bet · H301NU23 · 2016-06-10 00:00:00 — Motionärerna anser att det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital (yrkande 3). I kommittémotion 2015/16:2260 av m.fl. (FP) anges att många företagare anser att bristande finansiering är ett stort tillväxthinder. Ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion är en viktig del för att skapa goda förutsättningar för företag att växa. Motionärerna anser att företag framför allt ska finansieras med privat kapital, men att statligt riskkapital kan behövas för att komplettera det privata kapitalet. Dessvärre fungerar inte dagens system med statligt riskkapital tillfredsställande. Motionärerna menar därför att det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital (yrkande 1). I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) framhålls att företagens möjligheter att hitta riskvilligt kapital till goda marknadsmässiga villkor är en nyckelfaktor för att trygga näringslivets möjlighet att utvecklas, växa och skapa nya jobb. Motionärerna anser att det huvudsakligen är privat kapital som ska riskeras men att det också finns behov av statliga marknadskompletterande insatser. Tillgången till kapital för företag i tidiga skeden är ett ofta omvittnat problem. Det finns därför en marknadskompletterande roll för staten att fylla, men tränger det statliga kapitalet undan det privata kapitalet eller verkar som en direkt konkurrent. Motionärerna anser därför att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital (yrkande 1). Utskottet har i det föregående tillstyrkt förslaget i propositionen om bildandet av ett nationellt utvecklingsbolag. Förslaget syftar bl.a. till att tydliggöra och förenkla dagens system för statlig företagsfinansiering och därmed minska långsiktiga inlåsningar av kapital och göra kapitalet mer verksamt gentemot de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i utvecklingsskeden. Det nya bolaget kommer att göra indirekta investeringar i företag genom att investera i privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag i utvecklingsfaser. I de här aktuella motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2260 (FP), 2015/16:2455 (M), 2015/16:2705 (M) och 2015/16:3207 (KD) förordas tillkännagivanden om att det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Utskottet kan konstatera att det enda konkreta förslag som återkommer i de nämnda motionerna är att regeringen bör införa en fond-i-fond-lösning, vilket även förslaget i propositionen som utskottet i det föregående tillstyrkt innebär. Enligt utskottets uppfattning är en viktig uppgift för statsmakterna att följa upp de olika insatser som görs på området för att vid behov förändra och effektivisera dessa. Utskottet anser dock att denna uppgift ligger på regeringen utan att genom ett allmänt hållet tillkännagivande behöver tydliggöra detta för regeringen. Utskottet ser således inget skäl för ett tillkännagivande med denna innebörd. Med hänvisning till det sagda avstyrks motionerna i aktuella delar. Övrigt om statens finansieringsinsatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika statliga finansieringsinsatser. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Jämför reservationerna 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (KD) och 7 (L). I motion 2015/16:1006 av m.fl. (S) anförs att många företag efterfrågar finansieringslösningar för tillväxt och expansion men har svårt att hitta lösningar på förenlig nivå med det personliga risktagandet. Vidare hittar inte privatpersoner finansieringslösningar för att starta företag trots att deras verksamhetsidé bedöms ha hög potential. Motionärerna anser att staten bör överväga möjligheterna att förbättra tillgången till finansiering för företag i tidiga skeden (yrkande 1). Därtill bör staten också överväga möjligheterna att förbättra tillgången till kapital för att om möjligt öka det lokala och regionala ägandet (yrkande 2). I motion 2015/16:2167 av m.fl. (S) framhålls att en väl fungerande riskkapitalförsörjning är avgörande för att utveckla och ta industriella innovationer hela vägen fram till marknaden (yrkande 3). Mot denna bakgrund välkomnar motionärerna att regeringen sett över systemet för statliga riskkapitalbolag. I kommittémotion 2015/16:2445 av m.fl. (M) anges att privat kapital ska vara utgångspunkten för företagsfinansiering. Offentliga insatser ska kunna komplettera privat riskkapital om det finns särskilda behov och bör då i huvudsak användas för att få mer privat kapital på marknaden (yrkande 5). I kommittémotion 2015/16:3355 av m.fl. (M) anförs att grundprincipen för insatser i form av statligt riskkapital i innovationssystemet är att de primärt ska aktiveras i skeden av marknadsmisslyckanden samt i nya och riskfyllda skeden dels eftersom det statliga riskkapitalet fyller en viktig funktion i faser när andra aktörer inte är tillgängliga, dels för att motverka undanträngningseffekter av privat kapital. Motionärerna anser att en riktlinje för det statliga riskkapitalet ska vara att inte tränga undan privata aktörer, utan stimulera fram dessa aktörer (yrkande 1). Motionärerna framför vidare att det behöver göras mer för att stärka och uppmuntra det privata riskkapitalet att investera även utan statlig inblandning. Regeringens fokus på statens roll för riskkapitalet blir en kraftig begränsning för merparten av de investeringar som görs. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur det privata riskkapitalet kan stimuleras utan direkta insatser från staten (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att staten bör utveckla modeller för att effektivt saminvestera med privatinvesterare (yrkande 3). Motionärerna står bakom bildandet av ett nationellt utvecklingsbolag men anser att det finns en risk med färre aktörer i det statliga riskkapitalsystemet. Regeringen bör därför vid bildandet av säkerställa att särskild hänsyn tas till befintliga bolags geografiska och branschspecifika kompetenser, samt att dessa vårdas och utvecklas in i den nya strukturen (yrkande 4). Motionärerna anför också att ett statligt lånegarantisystem ska ses som en förstärkande komplettering till bankernas utlåning till små företag. Huruvida garantinivån och de angivna beloppen är relevanta bör utredas så snart som det är möjligt (yrkande 5). Därtill anser motionärerna att ansatsen i propositionen att etablera en demonstrationsanläggningsfond i grunden är god. Dock anser de att det kommer att bli en utmaning att säkerställa tillräcklig avkastning för att hålla kapitalet i demonstrationsanläggningsfonden intakt . Regeringen bör därför se över hur demonstrationsanläggningsfondens kapital ska behållas intakt (yrkande 6). Vidare framhåller motionärerna att om ska kunna följa upp att Fondinvests arbete sköts enligt de riktlinjer som anges ovan är det av stor vikt att styrning, uppföljning och genomförande av förändringarna sker transparent och i samförstånd med . Regeringen bör därför återrapportera till om utvecklingen av de berörda faciliteterna (yrkande 7). I motion 2015/16:14 av (M) framhålls möjligheten för fler att starta företag bör kunna betraktas som en investering likt utbildning. Motionären anser att man behöver underlätta ytterligare för personer att ta steget och våga starta företag. Därför bör regeringen utreda möjligheten att införa ett lånesystem för nya företagare med liknande ränte- och återbetalningsregler som studiemedelssystemet. I motion 2015/16:231 av (M) konstateras att många av de som funderar på att starta eget företag vänder sig till för stöd och hjälp med finansiering; dock är villkoren för lån inte särskilt fördelaktiga jämfört med ett vanligt banklån. Bland annat bör amorterings- och räntevillkoren ändras för att stimulera framväxten av nya företag. Motionären efterfrågar således ett tillkännagivande om en översyn av Almilånen (yrkande 2). I motion 2015/16:1155 av och (båda M) framhålls att kvinnliga företagare och uppfinnare ofta upplever stora svårigheter med att få finansiering. Därtill anser många kvinnor att de blir bemötta med överlägsna och nedvärderande attityder när de ansöker om finansiering hos banker, riskkapitalister eller statliga myndigheter. För att få en lösning på detta bör en del av de statliga bidrag och lån som kan sökas av uppfinnare och innovatörer i vissa fall enbart vara riktade till kvinnor (yrkande 1). I motion 2015/16:2080 av (M) anförs att sociala företag hjälper människor som vill tillbaka till ett aktivt yrkesliv. Motionären framhåller att det inte är lätt att starta ett nytt socialt företag, eftersom det är svårt att få finansiering. Motionären anser att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta en fond för sociala företag som kan ge extra stöd vid företagsstarter. I motion 2015/16:2300 av i (M) anförs att entreprenörer tar stora risker när de tar lån. Motionären anser att riskerna behöver balanseras och att nya finansieringsformer behövs. Därför behöver förutsättningarna för riskkapital förbättras, och det behöver göras lättare för privatpersoner att investera i tidiga skeden som normalt innebär hög risk (yrkande 1). I kommittémotion 2015/16:2351 av m.fl. (SD) anges att statens roll är att öka utbudet av riskkapital i en tidig fas där privata aktörer inte täcker behoven i tillräcklig utsträckning. När granskade hur statens riskkapitalförsörjning till privata företag fungerade, noterade man att regeringens styrning av de statliga riskkapitalbolagen inte har varit inriktad på att öka utbudet av riskkapital i tidiga investeringsfaser. Motionärerna vill därför att det genomförs en översyn av hur de statliga riskkapitalfonderna används, och motionärerna ser med fördel att fonderna i högre utsträckning används för regional tillväxtpolitik (yrkande 6). I kommittémotion 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkande 1 anges att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte enbart begränsas av just riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Överlag ska den statliga riskkapitalfinansieringen styras mot de förkommersiella faserna. Vidare anför motionärerna att företagare i avfolkningsorter har svårare att få företagslån än övriga företagare. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen från dessa områden. Motionärerna vill därför skapa en marknadskompletterande fond som ska riktas dels mot investeringar i avfolkningskommuner, dels till fastighetsexpansion kopplad till industriella verksamheter. Regeringen bör således utreda förslag om en särskild fond för expansionslån (yrkande 2). Därtill anser motionärerna att i större omfattning bör bjuda in allmänheten att investera i de företag som avser att investera i och som därmed medför rätt till investeraravdrag (yrkande 6). I kommittémotion 2015/16:3356 av m.fl. (SD) framhålls att är positiva till inrättandet av ett nationellt utvecklingsbolag som har till uppgift att främja nationell kapitalförsörjning till innovativa företag med hög tillväxtpotential. Dock ser motionärerna oklarheter i propositionen; detta gäller bl.a. fördelningen av framtida kapitalbehov, geografisk styrning och branschprioriteringar. En farhåga motionärerna har är att statens riskkapitalinsatser centraliseras till storstadsområdena på bekostnad av gles- och landsbygd. Motionärerna anser därför att det behöver göras en utvärdering av hur denna förändring påverkar den geografiska fördelningen av statens riskkapitalinsatser (yrkande 1). Vidare menar motionärerna att propositionen lämnar flera frågetecken när det gäller styrning av det nationella utvecklingsbolaget, och de anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förtydligat inriktningsbeslut för bolaget (yrkande 2). I motion 2015/16:1451 av (SD) anförs att unga företagare har andra nya idéer och kreativa lösningar än vuxna företagare. Men att få finansiering som ung företagare kan vara svårt. Motionären anser därför att det bör inrättas en företagsfond för ungdomar i regi tillsammans med näringslivet för att underlätta för ungdomar att få finansiering. I motion 2015/16:1644 av m.fl. (SD) konstateras att svenska företag sällan saknar idéer eller visioner men ofta lider brist på kapital för att förverkliga dessa. Det är främst i de mindre företagen som grunden till morgondagens stora innovationer finns. Motionärerna ser behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft (yrkande 2). I motion 2015/16:2030 av m.fl. (SD) framhålls att är rikt på kreativa företag med innovativa idéer, men företagen saknar ofta kapital för att kunna kommersialisera sina idéer. En god tillgång på riskkapital skapar därför förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. Motionären anser därför att det bör inrättas en marknadskompletterande riskkapitalfond med uppgift att kommersialisera svenska innovationer. I partimotion 2015/16:2368 av m.fl. (C) anges att det statliga riskkapitalet behöver effektiviseras och samordnas. Motionärerna anser att det är särskilt viktigt att små och växande företag i hela landet har god tillgång till kapital (yrkanden 5). I partimotion 2015/16:2979 av m.fl. (KD) anförs att den ideella sektorns och sociala företags tillgång till kapital för både etablering och utveckling behöver förstärkas. Motionärerna föreslår därför att det skapas en särskild fond som ska främja den ideella sektorns möjlighet till socialt företagande och då särskilt som utförare av välfärdstjänster (yrkande 6). Vidare ska fonden åtgärda det marknadsmisslyckande som finns där verksamheter inte får tillgång till kapital. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) framhålls att det statliga riskkapitalet bör förstärka sitt stöd i form av finansiering till företag i tidiga faser (yrkande 2). Motionärerna anser också att kreditgarantiföreningar och mikrofonder bör främjas så att en större mångfald av associationsformer och en hållbar utveckling uppnås av företag och verksamheter som väljer andra associationsformer än aktiebolag och enskild firma (yrkande 5). Motionärerna ser även att kreditgarantiföreningar genom samverkan med statens riskkapital i än högre grad bör kunna matcha lokalt riskkapital (yrkande 6). Gräsrotsfinansiering (crowdfunding) är ett nytt sätt att finansiera ett företags expansion där företaget med hjälp av internet lättare kan sprida sitt budskap utanför sin närmaste bekantskapskrets och på så sätt nå större grupper. Motionärerna ser fördelar med detta fenomen men anser att gräsrotsfinansiering bör analyseras med ett internationellt omvärldsperspektiv för att belysa positiva och negativa möjligheter med finansieringsmodellen (yrkande 7). I motion 2015/16:3357 av (KD) framhålls att tillgången till kapital för företag i tidiga skeden är ett ofta omvittnat problem, och det finns här en marknadskompletterande roll för staten att fylla. Vad gäller propositionen anges att Fouriertransform och Inlandsinnovation ska inordnas i det nationella utvecklingsbolaget. Motionären anser att det är angeläget att verksamhetsinriktningarna för Inlandsinnovation och Fouriertransform ska fortsätta i det nya utvecklingsbolaget (yrkande 1). Vad gäller de företag som valt en annan associationsform än aktiebolag kan mikrofonder och kreditgarantiföreningar garantera tillgång till kapital. Motionären tror inte att och kommer att kunna täcka de behov denna typ av företag har, utan det som behövs är att statens riskkapital i än högre grad kan matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar och mikrofonder (yrkande 2). Motionären anser även att gräsrotsfinansiering är ett nytt sätt att finansiera ett företags expansion och ser möjligheter med denna form av finansiering i samverkan med bl.a. det statliga riskkapitalet (yrkande 3). Därtill anser motionären att innovationsstöd ska kunna ges till såväl nystartade som etablerade företag när det gäller insatser för forskning och utveckling samt patentansökningar (yrkande 4). lämnade sin rapport i – en kartläggning (dnr 15-17414) till regeringen med anledning av det uppdrag myndigheten fick (Fi2015/3817). I rapporten konstateras att gräsrotsfinansiering (crowdfunding) innebär att kapital och krediter förmedlas via en teknisk plattform som kopplar samman kapitalsökande och investerare. Finansieringsformen är ett alternativ till traditionell finansiering via kreditinstitut och marknader. Genom att på ett effektivt sätt koppla samman många små investerare med projekt som behöver finansiering har gräsrotsfinansiering potential att möjliggöra billigare och enklare finansiering, framför allt för mindre företag. innebär gräsrotsfinansiering vissa risker för konsumenterna. Myndigheten anser bl.a. att frånvaron av konsumentskydd och krav på plattformarna bör utredas vidare. Frågan om gräsrotsfinansiering bereds inom . Utveckling av entreprenörskaps- och innovationsklimatet Regeringen beslutade att tillsätta utredningen av entreprenörskaps- och innovationsklimatet (, dir. 2015:10), där professor är utsedd till särskild utredare. Utredningen ska identifiera hinder och möjligheter samt lämna förslag på åtgärder för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Utredningen ska bl.a. se över, analysera och lämna förslag på hur det svenska innovations- och företagsfrämjande stödet kan samordnas och effektiviseras, med särskilt fokus på tillväxt i företag inklusive internationalisering. Utredaren ska lämna förslag på effektiviseringar och förbättringar som leder till bättre samordning och ett mer ändamålsenligt arbete för ökat entreprenörskap, stärkt tillväxtförmåga, ökad internationalisering och ökad innovationskapacitet. Ett särskilt fokus bör ligga på små och medelstora företag med tillväxtpotential, ofta unga kunskapsintensiva företag, men även på att stärka förutsättningarna för kommersialisering av forskningsresultat och idéer med innovationshöjd. Förslagen bör också bidra till att göra det lättare för företag och individer att orientera sig i systemet. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav enheten för främjande och förenkling vid i uppgift att se över hur man kan stärka socialt företagande och sociala innovationer. Målet var att ta fram förslag på hur näringspolitiken kan bidra till att stärka det sociala företagandet. I uppgiften ingick att bl.a. beakta områdena kapitalförsörjning, företagsrådgivning, informations- och kunskapsutveckling samt innovationsfrämjande. Arbetet slutrapporterades , och förslagen bereds nu vidare inom . En väl fungerande kapitalförsörjning är en viktig del för ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är viktigt att staten kompletterar marknaden. Vad gäller det privata riskkapitalet har utvecklingen gått mot att alltmer av investeringarna görs i senare faser, och mycket tyder på att mindre företags möjligheter till och villkor för lånefinansiering har försämrats. Därtill har det blivit tydligt att dagens statliga finansieringsinsatser har brister. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det finns behov av att tydliggöra och förenkla dagens system för statlig företagsfinansiering, minska långsiktiga inlåsningar i avgränsade investeringsmandat och göra kapitalet mer verksamt gentemot de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. Vidare är det viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns bland företag i hela . I propositionen som utskottet tillstyrkt i det föregående lämnar regeringen förslag som syftar till att stärka förutsättningarna för finansiering av tillväxtorienterade företag samt bidra till att utveckla marknaden för riskkapital. Utskottet vill med anledning av motionerna 2015/16:3355 (M), 2015/16:3356 (SD) och 2015/16:3357 (KD) om åtgärder när det gäller det nationella utvecklingsbolagets inriktning, den fortsatta inriktningen för Fouriertransform och Inlandsinnovation samt det statliga riskkapitalets geografiska spridning anföra följande. Vad gäller inriktningen för det nationella utvecklingsbolaget instämmer utskottet med regeringen om att behov, efterfrågan och förutsättningar för företagsfinansiering varierar mellan olika delar av landet. Det är viktigt att statens insatser totalt sett omfattar instrument och arbetssätt som bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns bland företag i . Förslaget i propositionen innebär att Fouriertransform och Inlandsinnovation förs över till det nationella utvecklingsbolaget och att bolaget ska ordna en långsiktig avveckling av de två förstnämnda bolagen. Fouriertransform och Inlandsinnovation kommer tills vidare att förvalta sina befintliga investeringar. Utskottet noterar att det i de ovannämnda motionerna lämnas förslag på att bl.a. verksamhetsinriktningarna för de två bolagen ska fortsätta i den nya strukturen och att den geografiska fördelningen av statens riskkapitalinsatser ska utvärderas. Vad som är marknadskompletterande behov och viktiga investeringsområden förändras dock . Det är därför viktigt för det nationella utvecklingsbolaget att kunna vara följsamt i dessa förändringar för att på bästa sätt fylla dessa behov i hela landet. Inom ramen för det nationella utvecklingsbolaget kommer olika faser och branscher att täckas beroende på de behov och förutsättningar som finns. Vidare noterar utskottet att det från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020 avsatts medel för riskkapitalinsatser. Dessa medel innebär en förstärkning av riskkapitalutbudet, inte minst i norra . Inom ramen för det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 är avsikten att etablera två riskkapitalfonder. Den ena är en grön investeringsfond som ska stärka utbudet av riskkapital genom huvudsakligen direktinvesteringar i företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Den andra är en fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder. Vidare nämns i motion 2015/16:3355 (M) åtgärder i fråga om demonstrationsanläggningsfonden och återrapportering till . Vad gäller det motionärerna anför om att demonstrationsanläggningsfondens kapital ska hållas intakt utgår utskottet från att regeringen vidtar de åtgärder den anser nödvändiga och konstaterar att regeringen i ägaranvisningen närmare kommer att precisera inriktningen för det nationella utvecklingsbolagets verksamheter. Vad gäller återrapporteringskrav om det nationella utvecklingsbolagets utveckling konstaterar utskottet att regeringen i en särskild skrivelse lämnar en redogörelse om företagen med statligt ägande till . I motionerna 2015/16:14 (M), 2015/16:231 (M), 2015/16:1006 (S), 2015/16:1451 (SD), 2015/16:2300 (M), 2015/16:2351 (SD), 2015/16:2368 (C), 2015/16:2445 (M), 2015/16:2855 (SD), 2015/16:3207 (KD) och 2015/16:3355 (M) förordas olika åtgärder för att stärka de statliga finansieringsinsatserna. Utskottet vill med anledning av dessa anföra följande. Det är utskottets bedömning att den nya strukturen för statens finansieringsinsatser kommer att bidra till att stimulera utbudet av privat kapital och främja ett hållbart finansiellt system i hela landet i segment där osäkerheten är stor. Volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses därmed öka, då investeringar av statliga medel som huvudregel saminvesteras med privata medel.