bet · H301KrU7 · 2016-03-31 00:00:00 — I motionen yrkas en översyn av möjligheten att ge ett nationellt uppdrag till för att långsiktigt ansvara för bevarandet, tillgängliggörandet och utvecklingen av det immateriella och materiella arvet efter . Klassikerlista, punkt 2 (SD, L, KD) av (SD), (SD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 4. Det finns en oro för att läsandets status sjunker och för att vi hamnar i ett läge där vi i allt högre utsträckning saknar gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå varandra. Ett sådant samhälle riskerar att dras isär, även om dess ekonomiska ställning för stunden är aldrig så stark. Det behövs läsfrämjande insatser, och vi föreslår ett införande av en klassikerlista, en lista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor och dikter, men också filmer och musik, som alla elever bör ta del av under sin skolgång. En lista bör gälla för . För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Det är inte politiker som ska bestämma vilka verk som ska ingå. Urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. Urvalsprocessen bör vara öppen. bör ha huvudansvaret och de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid våra universitet bör spela en stor roll. Önskvärt är också att är involverad. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 4. Bibliotekens driftsformer, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 7. Bibliotekens roll som kulturförmedlare kan inte nog betonas. Inga kulturinstitutioner är så omtyckta av folk i allmänhet som just biblioteken. Alltsedan läsekonsten blev allmän egendom i vårt land har biblioteken varit en källa för vidgat vetande och kulturella värden. Vi vet hur viktigt det är inte minst för de unga att tidigt få stimulans till läsande för att utveckla sitt språk. För att möjliggöra att elever får ta del av alla kulturella skatter måste vi också tillgängliggöra litteraturen för bredare grupper. måste vi se till att alla kan tillgodogöra sig litteraturen. Många av dagens bibliotek har utvecklats till välbesökta mediecentrum där man förutom att låna och läsa både pappersböcker och e-böcker läser tidningar och tidskrifter, tar del av utställningar och lyssnar på föreläsningar, poesiaftnar och andra kulturarrangemang. Det breddade utbudet är utmärkt, men det är viktigt att boken är i centrum. På så sätt kan de olika verksamheterna stärka varandra och blir en ännu mer naturlig mötesplats för alla åldrar och språkgrupper. Biblioteken bör också erbjuda sin service till äldre, personer med funktionsnedsättning och andra som av olika skäl inte har möjlighet att ta sig till , t.ex. genom ett boken-kommer-system. För att underlätta förutsättningarna för läsning är biblioteken en ytterst viktig aktör. Biblioteken får inte bli en budgetregulator utan måste få leva vidare, oavsett kommunens storlek. För att kunna möta behovet av tillgänglig litteratur kan det ibland bli nödvändigt att ta till okonventionella lösningar för att kunna finansiera bibliotek med generösa öppettider. Bibliotekslagen talar sitt tydliga språk; av andra paragrafen framgår att ”biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla”. I detta anser vi att möjligheterna för alternativa driftsformer, såsom ideellt, privat och samfundsdrivna bibliotek, måste ses över i syfte att förenkla för fler aktörer att driva bibliotek. Alternativa driftsformer har testats med lyckade resultat. Vidare måste biblioteken ligga inom rimligt avstånd från kollektivtrafiken, och öppettiderna måste anpassas så att kunderna lätt kan låna litteratur. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 7. Nationellt lånekort, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1840 av m.fl. (SD). Vårt grannland införde 2005 ett nationellt lånekortssystem. I då befolkningen blir alltmer rörlig och resande ser vi klara fördelar med ett sådant system och tror att det skulle vara ett positivt incitament för att öka utlåningen vid landets bibliotek och stimulera intresset för litteratur. Vi föreslår därför att ställer sig bakom att möjligheten att införa ett nationellt lånekortssystem bör utredas och tillkännager detta för regeringen. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:1840 (SD). , punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:809 av (S) yrkande 1 och 2015/16:1854 av m.fl. (SD). har vi i en särskild språklag, i vilken garanteras rätten för vårt lands invånare att ha tillgång till, lära sig och använda det svenska språket. Lagen ger också en särställning till de fem nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket, vilka ska vara lika tillgängliga som huvudspråket svenska för den som tillhör någon av de nationella minoriteterna respektive för den som är döv, hörselskadad eller av annat skäl har behov av att kunna teckenspråk. Förslaget till språklag gick ut på remiss till bl.a. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam, numera Myndigheten för delaktighet). I remissvaret kom myndigheten med förslag till ändringar på två punkter, när det gäller formuleringen om vilka som ska ha rätt till teckenspråk och det faktum att punktskriften inte omnämns alls. Det första ändringsförslaget fick gehör av regeringen och , men dessvärre inte det andra. I FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning framförs att nationell lagstiftning inte ska tillåtas missgynna personer med funktionsnedsättning. Dessutom omnämns specifikt rätten till punktskrift som kommunikationsmedel för synskadade. Konventionen är undertecknad av , och har fattat beslut om att den ska ratificeras. Trots detta finns inte lagstadgad rätt för synskadade att lära sig och ha tillgång till punktskrift. Vi finner det anmärkningsvärt att riksdag och regering trots upprepade påpekanden valt att ignorera det faktum att språklagen inte garanterar synskadades rätt till det svenska språket i form av punktskrift. Som motiv har det angetts att punktskrift inte kan anses vara ett eget språk, vilket i sak är korrekt. Det är dock omöjligt att frångå att skriften är en del av ett språk, och att synskadades rätt till denna del av det svenska språket inte är skyddad i svensk lagstiftning. Vi föreslår därför att språklagen ändras så att även punktskrift omfattas av lagens bestämmelser. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2015/16:809 (S) yrkande 1 och 2015/16:1854 (SD). Samiska, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2545 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:2551 av och (båda SD). De samiska folken har levt i och utgör en urbefolkning tillika nationell minoritet i landet. har samisk kultur och det samiska språket utmanats och trängts tillbaka genom historien. Detta till trots lever emellertid den samiska kulturen och de samiska språken kvar runtom i Sapmí, men deras existens är för framtiden inte tryggad eftersom få förmedlar, lever i och talar de samiska kulturella och språkliga variationerna. De som talar de samiska språken blir allt färre, och eftersom språken är hotade medför detta självklart att en stor del av kulturen också är hotad, eftersom språk och kultur går hand i hand. Särskilt allvarligt är läget i de sydsamiska delarna och bland de mindre samiska språken. Trots samernas långvariga bakgrund och särpräglade näringar, kultur och språk i landet, har forskning, språk och utbildningsväsende släpat efter. Staten har varit dålig på att möta samer med medel och resurser för de plattformar och språk- och utbildningsinstitutioner som kan behövas för att bevara, främja och utbilda i samiska språk och samisk kultur, efter den samiska minoritetens premisser. I finns visserligen Vaartoe – – vilket ska fungera som en mötesplats och ett resurscenter kring forskning om samer, samiska språk och samiska förhållanden i stort. Centret ska också anordna seminarier, samverka med samiska organisationer och andra universitet samt sprida kunskap i frågorna. Vaartoe/CeSam fyller en viktig funktion genom sin omfattande, tvärvetenskapliga och framgångsrika samiska forskning. Man har även samarbete med andra universitet, högskolor och forskningsinstitutioner om samisk forskning. Detta arbete är ovärderligt för den samiska kulturens existens och ställning i . har Vaartoe/CeSam givetvis begränsade resurser som avdelningsenhet under även om man kan dra nytta av skalfördelar och kommunikationskanaler. Därför är det av stor vikt att Vaartoe/CeSam får medel för att ha möjlighet att utöka och stärka sin verksamhet. Vidare skulle denna utveckling i förlängningen kunna lägga grunden för ett fristående nationellt samiskt forskningscentrum. I har man sett betydelse av att ha en fristående samisk högskola genom inrättandet av den samiska högskolan i , vilken är det enda helt samiska högre utbildningsinstitutet. Dock riktar sig den samiska högskolan i i första hand till samer i norra med samiska som modersmål, då nordsamiska är det huvudsakliga undervisningsspråket. Det kan således vara mycket begränsade möjligheter för samer som talar ett annat samiskt språk, samer med norska, svenska eller finska som modersmål eller övriga intresserade av den samiska kulturen att studera vid högskolan. Med anledning av detta är det av stor betydelse att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum, för att säkra den samiska utbildningen och forskningen inom Sapmí även för icke-nordsamisktalande studenter och forskare. I arbetet med bevarandet och förvaltandet av den samiska kulturen är många delar viktiga. Inrättandet av ett fristående samiskt universitet skulle också kunna vara en starkt betydande satsning då utbildnings- och forskningsmöjligheterna skulle utökas, vilket är en förutsättning för den samiska kulturens bevarande. Det är dock viktigt att undervisningsspråken vid ett samiskt universitet är varierade och att studenter har möjlighet att studera på sitt samiska språk och/eller på svenska. När det gäller de samiska språkens varietet bör utbudet omfatta de olika regionernas samiska huvudspråk. För att uppfylla behovet av ett större nationellt säte i det svenska området av Sapmí för samisk kultur och utbildning samt de samiska språken bör även ett nationellt universitet inrättas , liknande högskolan i med ovanstående språklig varietet i tillägg. som nationell minoritet och en av ursprungsbefolkningarna i bör ha rätt till en större de grenar som rör den samiska kulturen. Därför är det av stor vikt att kan erbjuda ett nationellt universitet för samisk kultur, utbildning och de samiska språken, ett fristående nationellt samiskt forskningscentrum, samt tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning vara delaktigt i ett gemensamt samiskt språkcentrum för hela Sapmí. Av språkatlas över vilka språk som är hotade i världen framgår att samtliga samiska språk klassas som hotade. Med detta menas att de som talar något av de samiska språken försvinner eller övergår till att tala ett annat större språk. Minoritetsgruppers språk har genom historien förtryckts, försummats och övergetts över hela världen. Dock kan språk återupptas och återfå kraft i nya generationer där det finns intresse för kulturarvet och ens rötter. Genom att bl.a. undervisa i, synliggöra och forska om språket kan trenderna stimuleras ytterligare. En viktig del kan också vara att författa skrifter och böcker inom och på språket för kommande generationers skull. Det sydsamiska kulturcentret bedriver en mångfacetterad verksamhet som syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen. Gaaltije fyller en viktig funktion i bevarandet av såväl det sydsamiska språket som dess kulturarv. Dock har man varit beroende av projektstöd, vilket ger en lång osäkerhet. Här är det viktigt med ökade resurser för att säkra Gaaltijes framtida fortlevnad. Den dåvarande regeringen lagstiftade om bl.a. ett förbud mot att tala sitt eget modersmål, vilket i praktiken innebar t.ex. att barnen inte fick prata samiska i skolan. Detta bidrog starkt till att talandet av de samiska språken minskade och att den nya generationen inte fick möjligheten att lära sig språket ordentligt då det uteblev genom hela undervisningen. Särskilt utsatt har sydsamiskan varit då språkbytesprocessen pågått i det sydsamiska området jämfört med det nordsamiska. Sydsamiskans utarmning har dock pågått än så. I området togs många nybyggen upp och långt in . Det dominerande språket blev svenska även på grund av att man undanträngde renskötseln mer och mer. Generellt sett finns det en stark vilja hos samerna att tala samiska. Kultur och språk har starka band till varandra och följer ofta trender sida vid sida. Därför är bevarandet av den samiska kulturen extra viktigt även när det gäller detta. Det är framför allt en fråga om identitet, rötter, ursprung och kulturellt arv. Med anledning av detta är det av stort värde att arbeta för bevarandet av de samiska språken då dessa utgör en del av såväl det samiska kulturarvet som det svenska, då samerna är en av ursprungsbefolkningar. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2015/16:2545 (SD) yrkande 3 och 2015/16:2551 (SD). Dialekter, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2555 av m.fl. (SD). Dialekterna är unika som identitetsbärare och måste således bevaras, användas och säkras för kommande generationer. Ett arbete för att ta fram en dialekter har länge bedrivits vid . Boken är tänkt att belysa dialekterna från språkhistorisk, dialektgeografisk, social och kulturell synpunkt, men den ska också beskriva den pågående dialektutjämningen och anknyta till modern forskning. har projektet legat nere, och vi ser därför med stor oro på att den omistliga kulturskatt som dialekterna är kommer att förloras och aldrig någonsin ha möjlighet att bevaras i sina rätta former. I våra nordiska grannländer har projektet levt vidare med en helt annan dignitet. Medan man i övergett det stora projektet med en helomfattande ordbok har man satsat med helt andra resurser i både , och . I färdigställdes Norsk – over det norske folkemålet og det nynorske skriftmålet, lagom till grundlagsjubileet med mer än 300 000 ordartiklar. I finns svenska folkmål – den finlandssvenska dialektordboken. Med detta vill vi att regeringen åter aktualiserar frågan och ser över möjligheterna att återkomma med en fortsättning av det avstannande projektet om att ta fram en helomfattande dialekter. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2555 (SD). Nordisk språkförståelse, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1855 av m.fl. (SD). Vi ser med stor oro på att språkförståelsen mellan de nordiska länderna gradvis har försämrats, vilket i förlängningen är ett hot både mot tanken på en integrerad nordisk arbetsmarknad och mot den gemensamma nordiska identiteten. Att situationen är så alarmerande är dock inget som förvånar. I fanns endast två svenska och två norska lektorer anställda för att undervisa blivande dansklärare i svenska och norska. I fanns det en dansk och en svensk lektor. I fanns det fyra danska och en norsk lektor med uppgift att utbilda svensklärare. För att försöka komma till rätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:1855 (SD). Kulturskaparnas kulturella frihet, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 22. Konsten skänker ett mervärde i livet för alla människor. Det är därför viktigt att de konstnärer och kulturskapare som skapar de konstverk, musikstycken, dansverk och böcker som vi alla får glädje av ges drägliga livsvillkor och möjligheter att utöva sin konst utan att ekonomiskt behöva stå på ruinens brant. är det många konstnärer som har svårt att klara sitt uppehälle. Stödformer och försäkringsvillkor är inte anpassade efter konstnärernas speciella arbetsvillkor och livssituation. För att nå en kulturell frihet och mångfald i måste dessa brister i systemet uppmärksammas och justeras. Tumregeln att av byggkostnaden ska gå till konstnärlig utsmyckad är viktig och bör följas upp så att den efterföljs. Däremot vore det fel att i lag slå fast enprocentsregeln eftersom det i första hand bör vara kulturpolitiska ambitioner och inte aktuella byggpriser som avgör kultursatsningar. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 22. , punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 23. Jag anser att det s.k. som reglerar konstnärers ersättning vid utställningar fungerar bra. Det är bindande för staten, men det är också många kommuner som tillämpar avtalet, vilket är bra. Avtalet måste dock tillämpas med förnuft. Till exempel bör det finnas utrymme i avtalet för konstnärer som frivilligt önskar att ha sina verk hängande i utställningslokalerna längre än avtalat utan att bli ersatta för dessa få extradagar. Orsaken till en sådan överenskommelse skulle kunna vara att slippa behöva tomställa väggar i offentliga utställningslokaler . Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 23. Stärka det konstnärliga företagandet, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 24. Jag anser att regeringen behöver vidta åtgärder för att stärka det konstnärliga företagandet. Alltför få kulturskapare driver egna företag. Jag anser att de måste uppmuntras och föreslår därför riktade åtgärder för att få fler företagare bland kulturarbetarna. Stärkt konstnärligt företagande är också viktigt för att nå en kulturell frihet och mångfald i hela . Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 24. Reklamfri kollektivtrafik, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:50 av m.fl. (V) yrkande 3. vill att den offentliga miljön ska präglas av social gemenskap, av konst och av upplevelser. I stället präglas det offentliga rummet av ett stort demokratiskt underskott där våra gemensamma ytor helt kommit att domineras av kommersiella intressen. För den som har råd går det att köpa sig plats och synas på stadens reklamplatser. För den som inte har de pengarna är utrymmet betydligt mer begränsat. Det vill vi ändra på. De icke-kommersiella mötesplatserna där vem som helst kan utöva och möta kultur måste bli fler. Dessutom ska vi inte behöva riskera att utsättas för kränkningar på grund av rasistisk eller sexistisk reklam när vi är på väg till jobbet, skolan, festen, träningen eller vad det än må vara. Att göra det offentliga rummet reklamfritt kan låta som en utopi, men det är det inte. I exempelvis har mångmiljonstaden gjorts helt reklamfri. För svenskt vidkommande anser att ett första steg för att göra den offentliga miljön mindre kommersiell är att göra kollektivtrafiken reklamfri. Reklamen i kollektivtrafiken bör ersättas med konstnärlig utsmyckning som inte nödvändigtvis behöver vara permanent utan kan bytas ut. Reklamintäkterna inbringar inte heller så mycket pengar till kollektivtrafiken och utgör därför en ytterst liten inkomst för de som driver kollektivtrafiken, varmed det enligt vår mening inte heller finns grund för att försvara reklamen utifrån en ekonomisk synvinkel. Det bör därför utredas och tas fram en nationell reglering om reklamfri kollektivtrafik. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:50 (V) yrkande 3. hus, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1851 av m.fl. (SD). Vi anser att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. Det finns ett behov av att fördjupa det nordiska samarbetet och betona den nordiska kulturgemenskapen eftersom det annars finns en risk för att den nordiska dimensionen försvagas i kölvattnet av en ökad globalisering och allt tydligare ambitioner om centralisering och likriktning från Europeiska unionens ledning. Förekomsten av ett liknande naturligt centrum för nordisk dialog och nordiskt kulturutbyte i kommer sannolikt att bidra till en mer livskraftig debatt om de nordiska frågorna samt till ett ökat fokus på de förenande dragen i de nordiska ländernas kulturer och historia. Vi vill också påminna om att flera länder och självstyrande områden, bl.a. , , och , har liknande centrum som finansieras helt eller delvis av . Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:1851 (SD). Kulturskaparnas kulturella frihet, punkt 14 (V) (V) anför: Bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla; därför behövs en nationell strategi som samlar de viktigaste förslagen för att fler konstnärer ska kunna leva på sitt arbete samt att fler personer får tillgång till bildkonst i samhället. Det är bra att kultur- och demokratiminister meddelat att det inom förbereds en handlingsplan för att stärka bild- och formkonstens förutsättningar att verka. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:50 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör införa en nationell toleranspolicy som bl.a. uppmuntrar uppförandet av fler öppna graffitiväggar, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att initiera positiva graffitiprojekt och tillkännager detta för regeringen.