bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — I timplanen för framgår att undervisningstiden i idrott och hälsa totalt uppgår (bilaga 1 till skollagen). Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag från rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I poängplanen för nationella program i gymnasieskolan framgår att idrott och hälsa omfattar 100 poäng i alla nationella program (bilaga 3 till skollagen). Som ett tilläggsuppdrag till regeringsuppdraget (U2014/3489/S) att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för fick i uppdrag att i detta arbete utgå från att den totala undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ökas från . Utrymmet för elevens val från samma tidpunkt skulle minskas med motsvarande antal timmar, (U2014/5377/S). redovisade ett förslag på en stadieindelad timplan inklusive en utökning av ämnet idrott och hälsa (dnr 2014:574). föreslog bl.a. att en minskning av undervisningstiden i elevens val till förmån för utökad tid i svenska eller svenska som andraspråk och/eller annat ämne borde utredas. Idrott och hälsa i läroplanen I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (SKOLFS 2010:37) anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. Även i läroplanen för gymnasieskolan (SKOLFS 2011:144) anges att skolan ska uppmärksamma hälso- och livsstils-frågor. Vidare sägs att skolan ska sträva efter att ge eleverna förutsättningar att regelbundet bedriva fysiska aktiviteter. Samma formulering återfinns i läroplanen för gymnasiesärskolan (SKOLFS 2013:148). I kursplan för ämnet idrott och hälsa anges att genom undervisningen i ämnet ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att – utveckla sin förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang – planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil – genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer – förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. Dessutom anges i kursplanen ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. I gymnasieskolans ämnesplan för idrott och hälsa anges att undervisningen i ämnet ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – förmåga att planera och genomföra fysiska aktiviteter som befäster och vidareutvecklar kroppslig förmåga och hälsa – förmåga att genomföra och anpassa utevistelser utifrån olika förhållanden och miljöer – kunskaper om betydelsen av fysiska aktiviteter och naturupplevelser för kroppslig förmåga och hälsa – förmåga att hantera säkerhet och nödsituationer i samband med fysiska aktiviteter – kunskaper om kulturella och sociala aspekter på fysiska aktiviteter och naturupplevelser – förmåga att etiskt ta ställning i frågor om könsmönster, jämställdhet och identitet i relation till idrotts- och motionsutövande – kunskaper om de krav som olika situationer ställer på ergonomisk anpassning av rörelser och förmåga att ergonomiskt anpassa sina rörelser till olika situationer och att bedöma hur miljöer ergonomiskt kan anpassas till människan. På motsvarande sätt som i kursplan anges ämnets centrala innehåll och kunskapskraven i relation till de olika kurserna i ämnet. Kursen idrott och hälsa, 100 poäng, är en gymnasiegemensam kurs på alla program i gymnasieskolan. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet framgår av det centrala innehållet i ämnet idrott och hälsa att elever i årskurs 1–3 ska ges förutsättningar att utveckla sin förmåga till lekar och rörelser i vatten samt att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge. Motsvarande ska ämnet idrott och hälsa i årskurs 4–6 omfatta simundervisning i mag- och ryggläge. Enligt de kunskapskrav för betyget E i årskurs 6 som fastställs i läroplanen ska eleven kunna simma varav i ryggläge. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet framgår att ämnet idrott och hälsa bl.a. syftar till att eleverna ska utveckla förmågan att vistas i utemiljöer och naturen under olika årstider och få förståelse för värdet av ett aktivt friluftsliv. Genom undervisningen i ämnet ska eleverna få förutsättningar att utveckla sin förmåga att genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer. I gymnasieskolan är ämnet idrott och hälsa ett av de nio gymnasiegemensamma ämnena. Enligt läroplanen för gymnasieskolan ska det centrala innehållet i undervisningen i ämnet idrott och hälsa bl.a. omfatta motions-, idrotts- och friluftsaktiviteter som utvecklar en allsidig kroppslig förmåga samt utemiljöer och naturen som arena för rörelseaktiviteter och rekreation. har haft ett regeringsuppdrag (U2011/5948/S) att erbjuda utbildningsinsatser för lärare samt vid behov utveckla material för att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Uppdraget slutredovisades (dnr 2011:1163). Rapporten innehåller bl.a. en redogörelse över de utbildningsinsatser inom ämnet idrott och hälsa som har anordnat för lärare och rektorer inom ramen för uppdraget. Kurser för lärare i idrott och hälsa har genomförts vid olika lärosäten. Ett antal seminarier har också genomförts med inriktning på planering och genomförande av undervisningen samt bedömningsfrågor. har också medverkat i träffar med idrottslärare och rektorer i ett antal kommuner för att diskutera frågeställningar kring de nya styrdokumenten liksom behov av ytterligare stödinsatser. Olika stödmaterial riktade till lärare har tagits fram, bl.a. har ett bedömningsstöd för idrott och hälsa i årskurs 6 och ett motsvarande stöd för gymnasieskolan publicerats. I rapporten föreslår ett fortsatt och långsiktigt stöd till skolors och huvudmäns utveckling av undervisning i ämnet idrott och hälsa. Utskottet vill lyfta fram det faktum att skolan har ett ansvar för barns och ungas fysiska aktivitet utöver det reglerade antalet undervisningstimmar för ämnet idrott och hälsa. I har skolan ett ansvar för att erbjuda daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen, och gymnasieskolan har ett ansvar att sträva efter att ge eleverna förutsättningar för att bedriva fysiska aktiviteter. Utskottet vill understryka vikten av att skolan följer läroplanerna i detta avseende. Hur skolan organiserar och hanterar detta ansvar är däremot en fråga för den enskilda huvudmannen och skolan. Utskottet ser i detta sammanhang inga skäl för att föreslå någon ändrad reglering när det gäller simundervisning och friluftsdagar. Utskottet vill även framhålla att det har gjorts en mängd insatser för att öka kvaliteten av ämnet idrott och hälsa i form av fortbildning och stödmaterial i syfte att utveckla undervisningen i idrott och hälsa. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:463 (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:753 (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2399 (C) yrkande 34, 2015/16:2483 (M) yrkande 2 och 2015/16:2548 (SD) yrkandena 3 och 4. Särskilt om utökad undervisningstid i idrott och hälsa Utskottet ser att det finns ett behov av att utöka undervisningstiden i idrott och hälsa mot bakgrund av studier som visar på samband mellan fysisk aktivitet och ökad inlärningsförmåga. Utskottet kan konstatera att elever får mindre tid för idrott och hälsa än . Detta trots att forskningsresultat från bl.a. , som är ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsförening och forskning, tydligt visar att elever som rör på sig utvecklar en starkare fysik och presterar bättre i skolan och leder till att fler elever blir behöriga till gymnasiet. Totalt har 220 elever i årskurs 1–9 deltagit i projektet varav hälften fått utökad undervisningstid i idrott och hälsa med och . Utskottet vill även framhålla att en ökad fysisk aktivitet är särskilt viktigt i där det regelbundet larmas om riskerna med en stillasittande livsstil och där fetma och övervikt blir vanligare längre ned i åldrarna. Dessutom ger fysisk aktivitet tidigt i livet också en bra grund till en hälsosam livsstil senare i livet och minskar risken för psykisk ohälsa. Utskottet anser därför att undervisningstiden för ämnet idrott och hälsa i ska utökas från 500 . För att kunna ha fler lektioner i idrott och hälsa bör tiden i motsvarande grad minskas för elevens val. I stället bör elevens val innehålla . Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att den ska återkomma med ett förslag om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet . Utskottet tillstyrker med det anförda motion 2015/16:2764 (FP, M, C, KD) och avstyrker motionerna 2015/16:2399 (C) yrkande 34 och 2015/16:2483 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skolmat. I motion 2015/16:1586 av (MP) yrkande 4 anför motionären att det bör framgå i skollagen att även förskolor ska servera näringsriktig mat. Motionären konstaterar att det i 10 kap. 10 § skollagen anges att elever ska erbjudas näringsriktiga måltider, men att motsvarande bestämmelse inte finns för förskolans barn. Bakgrund och gällande rätt I skollagen (2010:800) ställs krav på att skolmåltiderna i de obligatoriska skolformerna ska vara näringsriktiga (se t.ex. 10 kap. 10 §). Skollagen ställer inget motsvarande krav när det gäller måltider i gymnasieskolan eller i förskolan. Enligt 8 kap. 2 § skollagen ska förskolan stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Enligt förarbeten till den nya skollagen ingår i begreppet omsorg även att barnen serveras varierade och näringsriktiga måltider (prop. 2009/10:165 s. 345). Enligt läroplanen för förskolan (Lpfö 98 s. 7) ska förskolan erbjuda barnen en väl avvägd dagsrytm och miljö i förhållande till deras ålder och vistelsetid. Bakgrund och pågående arbete I avsnitt 1 punkt 5 i allmänna råd med kommentarer för förskolan (reviderad 2016) anges att huvudmannen och förskolechefen bör se till att det serveras varierade och näringsriktiga måltider i förskolan och att de är jämnt fördelade . tog fram skriften Bra mat i förskolan. En reviderad version av skriften kommer att publiceras . Skriften riktar sig till kommunala och privata förskolor samt familjedaghem och är avsedd som stöd för alla som på något sätt arbetar med maten i förskolan, och även för föräldrar, för att främja bra matvanor hos förskolebarn. Utskottet vill peka på det ansvar förskolan har enligt skollagen och läroplanen för förskolan att erbjuda barnen en trygg omsorg, en väl avvägd dygnsrytm och miljö i förhållande till deras ålder och vistelsetid. Utskottet konstaterar att det i detta ansvar ligger att servera varierande och näringsriktiga måltider till barnen i förskolan. Vidare vill utskottet uppmärksamma det arbete som bedriver för att sprida information om bra matvanor för förskolebarn. Enligt utskottet finns det inte något skäl att ytterligare reglera frågan om måltider i förskolan. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:1586 (MP) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (S, M, SD, FP, C, V och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (L) och 8 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /15 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9 och bet. 2014/15:UbU11). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2732 av m.fl. (M) och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2015/16:1886 av och (båda S). Det finns ett behov av att tydliggöra alla olika nivåers ansvar och att hitta modeller för ansvarsutkrävande. På nivå förekommer det ofta att politiker lägger sig i frågor som rimligen borde vara ett ansvar för professionen. Ett sådant agerande bidrar till förvirringen när det gäller ansvar. I många fall finns det även en passiv inställning från professionen när det gäller eget ansvar för t.ex. fortbildning. Även på skol-, lärar- och rektorsnivå behöver ansvarsfördelningen utredas. Vi anser att ska få ett uppdrag att utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt på skol-, lärar- och rektorsnivå. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förutsättningar för mindre skolor, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2738 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 9. De nya styrdokumenten för skolan kombinerat med de nya reglerna om behörighet och legitimation gör att det ibland är svårt att säkerställa dels en utbildning av hög kvalitet dels en likvärdig utbildning i små skolor. Många av de små skolorna ligger i mindre kommuner som enligt är sämre på att ta del av alla de riktade statsbidrag som erbjuds. Den situation som de små skolorna har är unik och det behövs särskilda insatser för att säkerställa en utbildning av hög kvalitet i dessa skolor. Vi föreslår därför att ska få i uppdrag att ta fram särskilda utvecklingsprogram och insatser som riktar sig till skolor med färre än 100 elever och som är i behov av stöd för att kunna säkerställa en likvärdig utbildning med behöriga lärare. Vi föreslår också en utredning för att se över hur distans- och fjärrundervisning och annat stöd med hjälp av it-teknik kan höja kvaliteten på undervisningen i dessa mindre skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förutsättningar för mindre skolor, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 9 och 2015/16:2738 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. I strävan efter att göra skolan mer likvärdig blev skollagen alltför stelbent. Skolor har olika förutsättningar, och likvärdighet är inte detsamma som likriktning. För att möta elevernas och därmed skolornas skiftande behov av lärarkompetens måste systemet med huvudmannaskap bli mer flexibelt. Små skolor på landsbygden skulle då kunna dela på lärare när de inte finner rätt kompetens. Vi anser mot bakgrund av detta att man bör se över möjligheten till ett ökat samarbete mellan skolhuvudmännen så att lärares kompetens kan delas mellan skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Strategi för små landsbygds- och skärgårdsskolor, punkt 3 (SD, C) av (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 36. Vi anser att det går att finna vägar för att behålla de mindre skolorna på landsbygden, förbättra möjligheterna för fjärrundervisning och öka samarbetet mellan skolhuvudmännen. Landsbygds- och skärgårdsskolor har stora fördelar och möjligheter som bör tas till vara. Vi vill därför att man utarbetar en strategi för att ta till vara de små landsbygds- och skärgårdsskolornas potential och höja deras status som arbetsplatser och unika skärgårdsmiljöer, och som tar hänsyn till deras speciella utmaningar, förutsättningar och möjligheter och till deras avgörande betydelse för ett levande lokalsamhälle. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Val av skola, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:862 av (KD), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 25 och 30 samt 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 28. Alltför många barnfamiljer lever under utsatta ekonomiska förhållanden. levde drygt var 14:e barn i hushåll som tvingades att ta emot ekonomiskt bistånd. Ett barn av 37 lever i hushåll som tar emot långvarigt ekonomiskt bistånd. Det finns därmed ungefär 140 000 barn i som lever i ekonomiskt utsatta hushåll. Vi anser att dessa barnfamiljer ska ges stöd för att kunna stärka barnens uppväxtvillkor. Ett sätt är att familjer som får stöd av ska få hjälp att söka sig till skolor utanför s.k. utanförskapsområden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Val av skola, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 25 och 30 samt 2015/16:862 av (KD), 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 28. Det är många som aktivt väljer skola till gymnasiet, oavsett den socioekonomiska bakgrunden. I valet till grundskola är det främst elever till socioekonomiskt starka föräldrar som väljer aktivt. För att möjliggöra för fler att ta del av valfriheten måste den tillgängliggöras och förenklas. Det finns inte ett övergripande svar på detta utan det krävs att ett antal pusselbitar faller på plats. Jag skulle som en del av svaret vilja se en lättförståelig hemsida där skolor kan jämföras utifrån parametrar som kvalitet, likvärdighet och progression. Det är också viktigt att det blir lättare att söka och att föräldrar kan få stöd i att hjälpa sina barn att aktivt välja skola, speciellt föräldrar som inte har svenska som modersmål. Jag anser därför att det ska etableras en lättförståelig webbplats där skolor kan jämföras. Den tidpunkt vid vilken en familj ställer sitt barn i kö ska inte vara avgörande för om barnet får gå på den skola barnet vill. Det är inte rimligt att behöva stå i kö från födseln för att vara säker på en plats. Det missgynnar speciellt nyanlända elever och elever från socioekonomiskt svaga familjer som inte tidigt gör ett aktivt val av skola. visar forskning att föräldrar som har råd flyttar närmare de bra skolorna när en strikt närhetsprincip råder. Vi anser därför att man bör utreda förutsättningarna att se över kösystemet till skolor för att göra skolan mer likvärdig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Val av skola, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2015/16:862 av (KD), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 25 och 30 samt 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 6. Ett område där det behövs tydligare regler är skolskjuts. är kommunerna endast skyldiga att erbjuda skolskjuts till en skola, även om det finns en friskola som ligger närmare elevens hem. Kommunerna har olika regler för när skolskjuts ska beviljas. Jag anser därför att det bör införas en allmän princip som anger när en elev är berättigad till skolskjuts. En sådan princip skulle medföra att kommunerna måste tillämpa reglerna för skolskjuts lika, oavsett vem som är huvudman för en skola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Det fria skolvalet, punkt 5 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2015/16:2769 av m.fl. (FP, M, C, KD) och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 1. När () undersökte konsekvenserna av friskolor och fritt val kunde man se att kunskapsresultaten höjdes även i kommunala skolor med högre andel friskolor i en kommun. Konkurrens ger högre kvalitet i både friskolor och kommunala skolor. Vi är därför positiva till en mångfald av offentliga och privata leverantörer i hela utbildningssystemet – från förskola till högre utbildning. Att begränsa och försvåra det fria skolvalet löser därför inte de utmaningar och problem som finns i en del skolor runt om i vårt land. För att komma till rätta med dåliga resultat och stor frånvaro, inom både grundskola och gymnasium, krävs det i stället ökade resurser, tydligt ansvarsutkrävande och uppföljning samt fortsatta satsningar på tydliga kunskapskrav, kvalitet i undervisningen, elevhälsan och miljön i alla våra skolor. Vi står upp för en skola där klassresan börjar redan i klassrummet och där skolan ska kunna kompensera för bakgrund. Där såväl stöd som stimulans ges utifrån individens behov. Det innebär att varje skola, oavsett huvudmannaskap, måste hålla hög kvalitet men också att föräldrar och elever får möjlighet att själva aktivt välja en skola som passar just deras enskilda behov – även utanför det egna bostadsområdet. Vi kommer fortsätta att värna rätten till det fria skolvalet som en av grundbultarna i det svenska utbildningssystemet. Vi anser att det fria skolvalet bör utvecklas. I valet till grundskola är det främst elever till socioekonomiskt starka föräldrar som väljer aktivt. För att möjliggöra för fler att ta del av valfriheten måste den tillgängliggöras och förenklas. Grundprincipen ska vara att alla föräldrar aktivt ska ta ställning till vilken skola deras barn ska gå i. Vi strävar inte efter att friskolorna ska uppnå en viss andel av skolorna eller att en viss andel elever ska gå i en skola med fristående eller offentlig huvudman. Hur många skolor som ska finnas av den ena eller andra sorten ska styras av föräldrars och elevers val. För att uppnå detta krävs att alla skolor möter lika villkor och krav samt att föräldrar och elever kan göra informerade val baserade på korrekt information om skolornas inriktning, resultat och kvalitet. Vi vill därför att man utreder förutsättningarna för att införa ett krav på kommunerna att låta alla föräldrar aktivt ta ställning till vilken skola deras barn ska gå i. Det fria skolvalet, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2015/16:2769 av m.fl. (FP, M, C, KD) och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 26. Skillnaderna mellan olika skolors resultat har fördubblats . Det finns indikationer på att den betydelse elevers socioekonomiska bakgrund har för skolresultaten ökar. Det fria skolvalet har bidragit till att elever med hög studiemotivation och engagerade föräldrar samlas i skolor där det finns många andra studiemotiverade elever. Konsekvensen blir att skolsegregationen ökar eftersom elevers resultat påverkas av skolkamrater och av lärarnas förväntningar på dem. Denna uppdelning följer delvis ett tydligt klassmönster. Enligt flera rapporter från bl.a. och har kunskapsskillnaderna mellan skolor ökat drastiskt (se bl.a. utbildning i svensk grundskola? [2012]). Även () har konstaterat att skillnaderna mellan resultaten på olika skolor ökar och att detta till stor del beror på att elever sorteras på olika skolor (se rapporten och skolval [2015:5]). Skolpolitiken måste ha som utgångspunkt att alla elever ska ges likvärdiga förutsättningar för lärande, inte bara på pappret utan också i praktiken. Skolvalet som det ser ut leder åt fel håll. anser att alla barn oavsett bostadsort ska garanteras en bra skola före ett helt fritt skolval. Skolvalet måste därför förändras och utgångspunkten ska vara att varje elev placeras i en skola så nära hemmet som möjligt.