bet · H401SkU9 · 2016-11-28 00:00:00 — Statslåneräntan används som referensränta inom skattelagstiftningen och används vid beräkning av ränteavdragsbegränsningar i näringsverksamhet, schablonintäkt vid avsättning till periodiseringsfond, fördelningsbelopp vid räntefördelning, avdragsgilla utdelningar i kooperativa föreningar, gränsbelopp för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag, skatteunderlag för avkastningsskatt på pensionsmedel, beskattningsunderlaget för särskild löneskatt på pensionskostnader, schablonintäkt på investeringssparkonto samt vid värdering av bilförmån och ränteförmån. Om statslåneräntan blir eller negativ kan det uppstå problem vid tillämpningen av flera skattebestämmelser. Mot bakgrund av nuvarande ränteläge och för att upprätthålla tillämpningen av aktuella skatteregler finns det ett behov av lagändringar i den riktning som föreslås i propositionen. Enligt förslaget införs två olika golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen på . Vi anser att en ändring av skattereglerna är nödvändig, men eftersom ändringen kan få stora effekter för företagare är det av största vikt att motiven till ändringen framgår och att konsekvenserna av lagförslaget utreds på ett korrekt sätt. Det är därför problematiskt att regeringen lägger fram ett förslag med en ofullständig konsekvensanalys. Skattesystemet i är i många avseenden komplicerat, vilket kan försvåra för skattebetalarna att göra rätt för sig, något som i förlängningen kan minska förtroendet för skattesystemet och viljan att betala skatt. När skattelagstiftningen ändras eller när nya skatteregler införs är det därför av yttersta vikt att ändringarna analyseras noggrant och att man strävar efter att införa så enkla regler som möjligt. På så sätt kan förtroendet för skattesystemet upprätthållas. Propositionens konsekvensutredning utgår enbart från ränteprognos enligt vilken lagförslaget inte skulle innebära någon ökad kostnad för företagen. I ljuset av det mycket osäkra ränteläget är det en brist att konsekvensanalysen inte omfattar andra räntescenarier än . Ett annat räntescenario skulle kunna påverka svenska företags konkurrenskraft och tillväxten av jobb negativt. Detta är alltså ytterligare ett exempel på ett lagförslag där regeringens konsekvensanalys är bristfällig. Enligt remissinstanserna är konsekvensanalysen så bristfällig och motivbeskrivningen så undermålig att det inte går att ta ställning till förslaget. Detta är allvarligt. bör därför ge regeringen till känna att regeringen eller senast före utgången av 2017 ska lämna en konsekvensanalys där man redogör för hur lagstiftningen tillämpats och kan komma att tillämpas vid en lägre räntebana. Konsekvensanalysen bör avse effekterna för alla de regelsystem som berörs av lagförslaget och som vi beskrivit ovan i motionens första stycke. Regeringen bör vidare analysera hur lagförslaget påverkar företagen utifrån antal, storlek och bransch samt belysa hur dubbla golv för statslåneräntan tillämpats och kan komma att tillämpas. Vi vill i sammanhanget understryka att regeringen vid ett flertal tillfällen har lagt propositioner på bord där konsekvensutredningar haft betydande brister och i några fall i praktiken saknats. Denna utveckling är oroande. Konsekvenserna av en betydande ökning av skattebetalarnas administrativa börda måste belysas. Om så inte sker riskerar skattesystemets legitimitet att minska. Det är därför angeläget att regeringen följer upp konsekvenserna av lagförslaget på det sätt som vi föreslår i motionen. Motionsförslag om tillkännagivanden, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3519 av och (båda SD) och 2016/17:3518 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Regeringen har presenterat en budgetproposition med underskott på som ett resultat av snabbt ökande utgifter inom den offentliga sektorn. Inom alla tänkbara områden letar regeringen därför efter möjligheter till finansiering för att minska detta underskott. I proposition 2016/17:24 om att införa två golv för statslåneräntan presenteras ytterligare ett kreativt grepp i syfte att ta in mer skatt på sparande för att täcka upp för de kraftigt ökande kostnaderna för migration, som regeringen saknar täckning för. Regeringen väljer i stället att bortse från den verklighet som råder på penningmarknaderna i västvärlden just nu med ovanligt låga räntor. I stället för att låta marknaden naturligt sätta räntan på penningmarknaderna som gjorts vill regeringen själv sätta räntan från politiskt håll. Det strider mot sunt förnuft att prisreglera från politiskt håll eftersom det historiskt har skapat ekonomiska obalanser och kriser. Dessutom har vi en politiskt oberoende centralbank i med just detta syfte. Penningmarknaden är i en ovanlig situation sedan omkring 2014 med negativa räntor som följd. Regeringen uppskattar inte detta, eftersom det leder till lägre skatteintäkter från svenska hushållens försäkringar och bankkonton. Regeringen föreslår därför två golvnivåer om respektive . Det ena golvet om är en nivå som antyder att regeringen vill frångå de naturliga marknadsmekanismerna och höja skatten på sparande totalt sett . Denna beskattning påverkar skatterna på hushållens sparanden och försäkringar. Konkret handlar det om att den 30-procentiga beskattningen av marknadsmässig riskfri ränteavkastning i stället kommer att ligga en bit . Hur mycket beror på hur räntan ligger under det föreslagna golvet om . Det är värt att notera att denna låga nivå på räntorna kan vara en kortvarig historisk företeelse. Regeringen föreslår också en andra lägre nivå om , vilken å andra sidan är mer rimlig att försvara, eftersom avsikten med detta golv i stället är att beskattningsmodellen inte ska sättas ur spel vid negativa räntor, något som faktiskt varit fallet . Den ekonomiska konsekvensen av negativa räntor är en form av negativ beskattning, dvs. att banken eller försäkringsbolaget kan tvingas ta upp kostnader vid just negativa räntor beroende på hur de hanterar situationen på räntemarknaderna. Innebörden kan tekniskt sett bli en kostnad för verksamheter som erbjuder sparande och försäkringar, vilket sänder helt fel signaler till dessa verksamheter. I tider då finansiella regelverk upprättats med avsikten att öka den finansiella stabiliteten i banker, försäkringsbolag och samhällsekonomin som helhet är detta motsägelsefullt. För att inte bidra till risker för försämrad finansiell stabilitet föreslår vi att förslaget om ett introducerat golv på stöds. För att inte öka skatterna för hushållen föreslår vi att det andra golvet som föreslagits om inte införs. Vi anser att det endast behövs ett golv för statslåneräntan och att detta bör vara . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:24 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2016/17:3518 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska följa upp lagens tillämpning i en konsekvensanalys före utgången av 2017 och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3519 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett enda golv för statslåneräntan på och tillkännager detta för regeringen.