bet · H401NU4 · 2016-11-17 00:00:00 — Vi menar att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin, som företagen givetvis ska bedrivas ekonomiskt effektivt. I de fall där viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav ska målsättningen i ägarstrategin ses över. Vidare pekar vi på att potentialerna för vidareförädling inom svensk industri generellt är stora, vilket skulle ge ett ökat antal arbetstillfällen, minska transporterna och öka exportintäkterna. Statliga bolag bör verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportintäkterna. Såväl skogsindustrin som gruv- och stålindustrin har potential att öka sin förädlingsgrad. Det är någonting som kan främjas genom en aktiv statlig styrning av de statliga företagen, ökad forskning och samverkan med det övriga näringslivet. Ett bra exempel på hur just samverkan mellan statliga bolag och det privata näringslivet kan fungera är affärssamarbetet mellan och . Samarbetet genererar tusentals arbetstillfällen i landet och bidrar till regional utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* Om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statliga bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. Jag anser därför att ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas med utgångspunkt i att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen ska bedrivas ekonomiskt effektivt. Det har emellertid framkommit att exempelvis flera verkställande direktörer för statliga bolag, bland andra , och , sitter i styrelserna för och dess organisationer, däribland och . Jag menar att detta är mycket märkligt, då dessa organisationer har bedrivit omfattande kampanjer mot regeringens politik, exempelvis när det gäller slopandet av ungdomsrabatten på anställningar och begränsningen av RUT- och ROT-avdrag. Särskilt paradoxalt blir detta förhållande när uttalat sitt aktiva motstånd mot statliga företag i sig. Enligt en rapport från fackförbundet lägger de statliga bolagen enorma summor på avgifter till . Enligt ST:s beräkningar handlar det om så mycket som . Jag menar att det dessutom är direkt olämpligt att näringslivets intresseorganisationer på det här sättet får en direkt gräddfil till de statliga bolagen. Vår syn är att samhällsägda företag bör uppträda neutralt och därför inte bör vara medlemmar i dylika intresseorganisationer. En väl fungerande infrastruktur är avgörande för industri, export, regional utveckling och människors resande. En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är enligt vår uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att , som är ett statligt bolag, ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. kommer jag till ett område eller en näringsgren där jag hämtat mitt levebröd före riksdagsuppdraget, nämligen skogen. Det statliga ägandet av skog är spritt. Ett av bolagen, , är största skogsägare och förvaltar mark. Jag menar att det statliga ägandet av skogsområden i stället bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget borde ha ett hållbart brukande av skogens resurser och inte bara avkastning som främsta mål. skulle gott kunna axla uppgiften att vara det bolag som samlar statens innehav av skogsmark. Vidare vill jag framhålla att detta bolag skulle kunna vara föredöme i konststycket att kombinera ett skogsbruk med andra samhällsintressen utan att för den delen äventyra framtida avverkningsnivåer eller kvalitet på skogsbeståndet. Sedan vill jag med bestämdhet hävda att en näringsgren som har till uppgift att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till inte ska styras av kvartalsrapporter. Det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande och brukande. Avkastningskraven för sådana bolag bör i stället följa , till exempel femårsperioder. Därför menar jag att ägardirektiven för de statliga bolag som ansvarar för naturresurser med längre omloppstid bör omarbetas i syfte att avkastningskraven ska följa . STYLEREF Kantrubrik \* När det gäller verksamhet har jag uppfattat tydliga signaler från orter där bolaget verkar att man väljer att avverka betydligt yngre skogsbestånd än vad man tidigare gjort. Här vill jag påpeka att avkastningen till staten har ökat trots att virkespriserna har gått ned. Det är ännu ett tecken på att bolaget har förändrat sin syn på hållbart brukande. Jag anser därför att bör återkomma till regeringen och förklara sitt agerande i denna fråga. Det finns en sak till som jag tycker att ägaren har försummat när det gäller ägarstyrning eller uppföljning. har genom sitt ägardirektiv ett uppdrag att sälja mark tills av den areal bolaget ägde då det bildades är avyttrad. Meningen var att försäljningen skulle leda till en ökad utveckling i glesbygd. I och dess uppdrag, RiR 2010:8, konstateras att regeringen dittills har varit för passiv i sin uppföljning av bolagets olika uppdrag. Regeringen har heller inte gjort någon uppföljning av konsekvenserna av markförsäljningsprogram. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man ännu inte har granskat hur en så omfattande försäljning av statlig egendom har fallit ut. Det är ett märkligt agerande oavsett färg på regeringar. till vårt flaggskepp . Det bolaget har mycket gott i sig, men det har även en mörk och mindre rolig historia bakom sig. Jag tänker lite på några motioner från Alliansen som jag har läst igenom och på hur man påstår att man har förbättrat styrningen av statliga bolag. Jag behöver bara säga Nuon - då slutar man nog att sträcka på sig. Gällande brunkolsförsäljningen kvarstår vår syn. Detta borde återkallas med tanke på många aspekter: hemligstämpling av material, klimatriskerna, de högst olämpliga köparna med mera. Listan skulle kunna göras lång. Samma sak är det när det gäller stämning av den tyska staten. Här kvarstår vår syn: Rättsstater ska inte hantera dylikt. Stora multinationella företag ska väl inte kunna stå över nationens politiska beslut när det gäller hälsa, miljö, arbetsrätt eller något annat som en nation anser vara viktigt för dess väl och ve. När det gäller rättsstater som och behöver man väl inga tvistlösningsmekanismer, utan ländernas rättsprocesser borde kunna lösa de här tvisterna. Jag ska prata lite om hos mig på hemmaplan. - vad väcker det för tankar hos er? För mig är högst förknippat med just . Bolaget har mage att försöka snuva orten på ytterligare arbetstillfällen. Jag talar givetvis om de 40 arbetstillfällen på fakturahanteringen som finns där . Man hotar med outsourcing, till och med utomlands. Det är ytterligare ett exempel där aktiv styrning av ägaren inte skulle skada. Samma sak är det när det gäller den torrlagda älvfåran vid Letsi och Vuollerim, som nämndes . Lite tappning av vatten i älvfåran skulle få stora positiva effekter för området. När det gäller de här orterna, som bidrar till vårt väl och ve, skulle man, om man ville, genom relativt små åtgärder kunna göra stor nytta för lokalbefolkningen i och Vuollerim. STYLEREF Kantrubrik \* Lite kuriosa: Jag kan nämna att jag träffade före detta arbetare som sa att det var på väg att hända någonting. Det gällde en brobyggnation och lite grann av den här tappningen. Men efter Nuonaffären blev det tyst. Det är lite kuriosa som jag nämner eftersom jag får stöd i den här frågan av ett parti. Det känns bra. Jag är i de flesta fall lydig när det gäller uppgjorda regler. Det innebär att jag tänker lyfta fram endast två reservationer även om jag tycker att alla våra reservationer är viktiga i det här fallet. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 9. Det är som så, , att man har infört en förbättring av styrningen av de statliga bolagen. Man kan titta på resan historiskt. Det fanns ingen dokumentation om hur det skulle gå till. Statsministern kunde lyfta på telefonluren och ringa för att ha bolagsöverläggningar. Man hittade inga papper i huset när man gick igenom det vid tillfälle. införde man målen om hållbarhet. Med det är det inte sagt att allting i världen är perfekt. Men om vi ska vara ärliga och prata om vad som gäller i verkligheten ska vi säga att de infördes . Det kom nya tillägg 2013. Sedan införde man den här mätningen 2014. Det har sedan fortsatt med den nuvarande regeringens och FN:s mål. Det är en resa där vi är på väg. Vi kommer någonstans. Visst är det så. Eller menar att jag ljuger när jag säger det? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Sedan skulle jag vilja fråga om tvistlösningen. Det är en rättsprocess. pratar vi om i . ställer frågan om den tyska staten har rätt att göra som man gör eller om har rätt att få pengar när en stat lägger om sitt energiprogram. Det är inget konstigt. Det har också hänt i när stängdes. Då gjorde man upp om en ekonomisk lösning. Eon fick en större del i , och fick sin del. Det är inget konstigt att man gör ekonomiska överenskommelser. Jag skulle vilja veta hur ser på det. De som är slutliga ägare i statliga bolag är ju vår befolkning. Ska man bara lämna dem därhän utan att pröva om de har rätt till en ekonomisk ersättning? Tack, , för att du begärde replik! Jag väntade mig faktiskt det. Då får jag en replikväxling med någon i alla fall. Först gäller det frågan om statlig styrning. Ja, det hände säkert någonting efter 2009. Men om regeringen hade varit samspelt borde väl någon ha kommit till KU och svarat på frågor. Statsministern undvek frågorna. Jag tycker att styrningen vad gäller Nuonaffär var kass, och det tror jag att du håller med om. Man kan kanske säga att det har hänt någonting, men ni tog över makten . Skulle inte ett parti som värnar om bolagsstyrning ha sett någonting ? Jag tycker inte att ni var bäst i klassen i alla fall. STYLEREF Kantrubrik \* Sedan gäller det tvistlösningsmekanismen. Om du hade lyssnat på mitt anförande skulle du ha hört vad jag sa när det gäller rättsstater som och . Jag håller med om att man ska titta på detta. Hur stor inverkan hade det? Och vad skulle så att säga en rättslig process landa i? Att det skulle finnas någon mekanism för länder vars statsskick är osäkra eller någonting annat skulle jag på något sätt kunna förstå. Men att och skulle behöva någon tvistlösningsmekanism för att reda ut detta håller jag inte med om. Jag håller med om att man ska titta på detta. Men jag tycker att de ordinarie processerna i rättsstaterna och borde kunna hantera det här. Vi behöver ingen tvistlösningsmekanism för det. Ja, vi kan tycka massor om saker och ting, även om vi har lika eller olika åsikter. Men vi får ju ta den verklighet som vi lever i. Det finns ett utarbetat system för hur man ska lösa saker och ting. Det finns en rättsmekanism, en tvistlösning, som länder ska använda sig av i fall där man behöver reda ut de ekonomiska förhållandena. Då tycker jag att man får använda den. Alternativet är att gå hem och att inte fråga alls. Jag vet inte om de som sitter på läktaren vill bli av med svenska skattemedel för att vi inte har ställt frågan om vi har rätt att få hem dem. Det är det som detta handlar om. sköter detta självt som bolag. Jag förstår liksom inte varför man inte skulle ställa frågan. Jag tycker inte att det är någonting konstigt över huvud taget. Vi har ju ett rättssystem i . Vi kan kanske tycka att vi inte behöver det heller, men någon nytta gör det. Det kommer alltid att behövas vid olika tillfällen. Det är bra att ha de här avtalen på plats för att man ska kunna lösa frågor de gånger man behöver göra det. Det är väl bra att det finns ett system för det. Sedan måste jag rätta igen. Det var inte 2009. Man satte igång ett arbete när man kom över till regeringsbyggnaden. Det tar lite tid. började man med hållbarhetsarbetet, och man arbetade fram de regler som skulle gälla för bolag. Jag håller med om att Nuonaffären inte alls var en bra affär. Det var en dålig affär. Skillnaden när det gäller det som tar upp om rättsmekanismen är att det fanns en marknad, och man såg inte att den ställde om. Helt plötsligt stänger de kärnkraft i . De får skiffergas från . Hela marknaden påverkas. Då gör man en investering som blir fel och dyrbar. Här vet vi att vi har möjligheter att få pengar. Då säger vi: Nej tack, vi ska inte ens pröva det. Det sättet att resonera förstår jag inte. Det är ingen nyhet vad jag tycker om tvistlösningsmekanismen. Det har jag sagt i tidigare debatter. Jag säger det igen. Det handlar om rättsstater som och . Det ska kanske fram någon sådan här process. Men en tvistlösningsmekanism som vi inte fullt ut har insyn i behövs inte i rättsstater. Det är min uppfattning. STYLEREF Kantrubrik \* Sedan är det bra att du, , tar upp det där med att bli av med skattemedel - det kanske finns lyssnare här och radiolyssnare. Du nämnde i ditt anförande att ni sålde delar av statligt ägda bolag. Ja, det gjorde ni. Du sa att man minskar statsskulden på det sättet. Men du glömde bort att nämna vad skattebetalarna tyckte om det. Ni sålde det som staten gemensamt äger, bolag eller delar av bolag. Ni sålde tillgångar från staten. Sedan sänkte ni skatten för de mest välbärgade i landet. Du glömde att nämna det och att ni sedan gick från regeringsställning med ett underskott i statsbudgeten. Det var ett underskott trots att ni hade sålt tillgångar. Det var ett underskott när året var slut. Skattesänkningarna gick till de mest välbärgade i landet. Du glömde att nämna det när du undrade vad skattebetalarna tycker om att man säljer våra gemensamma tillgångar. Liberalerna är socialliberala parti. Vårt parti vilar på en idé om att hålla två tankar i huvudet : ett socialt perspektiv för att värna de svagaste i samhället och ett liberalt perspektiv, eftersom vi älskar att se självständiga individer växa, utvecklas och starta företag. Kombinationen av dessa två perspektiv till en välbalanserad helhet är grunden till socialliberalismen. I balansen mellan det sociala och det liberala har vi en osviklig optimism och tilltro till människan och det samhälle som vi tillsammans har skapat för att upprätthålla medborgarnas fri- och rättigheter. Vi tror på människan, och vi tror att marknadsekonomin är en av de främsta formerna för individens självförverkligande, en marknadsekonomi som stärks av vissa kontrollmedel och ramar från det offentliga om förtroendet mellan individ och marknad skulle riskeras. Vi ser värdet i en stark offentlig sektor. Men i vårt perspektiv kan det aldrig vara statens uppgift att äga och driva företag. Vi kollegor i Alliansen anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att starta och äga företag. Företag ska ägas och drivas av människor, människor som vågar ta egna risker och förverkliga sina drömmar. Staten ska finnas där som ett skyddsnät om entreprenörens drömmar inte skulle slå in. Staten ska hjälpa den upp som har snubblat på sin resa. Vad staten inte ska göra är att lägga krokben för företagarna eller att använda sina omfattande resurser för att driva företag och konkurrera med det privata näringslivet. Staten ska inte heller använda de statliga företagen som en mjölkko när finansministern tömt ladorna för att bekosta en industrikansler eller starta ännu en diskussionsklubb för skattebetalarnas pengar. Jag har varit företagare, och jag känner företagandets förutsättningar. Jag känner dessa glädjeämnen, men jag kommer ihåg de gånger det var tungt att skapa jobb och tillväxt - de gånger då man inte enbart behövde sig mot en tung regelbörda utan dessutom behövde bevittna oskälig konkurrens från offentliga företag på en privat marknad. Det statliga företaget , som har omnämnts här ett antal gånger, är en stor fastighetsägare i många mindre samhällen hemma i mitt såväl som i landet i stort. Den långsiktighet och förutsägbarhet som vanligtvis brukar prisas när det gäller statligt ägande passar inte in i det här fallet. Jag kan inte säga att bolaget fungerar som en nödvändig och kompletterande aktör på en arena som måste stöttas upp av ett statligt ägande. Vad jag däremot kan säga är att företaget fungerar som mjölkko när regeringen beslutar om ännu en aggressiv utdelning för att dölja hålen i den egna budgeten. STYLEREF Kantrubrik \* Det är roligt och det är givande att driva företag. Problemet är när politiker väljer att driva företag med skattebetalarnas medel för det egna nöjets skull. Ett exempel är Tolkförmedling Väst i . Det är ett skrämmande exempel på hur offentliga aktörer kan slå undan benen för en hel bransch. Här måste vi från det offentliga ständigt vara vaksamma på konsekvenserna av vårt agerande. När vi i kammaren debatterar hur våra statliga bolag ska skötas kan det inte enbart vara ur perspektivet att skapa långsiktiga värden och att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare för dessa bolag. Perspektivet måste breddas till de bolag på marknaden som påverkas av det statliga ägandet. Måste staten exempelvis äga ett flygbolag som flyger till semestermål, ibland med en statssekreterare som vill ha några dagars semester? Måste staten äga en egen tågoperatör som ibland bedriver högljudd lobbying mot de egna ägarna? Måste staten äga fastighetsbolag och göra sitt yttersta för att utdela så mycket som möjligt av deras överskott innan regeringens egen utredare förbjuder vinster i välfärden? Med detta sagt kan jag och Liberalerna konstatera att staten kommer att kvarstå som en stor företagsägare . I de fall detta görs ska ägandet ske på ett exemplariskt sätt. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och det offentliga ska vara en aktiv och ansvarsfull ägare. I de fall bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. ska de statliga bolagen leda genom det goda exemplet och gå i bräschen när det gäller hållbarhet, öppenhet och ett inkluderande företagande. Alliansregeringens reformer inom exempelvis Global Reporting Initiative ska leva vidare, likaså arbetet med en jämnare styrelserekrytering när det gäller såväl erfarenhet och bakgrund som ålder och kön. Det statliga bolagsägandet är inget önskvärt för en liberal som tror på människan och på marknadens kapacitet. Om en mer effektiv samhällsservice kan nås genom ett minskat statligt ägande bör staten göra just detta. I vår alliansmotion nämner vi ett par exempel, men fler kan komma att bli aktuella framgent. Den gemensamma nämnaren här är att en eventuell försäljning ska ske på affärsmässiga grunder och att intäkterna ska användas för att betala av statsskulden. Detta är en mer ansvarsfull förvaltning av det offentligas resurser än att som politiker tro att man kan styra fria på en fri marknad. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till Alliansens motion 3123. Jag vill beklaga att inte deltar i debatten. Jag ser fram emot vår näringslivsdebatt . STYLEREF Kantrubrik \* (forts. § 13) Enligt de riktlinjer som beslutade om , alltså , ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag. Man ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. Man ska utöva förvaltningen av ett statligt ägt företag med utgångspunkt i uppsatta verksamhetsmål, aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Att man ska tillämpa statens ägarpolicy i dialog med övriga ägare om man äger något tillsammans med andra säger sig självt, liksom att Svensk kod för bolagsstyrning ska tillämpas. Vi i allianspartierna vill särskilt poängtera vikten av att dessa policyer och principer efterföljs. Vi kan väl konstatera att det blivit extra intressant att titta på dessa anvisningar, policyer och riktlinjer , när debatten om Postnord seglat upp rejält - detta med mycket få uttalanden av de ansvariga statsråden och om de problem som Postnord står inför och hur det är tänkt att Postnord ska fullfölja sitt grunduppdrag: att leverera paket och brev till invånarna. Vid en föredragning för utskottet anförde att PTS, , som ansvarig tillsynsmyndighet ska göra en utvärdering och att man därefter kommer att vidta erforderliga åtgärder om det visar sig att kvaliteten inte håller måttet. Jag måste ändå ställa en fråga, och jag hade gärna gjort det med närvarande här i kammaren. Vi är på väg in . är en månad när det krävs extra mycket av dem som ska leverera post i både brev- och paketform. Vi är många som vill skicka julkort och andra hälsningar. Frågan är om vi vågar göra det. Är det någon idé att köpa julfrimärken och hoppas att försändelserna verkligen kommer fram? Ska vi anlita budföretag och uppmuntra konkurrerande postföretag att visa framfötterna genom att leverera alla försändelser till jul? Eller blir det leveranser ända fram till påska? Det finns anledning att tro att ledningen för Postnord inte haft tillräcklig kontroll över den organisationskultur som skapats, antingen före sammanslagningen med den danska posten eller genom den, vilket gjort att enskilda medarbetare visat sig hantera postförsändelser helt utan respekt. Stormen som rasar på sociala medier, med otaliga berättelser om saker som aldrig nått mottagarna, är verkliga upplevelser som kommer till uttryck. Oavsett om det rör sig om ofullständiga sorteringssystem med inkörningsproblem eller just enskilda medarbetare med dåligt omdöme i fråga om hur de ska utföra sin uppgift behöver ledningen ta krafttag för att Postnord ska återfå allmänhetens förtroende. har i sin näringslivsmotion lagt ett yrkande på att en översyn bör göras av samtliga statliga bolags och myndigheters utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapande av nya affärsverksamheter. Självklart har det offentliga en viktig uppgift i att främja innovationer som kommer fram i svenska företag. De stora volymer som man kan upphandla gör mycket för landets ekonomi genom att skatter och avgifter från handeln kommer till del. Regeringen har lanserat en nationell upphandlingsstrategi som vad jag förstår ska medverka till och vara en naturlig del av verksamhetsutveckling av de upphandlande myndigheterna i stat, kommuner och landsting. Men är det endast myndigheterna som ska stå för den förnyelsen? Är det inte lika viktigt att de statligt ägda bolagen bidrar till inköp av nya, innovativa produkter och tjänster? STYLEREF Kantrubrik \* som gått har Saminvest skapats. Det är en fond-i-fond-lösning för statligt riskkapital som finansieras genom avveckling av två bolag, Inlandsinnovation och Fouriertransform. I utredningens betänkande framfördes förslag på en grön fond som skulle satsa särskilt på miljövänliga och hållbara företag. Men det beslutades inte att så skulle ske. Därför är det intressant att nu fått extra kapital att satsa på detta område. Det är naturligtvis bra för nya företagsidéer som kan skapas och få kapital därifrån. Men frågan som uppstår för mig är huruvida det var fler förslag från utredningen som inte beslutades av men som stoppades in lite här och där någon annanstans. Det har ju visat sig vara en trend hos nuvarande regering att om man inte får igenom sina förslag direkt hos så gör man om dem och ser till att de genomförs ändå. Det kunde vi se i fråga om stöd till företagsrådgivarna. Att det även pågår inte bara en smygsocialisering utan en återsocialisering av landet genom många av de åtgärder som regeringen vidtar i företagssammanhang är helt klart. Jag kan inte låta bli att ha funderingar kring några av de bolag staten äger, med anledning av det jag nämnt. På den lista på bolag som medföljer dagens betänkande står under ansvar endast ett med titeln "under avveckling". Det är AB Bostadsgaranti, som ägts av staten och Byggindustrier. Enligt hemsidan har det ingen aktiv verksamhet .