bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — På frågan om varför det dröjde till innan beslutet om myndighetschef fattades anförs i svaret att efter att den nuvarande regeringen tillträtt inleddes rekryteringsförfarandet med att en kravprofil togs fram och gemensambereddes , varefter tjänsten utannonserades. Den för att inkomma med intresseanmälan var som framgått . En första och en andra intervjuomgång genomfördes . angav referenser och referenser togs . Förslaget till regeringsbeslut gemensam- bereddes . Utskottet ställde följande kompletterande fråga. –Givet kravet på förtjänst och skicklighet, hur värderades den omständigheten att en utvärdering av då var ställföreträdande myndighetschef visade ett mycket stort missnöje med ledningen? I svaret från anges att rekryteringen har skett med utgångspunkt i kravprofilen med kravet på dokumenterat god chefs- och ledarerfarenhet som första kriterium. Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A3.2.3). I svaret anförs att efter de båda intervjuomgångarna rådde det ingen tvekan om att framstod som den starkaste kandidaten. Av referenstagningen framgick bl.a. att ansågs ha goda chefs- och ledaregenskaper. Utvärderingen av föranledde ingen annan bedömning. hade dessutom utöver befattningen på haft ett antal andra ledningsuppdrag. Sammantaget var den som bäst uppfyllde kraven i den kravprofil som upprättats för tjänsten. Utskottet vill inledningsvis påminna om sin tidigare uppfattning att granskningen i första hand bör inriktas mot ärendenas formella sidor och mot handläggningsfrågor. Såvitt gäller utnämningsmakten har granskningen därför 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. inriktats mot huruvida ärendehandläggningen stått i överensstämmelse med rådande bestämmelser och om regeringen beslutat inom ramen för sina befogenheter, medan det materiella innehållet i enskilda utnämningsbeslut inte har granskats. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet har i samband med tidigare granskning kunnat notera att det funnits en beredvillighet att som rutin i införa att kravprofiler som tas fram inför utnämningar tillförs akten i ärendet. I skrivelse 2008/09:43 om utnämningspolitiken anförde regeringen att efter en avslutad rekryteringsprocess läggs kravprofilen i akten, vilket får till följd att dokumentet blir en allmän handling som kan lämnas ut. Kravprofiler som upprättas inför en chefsrekrytering görs således offentliga. Utskottet noterar att det finns en kravprofil i det aktuella ärendet och ett underlag till grund för utnämningsbeslutet. Enligt regeringens bedömning var den som utnämndes den som bäst uppfyllde kraven i den kravprofil som upprättats för tjänsten. Utskottet har inga invändningar mot regeringens handläggning. 3.3 Tillsättande av ny generaldirektör vid I en anmälan till (dnr 3365-2014/15), bilaga A3.3.1, begärs att granskar regeringen och statsrådet mot bakgrund av att saknat ordinarie generaldirektör . I anmälan anförs att har en central roll i det svenska välfärdssystemet och att det är av avgörande betydelse att myndigheten uppfyller sina uppgifter. Det är allvarligt att regeringen har låtit passera sedan den tidigare generaldirektören aviserade sin avgång, utan att någon ordinarie efterträdare har utsetts. har angående tillsättningar som drar ut på tiden tidigare uttalat att en otillfredsställande tidsutdräkt i vissa fall kan förklaras av faktorer som regeringen inte råder över, t.ex. sjukdom eller att flera kandidater tackar nej. Utskottet har då också konstaterat att det är viktigt att regeringen i möjligaste mån strävar efter att genom planering undvika att tillsättning av höga tjänster drar ut . Det är i detta fall befogat att fråga sig om regeringens planering har hållit en tillfredsställande nivå. En effekt av att en tillsättning drar ut är också att förordnandet av en tillfällig myndighetschef får en allt mindre tillfällig karaktär, enligt anmälaren. Det bör utredas om processen för beslut om det långa tillfälliga förordnandet av chef för lever upp till de krav som ställs vid utnämning av myndighetschefer. När det gäller är det särskilt relevant att utreda om planeringen av den berörda tillsättningen lever 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. upp till budgetlagens krav på hög effektivitet och god hushållning i statliga Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior som upprättats inom , bilaga A3.3.2–3. Enligt 12 kap. 5 § första stycket regeringsformen anställs arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Av 12 kap. 5 § andra stycket regeringsformen (RF) framgår att det vid beslut om statliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen ska fästas avseende endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. överlämnade regeringen en skrivelse (skr. 2009/10:43) till om utnämningspolitiken, i vilken regeringen redovisade utvecklingen av utnämningspolitiken i fråga om chefer för myndigheter som lyder under regeringen. När det gäller kravprofiler bedömde regeringen att varje rekrytering av en statlig myndighetschef även fortsättningsvis borde göras med utgångspunkt i en kravprofil. bör innehålla såväl specifika krav utifrån verksamhetens behov som generella krav, t.ex. dokumenterat god ledarskapsförmåga och god kommunikativ När det gäller rekryteringsprocessen bedömde regeringen att varje rekrytering av en statlig myndighetschef även fortsättningsvis bör genomföras under ledning av det departement till vars verksamhetsområde myndigheten I fråga om intresseannonsering framgick av skrivelsen att regeringens målsättning, dvs. att intresseannonsering ska vara huvudregel, bör ligga fast. ett informationsmaterial med en presentation av huvuddragen i regeringens chefspolicy för myndigheterna (se bet. 2013/14:KU10 s. 112). framgår att regeringens utnämningspolitik ska präglas av förutsägbarhet, öppenhet och spårbarhet och att varje rekrytering av en statlig myndighetschef ska göras med utgångspunkt i ovannämnda moment, dvs. intresseannonsering som huvudregel vid rekryteringar samt användningen av I regeringens skrivelse 2009/10:43 Utnämningspolitiken (s. 18) anförs att regeringen ibland har behov av att korttidsanställa en myndighetschef. anledning till detta kan vara att den befintliga chefen har slutat och att rekryteringen av dennes efterträdare inte har slutförts vid avgångstillfället. normala i ett sådant läge är att regeringen anställer en vikarierande myndighetschef tills vidare, dock längst till dess att en ordinarie chef har 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Till vikarierande myndighetschef väljs i en sådan situation oftast någon bland den befintliga personalen på myndigheten i fråga. Av myndighetsförordningen (2007:515) följer att myndighetschefen alltid ska utse en ställföreträdare. Regeringen är dock inte bunden att utse ställföreträdaren till vikarierande myndighetschef, utan kan fritt välja den person som regeringen anser vara bäst lämpad. I skrivelse 2013/14:155 Regeringens förvaltningspolitik (s. 53) anförs att det inte är ovanligt att den individ som slutligen utses till ny myndighetschef har lämnat in sin intresseanmälan efter det datum som angetts i annonsen. Skälet till det kan vara att vederbörande sökts på något annat sätt, t.ex. genom ett externt rekryteringsföretag. I 1 kap. 3 § budgetlagen anges att i statens verksamhet ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas. I förarbetena (prop. 2010/11:40 s. 137, prop. 1995/96:220 s. 20, 82) anges att med hög effektivitet åsyftas att den statliga verksamheten bedrivs så att de mål har satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad. God hushållning innebär att onödiga utgifter undviks och att verksamheten bedrivs med hög produktivitet. Det innebär vidare att statens medel hanteras säkert och att statens tillgångar i övrigt och dess skulder förvaltas väl. Vidare anges i förarbetena att hög effektivitet i en verksamhet inte kan nås i en absolut bemärkelse. Detta markeras i lagtexten genom att uttrycket ”eftersträvas” används. När det däremot gäller god hushållning är kraven mindre relativa. Vissa minimikrav på ordning och sparsamhet måste uppfyllas. ”iakttas”. utsåg regeringen , som då var generaldirektör för , till rikspolischef. Regeringen utsåg till vikarierande generaldirektör för . Hon kom närmast från en tjänst som vikarierande överdirektör på samma myndighet. tillträdde som vikarierande generaldirektör och skulle enligt regeringens pressmeddelande på inneha posten tills regeringen hade utsett en ny generaldirektör för efter . utsåg regeringen enligt ett pressmeddelande på till ny generaldirektör för . Begler, närmast generaldirektör för , tillträdde . Enligt det underlag som lämnades till från i samband med granskningen av utnämningsmakten utannonserades tjänsten som generaldirektör för (bet. 2015/16:KU10 s. 296). Begler lämnade in sin intresseanmälan efter 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Fler än Begler kallades på intervju och externt verksamhet styrs av förordningen (2009:1174) med Myndigheten leds av en generaldirektör, och vid myndigheten finns en överdirektör. Vid myndigheten finns ett hade 12 044 årsarbetskrafter. Verksamheten består huvudsakligen av utredning, beslut och utbetalning av de förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. kassan är även expert- och kunskapsmyndighet inom sitt verksamhetsområde (SOU 2015:46 Skapa tilltro – Generell tillsyn, enskildas klagomål och det allmänna ombudet inom socialförsäkringen s. 52 f.). I budgetpropositionen anförs att myndigheten genomgick en omorganisation där ledningen och styrningen av verksamheten har gått från fokus på ett internt produktionsinriktat perspektiv till att i större utsträckning utgå från individens behov. en av de viktigaste aktörerna i sjukskrivningsprocessen. konstatera att det finns brister i utrednings- och Flera år med stigande volymer inom framför allt sjukförsäkringen har ökat trycket på administration. Myndigheten har svårt att utföra sitt uppdrag inom sjukförsäkringen fullt Regeringen har förståelse för att stora volymer tynger handläggningen men vill betona att det även i tider med stora volymer är viktigt att värna försäkringen och att utföra den försäkringsmässiga prövningen i enlighet med För att stärka handläggningen av sjukförsäkringen föreslog regeringen att skulle tillskjutas i 2015/16:1 utg.omr. 10 s. 26, 32, 58). granskade utskottet statsminister agerande vid tillsättningar eller omförordnanden av höga tjänster (bet. 2005/06:KU20 s. 184 I anmälan anfördes att statsministern hade för vana att på ett för myndigheterna ofta skadligt sätt dra ut när höga tjänster skulle tillsättas eller omförordnas. Utskottet konstaterade att en otillfredsställande tidsutdräkt i anställningsförfarandet i vissa fall kan förklaras av faktorer som regeringen inte råder över, t.ex. sjukdom eller att flera kandidater tackar nej. de fem fall som utskottet granskat fann utskottet inte anledning till anmärkning mot regeringens hantering av tjänstetillsättningarna. framhålla vikten av att regeringen i möjligaste mån strävar efter att genom planering undvika onödig tidsutdräkt vid tillsättning eller omfördelning av 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: –Utskottet önskar en redogörelse för rekryteringsförfarandet när det gäller vikarierande generaldirektör () för och hur det rekryteringsförfarandet förhåller sig till riktlinjerna för utnämning av myndighetschefer. –Vilken bedömning gjordes av hur den förhållandevis långa tid som hade vikarierande generaldirektör påverkade verksamhet? –Utskottet önskar en redogörelse för rekryteringsförfarandet när det gäller ny generaldirektör för (efter ) och hur det rekryteringsförfarandet förhåller sig till riktlinjerna för utnämning av myndighetschefer. Redogörelsen bör inbegripa uppgifter om när lämnade tjänsten som generaldirektör för , när tjänsten utannonserades, sista dag för att inkomma med intresseanmälan och när Begler inkom med sin intresseanmälan. –Vilka var skälen för dröjsmålet i utnämningen av ny generaldirektör för ? –Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och innehållet i denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A3.3.2). I svaret anförs att vid rekryteringen av myndighetschefer är den främsta utgångspunkten regeringens skrivelse Utnämningspolitiken (skr. 2009/10:43). Skrivelsen innehåller även ett avsnitt om korttidsanställningar som myndighetschef. Det normala när en generaldirektör lämnar sitt uppdrag är att en vikarierande myndighetschef anställs tills vidare, dock längst till dess att en ordinarie generaldirektör har rekryterats. utsågs till vikarierande generaldirektör och tillträdde den l . var vikarierande överdirektör vid . Det innebar att hon var den ordinarie myndighetschefens ställföreträdare. Hon hade lång erfarenhet av verksamhet och av ledningsarbete inom myndigheten. Grivas bedömdes kompetent och lämplig för uppdraget som vikarierande generaldirektör. I svaret anförs att en myndighet inte bör ledas av en vikarie än nödvändigt. Det är dock sällan möjligt att på förhand bedöma hur länge en myndighet kommer behöva en vikarierande myndighetschef. En person som utses till vikarierande generaldirektör måste därför ha förutsättningar att fullgöra ett sådant uppdrag även under en , vilket bedömdes ha. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. I svaret redovisas rekryteringsförfarandet när det gäller ny generaldirektör för . I redogörelsen anförs att utsågs till rikspolischef och avslutade sin anställning som generaldirektör vid . Rekryteringsförfarandet påbörjades –då en kravprofil togs fram och bereddes inom . gjordes avrop från ramavtal för djupintervjuer. Anställningen som generaldirektör för utlystes genom annons . I annonsen angavs som sista dag för intresseanmälan. april–maj intervjuades ett antal kandidater. Parallellt med detta kontaktade det anlitade rekryteringsföretaget ytterligare kandidater. En av dessa var . Därefter genomfördes ytterligare intervjuer och tester. bedömde politiska ledning vilken kandidat som kunde anses lämpligast och beredningen av ett förslag till regeringsbeslut om ny generaldirektör för påbörjades inom . formella intresseanmälan inkom , och avslutades beredning av förslaget till regeringsbeslut om tillsättande av ny generaldirektör. Det genomfördes även en säkerhetsprövning –. I ett regeringsbeslut utsågs till generaldirektör för . Hon tillträdde anställningen den l . På frågan om skälen för dröjsmålet i den aktuella utnämningen anförs i svaret att det är angeläget att utnämningar av generaldirektörer sker utan onödiga dröjsmål. Det är självfallet också angeläget att en rekryteringsprocess får ta den tid som behövs för att finna en kandidat som i så hög grad som möjligt svarar mot uppställda krav. För att uppnå detta vid rekryteringen av ny generaldirektör för krävdes vissa kompletterande åtgärder, vilket förlängde rekryteringsförfarandet. Utskottet ställde följande kompletterande frågor. –Utskottet önskar ett mer utvecklat och förtydligat svar på utskottets tidigare fråga om vilken bedömning som gjordes av hur den förhållandevis långa tid som hade vikarierande generaldirektör påverkade verksamhet. –Av svaret framgår att utsågs till rikspolischef och att rekryteringsförfarandet för ny generaldirektör påbörjades –. Av vilka skäl påbörjades inte rekryteringsprocessen direkt när det blev känt att skulle sluta? –Hur tillvaratogs resultatet från rekryteringsprocessen fram t.o.m. ? 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. –I svaret anförs att vissa kompletterande åtgärder krävdes. Vilka kompletterande åtgärder var det som krävdes? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A3.3.3). I svaret anförs att inte har fått några andra indikationer än att verksamhet fungerade väl under tid som vikarierande generaldirektör. I svaret anförs att arbetet med framtagandet av kravprofilen påbörjades . Arbetet avstannade dock eftersom det i Social- departementet var nödvändigt att prioritera andra arbetsuppgifter med anledning av att beslutat att bifalla de borgerliga partiernas förslag till utgiftsramar . Resultaten av de intervjuer och tester som genomfördes värderades allt eftersom de blev klara. När samtliga resultat fanns tillgängliga genomfördes en slutlig utvärdering. De kompletterande åtgärder som avses i det tidigare lämnade svaret är rekryteringsföretagets kontakter med ytterligare kandidater samt de ytterligare intervjuer, referenstagning, tester och därmed sammanhängande arbete som behövde genomföras med anledning av dessa kontakter. Granskningen har visat att det inte finns skäl för utskottet att anlägga några synpunkter. 3.4 Förra regeringens agerande avseende samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd m.m. I en anmälan som inkommit till (dnr 1276-2015/16), bilaga A3.4.1, begärs en granskning av hur den dåvarande regeringens beslut att underteckna ett tilläggsprotokoll till PFF och ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd förhåller sig till regeringsformens regler om över- läggning med och information till . Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom (och Försvarsdepartementet), bilaga A3.4.2. Promemorian från har sekretessmarkering. Vidare har utskottet hållit en sluten utfrågning med tidigare utrikesminister . Delar av utfrågningen finns i bilaga B9. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. samverkar med Nato inom samarbetet Partnerskap för fred (PFF) och () (departements- promemorian Samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd, Ds 2015:39 s. 25 f.). är ett aktivt partnerland och vårt samarbete med Nato inom PFF har gradvis utvecklats och fördjupats. deltar aktivt i utbildningar och övningar och har även stått värd för sådana aktiviteter. samarbetar också med Nato genom deltagande i Natoledda internationella insatser. Utöver det militära samarbetet är en aktiv partner inom Natos civila beredskapsarbete. Nato har för PFF-samarbetet utvecklat försvarsmaktsplanerings- mekanismen Planning and Review Process (PARP), i vilken deltar . PARP har även beskrivits som partnerskapsländernas förmåge- utvecklingsprocess (prop. 2012/13:112 s. 23). PARP syftar till att öka möjlig- heterna till samverkan mellan Nato- och partnerländerna. beslutade och 2012 att anta ett PARP-mål om värdlandsstöd med innebörden att skulle utveckla och implementera ett koncept för värdlandsstöd, vilket bl.a. omfattade att förhandla ett avtal om värdlandsstöd med Nato. Nato har, enligt departementspromemorian, ingått drygt 25 sam- förståndsavtal om värdlandsstöd med olika medlems- och partnerländer, däribland våra nordiska grannar. Efter inbjudan från Nato bemyndigade regeringen att förhandla ett samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd och regeringen beslutade sedermera, , att skulle underteckna det framförhandlade avtalet, Fö2014/91/SI (delvis). Av dåvarande försvarsminister svar på en skriftlig fråga (2013/14:555) framgår bl.a. att det var regeringen som 2010 och 2012 beslutade att anta ett s.k. partnerskapsmål inom ramen för Partnership for Peace Planning and Review Process (PARP) som anger att ska utveckla och implementera ett koncept för att erbjuda värdlands- stöd till utländska trupper som leds av Nato samt Natopersonal som, på svensk inbjudan, verkar på svenskt territorium. Partnerskapsmålet omfattade även att förhandla ett samförståndsavtal (Memorandum of Understanding) rörande principiella bestämmelser för värdlandsstöd. Vidare framgår av frågesvaret att Försvarsmakten utarbetat ett koncept för värdlandsstöd och därmed till del uppnått det aktuella partnerskapsmålet. Konceptet innehåller rutiner för hur värdlandsstöd planeras och genomförs inom Försvarsmaktens övnings- och insatsverksamhet. Försvarsmakten hade även mottagit en inbjudan från Nato att inleda förhandlingar om ett samförståndsavtal och hade inkommit med en framställan om bemyndigande att inleda förhandlingarna med Nato. Framställan var vid tiden för frågesvaret under beredning inom . 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. , som undertecknades , träder i kraft när har underrättat Nato om att alla nödvändiga åtgärder för avtalets ikraftträdande har fullgjorts (Ds 2015:39 s. 25). Avtalet blir emellertid tillämpligt endast i de fall Nato genomför verksamhet i på inbjudan av som värdnation. Det krävs således först ett nationellt beslut om att ta emot Nato i något avseende. Inom PFF-samarbetet finns ett avtal som reglerar statusen för ett lands styrkor när de befinner sig på en annan avtalsparts territorium, även kallat PFF (avtal mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor). anslöt sig till PFF liksom till dess tilläggsprotokoll rörande verkställighet av dödsstraff, dock med en reservation mot den möjlighet avtalet ger för utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium. tillkom ett kompletterande tilläggsprotokoll till PFF som reglerar den rättsliga statusen för militära Natohögkvarter och för deras militära och civila personal inom parternas territorier. Protokollet har undertecknats av 28 länder: , , , , och , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . De nämnda staterna har alla för- utom , , , , , och också godkänt eller ratificerat protokollet. I samband med förhandlingarna om samförståndsavtalet om värdlandsstöd framkom, enligt departementspromemorian, att en förutsättning för att kunna underteckna avtalet var att hade anslutit sig till det kompletterande tilläggsprotokollet. Regeringen beslutade att detta skulle undertecknas, dock med samma reservation mot möjligheten för utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium som avgavs vid anslutningen till PFF , UF2014/41500/UD/SP. Protokollet, som under- tecknades , träder i kraft när deponerat sina anslutningsinstrument till . Såväl samförståndsavtalet om värdlandsstöd som det kompletterande tilläggsprotokollet förutsätter vissa författningsändringar innan de kan god- kännas. I departementspromemorian Samförståndsavtal med Nato om värd- landsstöd (Ds 2015:39) föreslås dels att avtalen ska godkännas, dels de ändringar i lag och förordning som ett svenskt godkännande föranleder. De lagändringar som föreslås i departementspromemorian finns i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m., trafikskadelagen (1975:1410) samt skyddslagen (2010:305). I departementspromemorians konsekvensbedömning (Ds 2015:39 s. 107 f.) framgår bl.a. att värdlandsstödsavtalet är ett övergripande avtal som innehåller grundläggande procedurer inklusive juridiska och finansiella principer för att ge och ta emot stöd, och tydliggör ansvarsfördelningen mellan , Nato och andra länder som kan tänkas bidra med stöd vid en Natoledd militär 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. verksamhet i eller från . Genom värdlandsstödsavtalet, tillsammans med det kompletterande tilläggsprotokollet, etableras således ett ramregelverk som kommer att underlätta och öka förutsättningar att effektivt kunna ge och ta emot militärt stöd från Nato vid kris eller konflikt i eller i närområdet, samt underlätta för att utgöra värdland för andra ömsesidigt överenskomna militära aktiviteter, t.ex. internationella övningar. nuläget behöver Försvarsmakten förhandla och ingå en rad avtal inför varje Processen är ofta komplex och tidskritisk samt föranleder betydande administrativt arbete. Det finns därför en risk att det kan uppfattas som mer komplicerat att vid behov bedriva verksamhet i jämfört med de länder som redan har ett värdlandsstödsavtal på plats. ikraftträdande minskas denna risk och det blir lättare att bedriva viktig verksamhet i , t.ex. Natoledda övningar. Att öva med samarbets-