämmer med beslutets verkliga innebörd. kritiserade i betänkande 2007/08:KU20 statsrådet för att han uttalade sig på ett sätt som gick längre än regeringens beslut om ett uppdrag till Radio- och om att ta fram ett underlag till kommande regeringsbeslut om sändningstillstånd. medieuttalanden gav enligt anmälaren en missvisande bild av regeringens beslut. Dessutom spär de dubbla budskapen på osäkerheten Vidare menar anmälaren att regeringen, genom att ställningstagandet till framtiden för den Sundströmska utredningen dröjt så länge, skapat ytterligare osäkerhet kring framtid. tillfällen uttalat att beredningsåtgärder med anledning av tillkännagivanden inte bör fördröjas i onödan. tillkännagivande till regeringen om vikten av att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande från påbörjas .