bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att agronomutbildningen ska motsvara 300 hp och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompensera de svenska mjölkbönderna för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja exporten av svenska livsmedel genom att arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden prioriteras och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer offentliga medel bör riktas till behovsdriven forskning som stärker konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2550 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-ersättningarna ska betalas ut och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en riktad forskningssatsning på grödor som kan vara funktionella i och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2551 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya trädslag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2912 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3009 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återställa det reala värdet av den nationella ersättningen till jordbruk i norra och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3051 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn som säkerställer att enskilda tamdjursägare inte får bära kostnaderna för samhällets beslutade rovdjursförvaltning, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uttala vikten av att kunna upprätthålla värdefulla betade landskap på landsbygden genom småföretag med djurhållning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3170 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka utbudet av viltkött och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett paket för stärkt livsmedelsexport och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt tillämpad forskning inom livsmedelsområdet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SLU, Formas, , och i samarbete med relevanta intressenter får i uppdrag att ta fram ett förslag till vad en samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen ska omfatta och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SLU ska få i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge SLU i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar, bör göras och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3282 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en kostnadsersättning på per mjölkko och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningarna för viltskador och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya jordbruksgrödor och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya trädslag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3283 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de ekonomiska ersättningarna för rovdjursangrepp på tamdjur och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3436 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3457 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Höjd återbetalning av skatt på diesel för jord- och skogsbruk Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram underlag inför beredningen av budgetpropositionen samt att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (V), ordförande (S)(MP) (SD)(C) (M)(L) Larl-Axel (KD) Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning i korthet: Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Gruppen anser bl.a. följande: • En viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. I årets resultatredovisning förtydligas på vilket sätt som resultatområdena och de tillhörande resultatindikatorerna knyter an till målet för utgiftsområdet. Problemet kvarstår emellertid att det är en svag koppling mellan regeringens resultatredovisning och målet för utgiftsområdet. Detta gör det svårt att utläsa i vilken grad insatserna har bidragit till att nå det fastställda målet. • Gruppen anser att en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet är att det finns konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena när det gäller mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet. • Regeringen kommenterar inte i resultatredovisningens analys och slutsatser i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Gruppen anser alltså att det inte går att utläsa huruvida regeringen anser att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. • Vissa förändringar har gjorts när det gäller strukturen och under vilket resultatområde indikatorer redovisas. Gruppen menar att ändringarna i stort sett är logiska och förtydligar strukturen. Det finns trots det utrymme att göra vissa förändringar och förtydliganden. Regeringen skulle kunna överväga att besluta om resultatindikatorer för vissa resultatområden. Regeringen bör vidare motivera varför inga indikatorer används för vissa resultatområden. • Resultatredovisningen skulle enligt gruppen tjäna på att renodlas, dvs. fokus ska ligga på indikatorer och inte på insatser och omvärldsförändringar. • Gruppen välkomnar förtydligandet om den återkommande dialogen mellan regeringen och utskottet och vill poängtera att den är värdefull och till gagn för båda parter. • Gruppen ser fram emot en redovisning om utfallet av förstärkningen av och anslag för arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden i kommande års budgetpropositioner. • Gruppen välkomnar redovisningen av de åtgärder som har vidtagits för att förbättra situation för mjölksektorn. Situation är dock fortfarande besvärlig för mjölkbönderna, och gruppen ser fram emot en fortsatt redovisning av hur situationen utvecklas för svensk mjölkproduktion. Gruppen saknar en tydlig redovisning i årets budgetproposition av vidtagna åtgärder, med fokus på statliga insatser, som har bidragit till att vända den negativa utvecklingen när det gäller svenskt kött. • Enligt gruppens bedömning är det viktigt att beakta behovet av att kunna följa upp den nationella livsmedelsstrategin i kommande års budgetpropositioner. • Gruppen ser fram emot att regeringen kommande år fördjupar redovisningen av hur stödmöjligheter inom vattenbruket kan bidra till att vattenbruksföretag ökar sin produktion och stärker sin konkurrenskraft samt redovisar de åtgärder som kan finansieras inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. • Gruppen vill betona betydelsen av en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet och att det krävs fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet och ser fram emot en redovisning av denna fråga i nästa års budgetproposition. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. [1] Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har , 2001 och 2006, fastställt riktlinjer för arbete med bl.a. av regeringens resultatredovisning. [2] Av riktlinjerna framgår det att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om resurserna har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har antagit har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljningar och utvärderingar inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Utskottens budgetbetänkanden är centrala dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen. I dessa har utskotten möjlighet att ta ställning till de resultat som regeringen redovisar i förhållande till de mål som har antagit och de medel som har anslagit. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan och regeringen ska kunna fortsätta. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka utskottet har behandlat i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av livsmedelspolitikens resultat i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har godkänt det som utskottet har anfört i dessa frågor. Utskottet har dessutom gjort en fördjupad uppföljning av skrotning av fiskefartyg som det lämnade synpunkter . har utskottet behandlat följande frågor i särskilda uppföljningar med koppling till utgiftsområde 23: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8, 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2) – Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning (2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1) – Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (pågående) Utgångspunkten för årets uppföljning av regeringens resultatredovisning är utskottets förslag till tillkännagivande i förra årets budgetbetänkande för utgiftsområde 23. följde utskottets förslag. 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. [5] Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen . Uppföljningen har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Uppföljningen har avsett jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Detta innebär att det inte har ingått att närmare studera resultaten av de insatser som görs för skogen, djurhälsan, landsbygdsprogrammet eller inom samepolitik eller utbildning och forskning. De indikatorer som rör dessa områden redovisas därför inte i uppföljningen. Uppföljningen har inriktats på att följa upp de synpunkter som utskottet har haft på dels redovisade resultat, dels resultatredovisningens struktur. I detta har det även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som utskottet har följt upp , bl.a. småskalig livsmedelsproduktion, fiske, ekologiskt jordbruk och vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin analys av materialet utgått från bl.a. de synpunkter som utskottet har lämnat i samband med tidigare uppföljningar. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar när regeringens budgetförslag bereds och för att kunna genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. 2 Ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning 2.1 Regeringens och utvecklingsarbete Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både och regeringen. Utvecklingsarbetets syfte är att ge och regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. Regeringen har i årets budgetproposition 2017 (del 1) informerat om det arbete som regeringen drivit i syfte att utveckla den ekonomiska styrningen i staten, dvs. resultatstyrning och finansiell styrning samt intern styrning och kontroll. Den ekonomiska styrningen syftar till att understödja såväl en effektiv fördelning av medel inom den statliga budgetprocessen som uppfyllandet av de budgetpolitiska målen. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen ska bedrivas med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra politiken och nå de beslutade målen för dessa samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet och måluppfyllelsen. En del av den ekonomiska styrningen är resultatstyrningen, som ska bidra till att förverkliga de politiska målen och ge underlag för att bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till dessa mål. Den andra delen, den finansiella styrningen, ska säkerställa att det finns tydliga regler för hur statens medel redovisas och används samt bidra till en effektiv resursanvändning. Därtill är en väl fungerande intern styrning och kontroll hos myndigheterna en förutsättning för att genomföra regeringens politik, och för att hela styr- och ansvarskedjan ska fungera väl. Ett utvecklingsarbete pågår i med att se över resultatanalyser och redovisning av budgetförslag för att i ökad utsträckning integrera jämställdhetsperspektivet och synliggöra konsekvenserna för jämställdheten i resultattexter och i politikens inriktning. Ett utvecklingssamarbete och erfarenhetsutbyte har pågått mellan och i syfte att utveckla resultatredovisningen till i budgetpropositionen. Ambitionen har varit att skapa en tydligare uppföljning och analys av måluppfyllelsen som grund för de politiska prioriteringarna och budgetförslaget. beslutade om ett nytt mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Som har noterats vid föregående års kommentarer till resultatredovisningen har det nya målet och resultatstrukturen inneburit att inga mål finns på resultatområdesnivå. För att mäta resultaten i förhållande till målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning, dvs. jordbruk, fiske och livsmedel. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder redovisas i anslutning till respektive område. – Värdet av svensk livsmedelsexport. – Antal land- och anläggningsgodkännanden. – Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel). – Andel utbetalda stöd under innevarande stödår. Regeringen redovisar därutöver statistik för att ge en beskrivning av utvecklingen i sektorn. Vissa smärre justeringar av redovisad statistik kan observeras jämfört med föregående år, bl.a. har en ny indikator tillkommit: genomsnittlig besättningsstorlek. Stödet till jordbruket i norra – Förändringar i antalet mjölkföretag i norra uppdelat på olika storleksklasser. Därutöver används utvärderingen av det nationella stödet till jordbruket i norra som en bedömningsgrund. Ekologisk produktion och konsumtion – Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion. – Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: Försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel. Andra bedömningsgrunder som redovisas är årliga redovisning av statistik för ekologisk odling samt Ekowebs årliga försäljningsstatistik för ekologiska produkter. Miljö, klimat och energi – Förändringar i kväve och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn. – Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn. – Förändringar i hälso- och miljöriskerna vid användning av växtskyddsmedel. – Utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. – Totalt tillförd mängd bioenergi. Den gemensamma fiskeripolitiken och fiskerinäringen – Biologisk status för fiskbestånd. – Antal bestånd under förvaltningsplaner. – Svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. – Överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Därutöver redovisas också annan resultatinformation och statistik. Fiskeriprogrammet/havs- och fiskeriprogrammet För att redovisa resultat och bedöma hur havs- och fiskeriprogrammet bidrar till målet för utgiftsområdet kommer följande indikatorer att användas: – Förändring av oönskade fångster. – Förändrad vattenbruksproduktion. – Antal projekt inom datainsamling och kontroll. – Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling. – Antal projekt inom saluföring och beredning. – Förändrad täckning av skyddade områden.