bet · H301KU16 · 2016-04-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner om författningsfrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden, att den aktuella frågan relativt utretts och pågående arbete. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, statschefens uppgifter och immunitet, parlamentarism, medborgarinitiativ, EU, en minskning av antalet riksdagsledamöter, behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i , karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän, nationella folkomröstningar, en författningsdomstol och normprövning, rättskipningens självständighet och den offentliga äganderätten. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, V, KD) och fem särskilda yttranden (M, C, L, KD respektive SD). Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. Drygt 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut utredningar samt behandling i utskottet Medlemskapet i Europeiska unionen och internationellt samarbete utredningar och behandling i utskottet utredning och behandling i utskottet En minskning av antalet riksdagsledamöter Behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i och pågående utredningar m.m. Karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi En författningsdomstol och normprövning utredningar och behandling i utskottet utredningar och behandling i utskottet behandling i finansutskottet och Minnesåret för den allmänna rösträtten och demokratikanon behandling i och utbildningsutskottet 1.Statsskicket, punkt 1 (SD) 2.Statsskicket, punkt 1 (V) 3.Statschefens uppgifter, punkt 2 (SD) 4.Statschefens immunitet, punkt 3 (V) 5.Medlemskapet i Europeiska unionen och internationellt samarbete, punkt 6 (SD) 6.Subsidiaritetsprincipen, punkt 9 (KD) 7.Bestämmelse om , punkt 10 (SD) 8.Nationella folkomröstningar, punkt 15 (SD) 9.Rättskipningens självständighet, punkt 17 (M) 10.Finansmakten och uppgifter, punkt 18 (SD) 11.Den offentliga äganderätten, punkt 19 (V) 1.Bestämmelse om helgdagar, punkt 11 (SD) 2.Behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i , punkt 13 (SD) 3.En författningsdomstol och normprövning, punkt 16 (M, C, L, KD) 4.En författningsdomstol och normprövning, punkt 16 (SD) 5.Behörighetsvillkor för överbefälhavare, punkt 20 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:61 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:401 av och (FP) yrkande 1, 2014/15:518 av (S), 2014/15:717 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1371 av och (MP), 2014/15:1569 av (C), 2014/15:2256 av m.fl. (S), 2015/16:446 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:569 av (S), 2015/16:717 av m.fl. (S, MP, V, FP), 2015/16:872 av och (båda S), 2015/16:1413 av (S), 2015/16:2387 av m.fl. (S), 2015/16:2618 av och (båda SD) yrkande 1 och 2015/16:2641 av och (båda FP) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2014/15:401 av och (FP) yrkandena 2–5, 2014/15:2909 av och (SD), 2015/16:2618 av och (båda SD) yrkande 2 och 2015/16:2641 av och (båda FP) yrkandena 2–5. Reservation 3 (SD) 2014/15:61 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 4 (V) 2015/16:2302 av Finn m.fl. (M) och 2015/16:2487 av (MP) delyrkande 1. 2014/15:1967 av (SD) yrkande 1, 2015/16:2839 av (SD) och 2015/16:3063 av (SD) yrkande 1. Medlemskapet i Europeiska unionen och internationellt samarbete 2014/15:2666 av (SD), 2015/16:2620 av och (båda SD) och 2015/16:2826 av (SD). Reservation 5 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att riksdagsstyrelsen bör tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkandena 10–12. 2014/15:880 av Skånberg och (KD). Reservation 6 (KD) 2015/16:2619 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) 2015/16:2619 av och (båda SD) yrkande 4. En minskning av antalet riksdagsledamöter 2014/15:96 av (M) yrkande 1, 2014/15:118 av (M), 2014/15:174 av (C), 2014/15:1999 av (M), 2014/15:2388 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:77 av (M) yrkande 1, 2015/16:1075 av (M), 2015/16:1596 av (M) och 2015/16:1656 av (M). Behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i 2014/15:2911 av och (SD) yrkandena 2 och 3. Karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän 2014/15:1654 av och (MP) och 2015/16:99 av m.fl. (V). 2014/15:1306 av (SD), 2014/15:1540 av (SD), 2015/16:1807 av (SD) och 2015/16:1817 av (SD). Reservation 8 (SD) En författningsdomstol och normprövning 2014/15:1304 av (SD), 2014/15:1362 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2098 av (SD), 2014/15:2456 av (C) yrkande 14, 2015/16:939 av (C), 2015/16:1517 av och (båda S) yrkandena 1–3, 2015/16:1820 av (SD), 2015/16:1993 av och Skånberg (båda KD), 2015/16:2036 av (SD), 2015/16:2116 av (M), 2015/16:2337 av Finn m.fl. (M), 2015/16:2487 av (MP) delyrkande 2, 2015/16:2712 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 1. 2015/16:2500 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 9 (M) 2014/15:1366 av (MP), 2014/15:1552 av (SD) och 2015/16:725 av (MP). Reservation 10 (SD) 2014/15:319 av och (S), 2015/16:103 av m.fl. (V) och 2015/16:1519 av m.fl. (S). Reservation 11 (V) 2014/15:2911 av och (SD) yrkandena 9 och 10. 2014/15:2128 av (SD) och 2015/16:3106 av (SD). Minnesåret för den allmänna rösträtten och demokratikanon 2014/15:615 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:785 av (FP) och 2015/16:544 av (FP). 2014/15:2615 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). I betänkandet behandlar drygt 90 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15 och 2015/16 om författningsfrågor, se bilaga. Motionsyrkandena rör frågor om statsskicket, statschefens uppgifter och immunitet, parlamentarism, medborgarinitiativ, EU, subsidiaritetsprincipen, bestämmelse om och helgdagar, en minskning av antalet riksdagsledamöter, behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i , karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän, nationella folkomröstningar, en författningsdomstol och normprövning samt rättskipningens självständighet. Andra motionsyrkanden rör finansmakten och uppgifter, den offentliga äganderätten, behörighetsvillkor för överbefälhavare, uppgifter, minnesåret för den allmänna rösträtten och demokratikanon samt huvudstad. liberalerna (FP) bytte , efter allmänna motionstiden, namn till Liberalerna (L). Utskottets förslag i korthet avslår 16 motionsyrkanden om att avskaffa monarkin och införa republik och ett motionsyrkande om att stärka monarkins ställning, med hänvisning till bl.a. tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). Frågan om en översyn av statsskicket tas upp i flera motioner. m.fl. (V) begär i partimotion 2014/15:61 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att se över det svenska statsskicket i syfte att införa republik. Enligt motionärerna är det nuvarande systemet med monarki otidsenligt och odemokratiskt. De framhåller vidare att en statschef ska tillsättas enligt demokratiska principer och att all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. Även och (båda FP) respektive och (båda FP) anför i motion 2014/15:401 yrkande 1 respektive motion 2015/16:2641 yrkande 1 att republik bör införas. Motionärerna menar bl.a. att monarkin i ett principiellt perspektiv är oförenlig med demokratin. bör därför enligt motionärerna besluta om att ändra grundlagarna och därmed möjliggöra en övergång till ett republikanskt statsskick. En utredning om statsskicket begärs också i motionerna 2014/15:518 och 2015/16:569 av (S). I motionerna framhålls att är en av få monarkier som finns kvar i . Det nuvarande arrangemanget där statschefsämbetet är vikt åt en utvald ätt är enligt motionären oförenligt med principerna om att all offentlig makt ska utgå från folket och om alla människors lika värde. Den senaste översynen av grundlagarna omfattade tyvärr inte frågan om det nuvarande statsskicket. Torekovskompromissen är mer än och behöver ses över. Regeringen bör därför enligt motionären överväga en översyn av statsskicket som syftar till att statschefen inte bara ska företräda folket utan även vara vald av folket. och (båda S) yrkar i motionerna 2014/15:717 yrkandena 1 och 2 och 2015/16:872 att tillkännager för regeringen att monarkin i bör avskaffas och att en utredning bör tillsättas med uppdraget att se över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande. En utredning av statsskicket i syfte att avskaffa monarkin begärs också i motion 2014/15:1371 av och (båda MP). Motionärerna framhåller bl.a. att ett statsskick där statschefen ärver sitt ämbete är förlegat och att en statschef bör utses utifrån demokratiska principer. Även i motion 2014/15:1569 av (C) och i motionerna 2014/15:2256 och 2015/16:2387 av m.fl. (S) framhålls att monarkins roll i det svenska moderna samhället bör ses över och att bör bli en republik. Enligt motionärerna bör statschef väljas av folket genom demokratiska val. I motion 2015/16:446 begär (S) att kungafamiljen ska göras till fria och jämlika svenska medborgare (yrkande 1) och att monarkin ska avskaffas (yrkande 2). En utredning med uppgift att avskaffa monarkin efterlyses också av m.fl. (S, MP, V, FP) i motion 2015/16:717. Enligt motionärerna går det nuvarande systemet med monarki inte att förena med demokrati, jämlikhet och medborgerliga rättigheter. Att monarkin bör avskaffas framförs även av (S) i motion 2015/16:1413. och (båda SD) begär i motion 2015/16:2618 yrkande 1 att tillkännager för regeringen att det bör införas en skrivning i grundlagen om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki och att en bestämmelse som motsvarar förslaget tidigare fanns i successionsordningen. Enligt 1 kap. 1 § första stycket regeringsformen (RF) utgår all offentlig makt i från folket. I andra stycket sägs att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Av inledningskapitlet i regeringsformen följer vidare att är folkets främsta företrädare (1 kap. 4 §) och att kungen eller drottningen som enligt successionsordningen innehar tron är rikets statschef (1 kap. 5 §). Förutsättningarna för att få tjänstgöra som statschef anges i 5 kap. RF. Endast den som är svensk medborgare och har fyllt får tjänstgöra som statschef (2 §). Den som tjänstgör som statschef får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. För kungen som statschef gäller därutöver krav på en viss trosbekännelse. Successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung regleras i successionsordningen som är en grundlag. I samband med införandet av den nya regeringsformen inskränktes statschefens uppgifter till att avse vissa funktioner (prop. Närmare bestämmelser om statschefens uppgifter finns i regeringsformen och i riksdagsordningen (RO). Successionsordningen reglerar alltså successionsrätten endast för en särskilt angiven krets av personer, och om det inte längre finns någon successionsberättigad har grundlagen inte längre någon adressat (se bl.a. m.fl., Grundlagarna, tredje uppl., 2012, s. 649). Av 5 kap. 5 § RF följer att om kungahuset utslocknar väljer en riksföreståndare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. väljer en vice riksföreståndare. Detsamma gäller om kungen eller drottningen som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt . Att kungahuset utslocknar innebär att det inte längre finns någon successionsberättigad och inte heller kan väntas någon sådan. För denna situation föreskriver RF alltså endast att utser en riksföreståndare och en vice riksföreståndare. Tanken med bestämmelsen är enligt motiven att ska få rådrum att ta ställning till den framtida statsformen (prop. 1973:90 s. 175 f.). Enligt motiven kan det knappast komma i fråga att i regeringsformen ge föreskrifter om val av ett nytt kungahus. framgår av motiven att en ordning med en permanent riksföreståndare torde komma i viss motsättning till bestämmelsen i regeringsformen om att kungen är rikets statschef (jfr 1 kap. 5 § RF). Enligt motiven föreligger det emellertid inte någon skyldighet att välja ett nytt kungahus. Av denna anledning upphävdes också i samband med införandet av den nya regeringsformen bestämmelsen i successionsordningen om att vid kungahusets utslocknande skulle välja ett nytt kungahus (prop. 1973:90 s. 486). Riksföreståndare och vice riksföreståndare väljs av på sätt som framgår av 13 kap. 20 § RO. Valet gäller till dess beslutar annat. Det var Grundlagberedningens uppgift att ange statschefens ställning i en modern grundlag (SOU 1972:15). Efter ingående överläggningar nådde beredningens ledamöter fram till en gemensam ståndpunkt, den s.k. Torekovskompromissen. Grundlagberedningen framhöll att de av statschefens funktioner som hade sin grund i kungens traditionella ställning som innehavare av regeringsmakten inte kunde förenas med ett parlamentariskt system. Av särskild betydelse var beredningens förslag om att statschefens roll vid regeringsbildningen skulle föras över till och dess organ. Statschefen skulle således inte ha någon politisk makt men behöll enligt beredningens förslag sin ställning som symbol för riket och sina representativa uppgifter. I grundlagspropositionen framhölls att många i vårt land anser att det ärftliga kungadömet är ett främmande inslag i det demokratiska statsskicket (prop. 1973:90 s. 171). Tanken är att statschefsämbetet vinner sin fulla symbolverkan endast om statschefen har sitt uppdrag direkt eller indirekt från folket samt att i en demokrati, som utgår från alla medborgares lika värde, bör ingen ärva en offentlig befattning och vara oavsättlig från en sådan befattning. framhölls att monarkin obestridligen har stöd hos betydande befolkningsgrupper och har visat sig kunna fungera på ett från en parlamentarisk synpunkt oklanderligt sätt. Departementschefen nöjde sig med att konstatera att beredningens ledamöter hade enats om att i den nya regeringsformen inte frångå den gällande statsformen och att denna ståndpunkt hade vunnit mycket stark anslutning vid remissbehandlingen av beredningens förslag. Departementschefen tillade också att kungadömets bevarande var en given utgångspunkt vid utformningen av en ny författning om författningen skulle få önskvärt stöd i och folkopinionen. Den senaste övergripande översynen av regeringsformen gjordes av den parlamentariskt sammansatta kommittén (SOU 2008:125). Grunderna för statsskick liksom det förhållandet att är en monarki ingick dock inte i kommitténs uppdrag. Motioner om att avskaffa monarkin och införa republik har behandlats av utskottet vid ett stort antal tillfällen. Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till den ståndpunkt om statsskicket som intogs vid författningsreform (se t.ex. bet. 2006/07:KU11 s. 5 f.). Senast utskottet behandlade motioner om att avskaffa monarkin och införa republik var (bet. 2013/14:KU18 s. 57). Utskottet avstyrkte då motionerna i förenklad ordning med hänvisning till betänkande 2011/12:KU15. I det betänkandet vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motsvarande motioner (bet. 2011/12:KU15 s. 10). I denna del finns i betänkandet en reservation (V). Motioner om att avskaffa monarkin och införa republik har varit uppe till behandling i utskottet. I dessa delar vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna 2014/15:61 yrkande 1, 2014/15:401 yrkande 1, 2014/15:518, 2014/15:717 yrkandena 1 och 2, 2014/15:1371, 2014/15:1569, 2014/15:2256, 2015/16:446 yrkandena 1 och 2, 2015/16:569, 2015/16:717, 2015/16:872, 2015/16:1413, 2015/16:2387 och 2015/16:2641 yrkande 1. När det gäller motionsyrkandet om att det i grundlag bör införas en bestämmelse om att vid kungahusets utslocknande ska välja ett nytt kungahus anser utskottet att det inte finns några skäl att ta initiativ till en sådan ändring i successionsordningen och avstyrker motion 2015/16:2618 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att statschefen ska överta vissa av talmannens uppgifter och åtta motionsyrkanden om att statschefen ska fråntas vissa uppgifter, med hänvisning till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 3 (SD). och (båda FP) respektive och (båda FP) yrkar i motion 2014/15:401 respektive motion 2015/16:2641 att tillkännager för regeringen att så länge som monarkin existerar som statsskick bör kungen fråntas sin roll som ordförande i (yrkande 2), utländska ambassadörer överlämna sina kreditivbrev till talmannen eller utrikesministern (yrkande 3), utrikesministern utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands (yrkande 4) och statschefsrollen i förhållande till främmande makt utövas av talmannen eller statsministern (yrkande 5). I motionerna 2014/15:2909 och 2015/16:2618 yrkande 2 begär och (båda SD) att tillkännager för regeringen att statschefen ska överta de uppgifter som talmannen har då en ny statsminister ska utses. De anför bl.a. att i alla andra parlamentariska och demokratiska monarkier är det statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare och att detta även bör gälla i . Enligt motionärerna är det logiskt att statschefen, i egenskap av statens främsta företrädare, leder arbetet med att finna en lämplig kandidat till posten som regeringschef. I samband med införandet av den nya regeringsformen inskränktes statschefens uppgifter till att avse vissa funktioner (prop. 1973:90 s. 170 f.). Närmare bestämmelser om statschefens uppgifter finns i regeringsformen och riksdagsordningen. Regeringsskifte äger enligt 6 kap. 6 § RF rum vid en särskild konselj inför statschefen. Av 10 kap. 12 § RF följer att statschefen är ordförande vid sammanträden med . Statschefen förklarar också enligt 3 kap. 6 § RO öppnat, och han eller hon får avge en ämbetsförklaring inför kammaren (6 kap. 17 § RO). Av motivuttalandena framgår att statschefens uppgifter i övrigt bestäms genom sedvana (prop. 1973:90 s. 173). Rollen som rikets främsta företrädare i förhållande till andra länder anses vara av särskilt intresse. Enligt folkrätten ackrediteras andra länders sändebud hos statschefen och det är denne som undertecknar de svenska sändebudens kreditivbrev. Vidare fullgör statschefen inrikes representationsuppgifter av mer eller mindre officiell karaktär inom skilda områden i samhällslivet. Av regeringsformen framgår vidare att statschefen ska hållas underrättad om rikets angelägenheter av statsministern, och när det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap (5 kap. 3 §). Innan statschefen reser utomlands ska han eller hon samråda med statsministern. När en statsminister ska utses kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom till samråd (6 kap. 4 § första stycket RF). Talmannen överlägger med vice talmännen och lämnar sedan förslag till . Enligt 6 kap. 4 § andra stycket RF ska , utan beredning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Om mer än hälften av ledamöter röstar mot förslaget är det förkastat. I annat fall är det godkänt. Som redovisats tidigare var det Grundlagberedningens uppgift att ange statschefens ställning i en modern grundlag (SOU 1972:15). Efter ingående överläggningar nådde beredningens ledamöter fram till en gemensam ståndpunkt – Torekovskompromissen. Grundlagberedningen framhöll att de av statschefens funktioner som hade sin grund i kungens traditionella ställning som innehavare av regeringsmakten inte kunde förenas med ett parlamentariskt system. Av särskild betydelse var beredningens förslag om att statschefens roll vid regeringsbildningen skulle föras över till och dess organ. Statschefen skulle således inte ha någon politisk makt men behöll enligt beredningens förslag sin ställning som symbol för riket och sina representativa uppgifter. Vidare gjordes som nämnts tidigare den senaste övergripande översynen av regeringsformen av (SOU 2008:125). Grunderna för statsskick liksom det förhållandet att är en monarki ingick dock inte i uppdrag. Motioner om att statschefens ställning ska förstärkas respektive försvagas har behandlats av utskottet tidigare. I betänkande 1983/84:KU26 avstyrkte utskottet en motion om att förstärka statschefens ställning. Motionärerna föreslog att monarken efter sedvanliga konsultationer skulle utse regeringsbildare, hålla trontal vid öppnande, vara ordförande i beslutskonseljer i viktiga ärenden och formellt åter bli högsta befälhavare över rikets försvarsmakter. Utskottet hänvisade till grundlagspropositionen (prop. 1973:90) och till uttalandet att även en formell medverkan från statschefens sida vid tillkomsten av politiska beslut skulle kunna bli en belastning för den symbolställning som statschefen borde inta (bet. 1983/84:KU26 s. 17 f.). avstyrkte utskottet en motion om att statschefen borde fråntas vissa av sina uppgifter (bet. 2003/04:KU9 s. 27). I denna del anförde utskottet att det inte borde göras någon ändring i de lagregler som styr vissa av statschefens uppgifter. Vidare fann utskottet inte några skäl att förorda en ändring av de uppgifter som följer av sedvana. behandlade utskottet motionsyrkanden om att statschefen borde överta de uppgifter som talmannen har enligt 6 kap. 4 § första stycket RF (bet. 2009/10:KU27 s. 7 f.). I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till att Grundlagberedningen års regeringsform hade framhållit att de av statschefens funktioner som hade sin grund i kungens traditionella ställning som innehavare av regeringsmakten inte kunde förenas med ett parlamentariskt system. Av särskild betydelse var att statschefens roll vid regeringsbildningen fördes över till och dess organ. Statschefen skulle sålunda inte ha någon politisk makt men däremot behålla sin ställning som symbol för riket och sina representativa uppgifter. Utskottet såg ingen anledning att förorda en annan ordning än den nu gällande i detta avseende och avstyrkte därför motionsyrkandena. Senast utskottet behandlade motioner om att statschefen borde överta vissa av talmannens uppgifter och om att statschefen borde fråntas vissa uppgifter var (bet. 2013/14:KU18 s. 57). Utskottet avstyrkte då motionerna i förenklad ordning med hänvisning till betänkande 2011/12:KU15. I det betänkandet vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motsvarande motioner (bet. 2011/12:KU15 s. 13). Motioner om att statschefen ska överta vissa av talmannens uppgifter och om att statschefen ska fråntas vissa uppgifter har varit uppe till behandling i utskottet. I dessa delar vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna 2014/15:401 yrkandena 2–5, 2014/15:2909, 2015/16:2618 yrkande 2 och 2015/16:2641 yrkandena 2–5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att statschefen inte ska åtnjuta total åtalsimmunitet, med hänvisning till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 4 (V). m.fl. (V) begär i partimotion 2014/15:61 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda monarkens åtalsimmunitet i syfte att upphäva denna immunitet. Oavsett hur en statschef utses är det enligt motionärerna inte rimligt med total åtalsimmunitet.