bet · H401TU5 · 2016-11-25 00:00:00 — Detta innebär dock inte ett hinder för uppsägningar av ekonomiska, tekniska eller organisatoriska skäl, där förändringar av arbetsstyrkan ingår. I MBL finns även bestämmelser om att när en arbetstagares anställningsavtal och anställningsförhållanden har övergått till en ny arbetsgivare är den nya arbetsgivaren från övergången skyldig att tillämpa anställnings-villkoren i det kollektivavtal som gällde för den tidigare arbetsgivaren, om inte kollektivavtalets giltighet har löpt ut eller ett nytt kollektivavtal har börjat gälla för de övertagna arbetstagarna. Utskottet kan även konstatera att i linje med den svenska arbetsmarknadsmodellen har berörda arbetstagarorganisationer rätt till information om och har möjlighet att påverka planeringen av upphandlingar inom ramen för samverkan eller med stöd av MBL. Frågor om övergång av verksamhet omfattas av den s.k. primära förhandlingsskyldig-heten. I de fall en arbetsgivare inte skulle vara bunden av något kollektivavtal är arbetsgivaren ändå skyldig att ta initiativ till förhandling med alla berörda arbetstagarorganisationer i frågor som rör övergång av verksamhet. Utskottet noterar även att enligt gäller reglerna om övergång av verksamhet inte bara i de fall där det är fråga om ett direkt avtalsförhållande mellan två företag utan även när två företag efter varandra i en offentlig upphandling har tilldelats driften av en verksamhet. När en offentlig upp-handling leder till en övergång av verksamhet i den mening som avses i LAS blir leverantören skyldig att ta över personalen. Arbetsmarknadens parter har också möjlighet att i kollektivavtal närmare reglera vad som ska gälla arbets-tagarnas rättigheter vid övertagande av personal när en annan arbetsgivare ska ta över verksamheten. När det gäller sociala och arbetsrättsliga hänsyn hänvisar regeringen i före-liggande proposition till propositionen Nytt regelverk om upphandling och att det där i samtliga upphandlingslagar lämnas förslag till bestämmelser om miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn som även inbegriper bestämmelser om särskilda arbetsvillkor för att fullgöra kontrakt. Utskottet delar regeringens uppfattning att mot bakgrund av att sådana bestämmelser föreslås gälla för upphandlingar i allmänhet, inbegripet upphandlingar av tjänstekontrakt för kollektivtrafik på buss och spårvagn, bör de även göras tillämpliga vid upp-handlingar av sådan kollektivtrafik som omfattas av lagstiftningsförslagen i föreliggande proposition. Enligt utskottets mening finns det därmed inte fog för att införa arbetsrättsliga särregler specifikt för upphandling av kollektiv-trafiktjänster. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det i artikel 4.5 i EU:s kollektivtrafikförordning, som är direkt tillämplig i alla medlemsländer, stad-gas att de behöriga myndigheterna, utan att det påverkar tillämpningen av nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning, inklusive kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter, får kräva att de utvalda kollektivtrafik-företaget erbjuder den personal som tidigare anställts för att tillhandahålla tjänsterna samma rättigheter som den skulle ha haft i samband med en överlåtelse enligt direktiv /23/EG. I samma artikel stadgas även att om de behöriga myndigheterna kräver att kollektivtrafikföretag ska följa vissa sociala normer ska anbudshandlingarna och avtalen om allmän trafik innehålla en förteckning över den berörda personalen samt klara och tydliga uppgifter om deras avtalsenliga rättigheter och de villkor på vilka arbetstagarna anses bli knutna till tjänsterna. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att bestämmelsen följaktligen överlämnar till den behöriga myndigheten att bedöma om det i upphandlingen ska ställas krav på övergång av personal eller inte. Utskottet anser liksom regeringen att något förtydligande i lagtext om artikelns innehåll därmed inte är nödvändigt. Utskottet vill avslutningsvis framhålla vikten av att upphandlande myndig-heter och enheter ska ha goda möjligheter att använda offentlig upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål som att främja innovation, syssel-sättning och social integration. Den nya som inrättades har därför ett viktigt uppdrag i att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Detta innefattar bl.a. att verka för en rättssäker, effektiv, socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för med-borgarna och näringslivets utveckling. Stödet ska även bidra till att en ökad social hänsyn kan tas i upphandlingar. Sammantaget och mot bakgrund av vad utskottet här har anfört föreslår utskottet att antar regeringens lagförslag och avstyrker motionen. Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik, med den ändringen att punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 2. lag om ändring i lagen (0000:000) om offentlig upphandling, 3. lag om ändring i lagen (0000:000) om upphandling inom försörjningssektorerna, 4. lag om ändring lagen (0000:000) om upphandling av koncessioner och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:28 punkterna 1–4 och motion 2016/17:3514 av m.fl. (V). Jag vill inledningsvis framhålla att det är positivt att de förslag till regel-ändringar som presenteras i regeringens proposition om upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster utgår från EU-direktivens uttalade syfte att upp-handlande myndigheter och enheter ska få bättre möjligheter att använda offentlig upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål som skyddet av miljön, högre resurs- och energieffektivitet samt att främja innovation, sysselsättning och social integration. Jag vill dock framhålla att det är mycket otillfredsställande att se de problem som finns när det gäller miljö-, social- och arbetsrättsliga hänsyn vid upphandlingar av kollektivtrafiktjänster liksom inom andra tjänsteområden. Möjligheten att skydda personalen vid byte av entreprenör stärks , men för att ytterligare garantera arbetstagarnas rättigheter vill se ytterligare lagförslag för att garantera arbetstagarnas rättig-heter vid verksamhetsövergångar. Problemen på området är uppenbara och det har förekommit flera fall där en ny entreprenör vunnit en upphandling av kollektivtrafiken i ett län och där detta sedan har medfört att alla anställda hos den tidigare entreprenören sägs upp med hänvisning till arbetsbrist. Detta innebär i sin tur att den nya entreprenören inte har någon skyldighet att ta över personalen. De anställda har därmed vid upprepade tillfällen tvingats att söka om sina tjänster utan några garantier om att få en ny anställning. Jag anser inte att detta är acceptabelt. Även om många av de anställda vanligtvis erbjuds jobb hos den nya entreprenören, kan denna välja ut vilka som får fortsätta arbeta, och detta kan ske utan hänsyn till gällande turordningsregler. De som är anställda i offentligt upphandlade verksamheter förlorar därmed i praktiken den anställningstrygg-het som de har rätt till enligt lagen om anställningsskydd (LAS). Jag vill framhålla att turordningsreglerna och rätten till återanställning är till för att skydda arbetstagarna från godtyckliga uppsägningar. Att detta skydd ska finnas är särskilt viktigt för äldre anställda, men också för fackliga företrädare, skyddsombud och anställda som använder sin lagliga rätt att vara frånvarande på grund av t.ex. politiska uppdrag. Jag anser även att det finns en uppenbar risk för att de som är anställda i upphandlade verksamheter inom kollektiv-trafiken blir rädda för att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag eller på annat sätt riskera att betraktas som obekväma av arbetsgivaren, eftersom detta skulle kunna leda till att de förlorar jobbet vid nästa upphandling. Mot denna bakgrund anser jag att det är angeläget att regeringen återkommer med förslag till ändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen, lagen om anställningsskydd (LAS) och lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL), samt i lagen om offentlig upphandling () i syfte att skydda anställda mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar av kollektivtrafiktjänster. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M) anför: Utgångspunkten för vårt ställningstagande när det gäller den föreliggande propositionen är densamma som vi har gett uttryck för i en avvikande mening i trafikutskottets yttrande 2016/17:TU2y till finansutskottet med anledning av regeringens proposition 2015/16:195 Nytt regelverk om upp-handling. Eftersom propositionen som utskottet behandlar i detta ärende inte omfattar förslag som direkt berör den del i vilken vi invänder men likväl hänvisar till och som är delvis avhängigt proposition 2015/16:195 avlägger vi i detta ärende endast ett särskilt yttrande. Vi inom Alliansen vill framhålla att det är rimligt att, i samband med offentlig upphandling, vid behov kunna ställa sociala krav på den s.k. hårda kärnan, alltså det som rör arbetstid, lön och semester. Vi kan konstatera att krav på skäliga arbetsvillkor för de som utför offentligt upphandlade tjänster handlar om att säkerställa att skattemedel används på ett ansvarsfullt sätt. Det handlar också om ett ansvarstagande gentemot löntagare och alla de företag som agerar seriöst. Vi kan konstatera att den redan gällande lagstiftningen ger vissa möjligheter att ställa sociala krav, men inom Alliansen utesluter vi inte ytterligare lagstiftning eller andra åtgärder för att säkra goda arbetsvillkor. Detta måste dock enligt vår uppfattning ske på ett sätt som värnar små och innovativa företags möjligheter att delta i offentlig upphandling såväl inom kollektivtrafiktjänsteområdet som inom andra tjänsteområden. Regeringens förslag i proposition 2015/16:195 om nytt regelverk vid upp-handling är när det gäller villkor enligt kollektivavtal så utformat att det enligt vår bedömning inte kan ligga till grund för lagstiftning. Detta anser vi har bäring på såväl kollektivtrafiktjänster som andra tjänsteområden. När det gäller mindre företags förutsättningar att konkurrera i offentliga upphandlings-förfaranden noterar vi att det inom taxibranschen finns många enmans- eller fåmansföretag som har större taxibolag som samarbetsorganisationer och där dessa lägger anbud i upphandlingar. Ett mindre åkeri som är anslutet till någon av de större taxiorganisationerna skulle därmed inte få köra färdtjänst även om alla krav förutom kravet på kollektivavtal uppfylls. Sammantaget anser vi inom Alliansen att regeringens förslag om att det ska ställas krav på villkor i nivå motsvarande kollektivavtal när det gäller lön, arbetstid och semester innehåller en rad inbyggda problem som skulle leda till tillämpningssvårigheter och oönskade konsekvenser, inte minst inom kollektivtrafiktjänsteområdet. Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster (S, MP) (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi vill i sammanhanget framhålla hur viktigt det är att det alltid ska tas social- och arbetsrättsliga liksom miljömässiga hänsyn vid upphandlingar av kollektivtrafiktjänster liksom inom andra tjänsteområden. I de fall där upphandlingar resulterar i att en annan entreprenör övertar ansvaret för en verksamhet måste den personal som berörs kunna känna trygghet i sitt arbete och att anställningen fortsätter genom att personalen tas över vid verksamhets-övergången. Vår uppfattning är att frågor om att ta över personal vid verk-samhetsövergång är viktiga och att de är det oavsett vilken bransch en upp-handling rör. Den föreliggande propositionen tar sikte på upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster och det föreslås inte några särskilda särregler för detta när det gäller den typ av arbetsrättsliga frågor som tas upp i motion 2016/17:3514. Motsvarande frågor behandlas däremot i propositionen 2015/16:195 Nytt regelverk om upphandling som bereds av finansutskottet och behandlas i betänkande 2016/17:FiU7. Vi vill i sammanhanget påminna om att utskottet har lämnat ett yttrande till finansutskottet med anledning av propositionen om ett nytt regelverk om upphandling och att utskottet i detta bl.a. framhöll att det vid upphandlingar behöver ställas krav på sjysta villkor och att det blir konkurrens på lika villkor för företagen samt att det inte är rimligt att det ska gå att konkurrera med villkor som innebär att företag premieras om de ger dåliga villkor till anställda. Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster (SD) Per Klarberg (SD) och (SD) anför: Utgångspunkten för vårt ställningstagande när det gäller den föreliggande propositionen är densamma som vi har gett uttryck för i en avvikande mening i trafikutskottets yttrande 2016/17:TU2y till finansutskottet med anledning av regeringens proposition 2015/16:195 Nytt regelverk om upp-handling. Vi sverigedemokrater vill liksom tidigare framhålla att för många enmans- och småföretagare är deltagande i offentliga upphandlingar en absolut förut-sättning för att få verksamheten att gå runt, och vi anser därför att krav på kollektivavtal för att ställa upp i offentliga upphandlingar inom såväl kollek-tivtrafiktjänster som andra tjänsteområden skulle medföra stora problem. Vi vill också liksom tidigare framhålla den konsensus som varit rådande på den svenska arbetsmarknaden om hur villkor och regler sätts och som varit särskilt gynnsam för : nämligen den svenska modellen där arbetstagare och arbetsgivare tillsammans kommer överens. Det är därför vår uppfattning att upphandlingar av kollektivtrafiktjänster även fortsättningsvis ska bygga på denna väl fungerande modell. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:28 Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (0000:000) om offentlig upphandling. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (0000:000) om upphandling inom försörjningssektorerna. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (0000:000) om upphandling av koncessioner. 2016/17:3514 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen, lagen om anställningsskydd (LAS) och lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL), samt i lagen om offentlig upphandling (), i syfte att skydda anställda mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar av kollektivtrafiktjänster, och detta tillkännager för regeringen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft i fråga om 1 kap. 3 § och i övrigt . För upphandlingar som avser tjänstekontrakt för kollektivtrafik på järnväg, med tunnelbana och på vatten som har påbörjats före ikraftträdandet gäller den upphävda lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och den upphävda lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Lagen tillämpas inte på upphandlingar av tjänstekoncessioner för kollektivtrafik som har påbörjats före ikraftträdandet. har det hållits en mycket viktig och grundläggande debatt i om ett av de stora problem vi ser med EU. Arbetsvillkor dumpas, inte minst inom transportområdet. Både i taxinäringen och i åkerinäringen ser vi hur sunda företag slås ut på grund av försämringarna på arbetsmarknaden och den vilda västern som vi nu ser. Det är mycket tråkigt att de borgerliga partierna tillsammans med i finansutskottet har valt att avstyrka förslaget om krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling. Om regelförändringen hade gått igenom hade vi nu på ett bättre sätt fått ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. I det betänkande från trafikutskottet som vi nu debatterar läggs det dock fram förbättrande förslag när det gäller upphandling av kollektivtrafiktjänster. Det handlar bland annat om att koncessioner ska tillämpas vid upphandling av kollektivtrafiktjänster samt att vi ska få bättre miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster. Det är positivt. Det har sagts att det kommer att stärka arbetstagarnas rättigheter vid byte av entreprenör. Men för att ytterligare stärka arbetstagarnas rättigheter vill se ett lagförslag som handlar om att garantera arbetstagarnas rättigheter just vid verksamhetsövergångar. Det har förekommit många fall där en ny entreprenör har vunnit en upphandling av kollektivtrafiken i ett län och detta sedan har medfört att alla anställda hos den tidigare entreprenören har sagts upp med hänvisning till arbetsbrist. Det innebär i sin tur att den nya entreprenören inte har någon skyldighet att ta över personalen. De anställda har därmed vid upprepade tillfällen tvingats att söka om sina tjänster utan några garantier om att få en ny anställning. Detta är oacceptabelt på många sätt. Även om många av de anställda vanligtvis erbjuds jobb hos den nya entreprenören kan denna just välja ut vilka som får fortsätta att arbeta. Det kan ske utan hänsyn till gällande turordningsregler. De som är anställda i offentligt upphandlade verksamheter förlorar därmed i praktiken den anställningstrygghet som de har rätt till enligt lagen om anställningsskydd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster Turordningsreglerna och rätten till återanställning är till för att skydda arbetstagarna. Det här skyddet är särskilt viktigt för de äldre anställda. I dagens läge premieras du som anställd ofta när du är ung och stark och springer fort på arbetet. Fönstret för hur du får vara i samhället och vilka egenskaper du får ha på arbetsmarknaden har snävats in. Som nyliberalerna säger utan att kanske tänka på att det är denna ideologi de lever efter: Du ska ha lätt att lära in, men du behöver inte ha mycket kunskaper. Med detta tankesätt tar vi bort yrkesstoltheten hos människor, och vi behöver framför allt just de äldres kunskaper i arbetslivet. Vi har behov av ett arbetsliv för alla. Detta förfarande att nyanställd personal vid byte av entreprenör riskerar att inte bli återanställd drabbar också fackliga företrädare, skyddsombud och anställda som använder sin lagliga rätt att vara frånvarande på grund av till exempel politiska uppdrag. Det är väldigt viktigt att inte urholka skyddet för just detta exakt nu när arbetsgivarna har flyttat fram positionerna till orimlighetens gräns. Vi behöver ett stärkt skydd för just arbetsrätt, och vi behöver stärka upp den kampen för att få jämvikt på arbetsmarknaden igen. Det märks inte minst på kvaliteten i samhällsservicen och samhällets uppbyggnad, en kvalitet som urholkats alltmer , att den här bristen på jämvikt råder. Det finns en uppenbar risk för att anställda i upphandlade verksamheter inom kollektivtrafiken blir rädda för att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag eller på annat sätt riskera att betraktas som obekväma av arbetsgivaren eftersom detta skulle kunna leda till att de förlorar jobbet vid nästa upphandling. Trots det förbättrade skydd som vi nu ser för arbetstagaren vid byte av entreprenör vill jag ändå yrka bifall till vår reservation om att stärka skyddet ytterligare. Just i den arbetsrättsliga lagstiftningen, alltså lagen om anställningsskydd, LAS, lagen om medbestämmande i arbetslivet, MBL, samt lagen om offentlig upphandling, vill vi stärka skyddet just mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar av kollektivtrafiktjänster. I förrgår på nyheterna rapporterades det om hur svårt det börjar bli i flera regioner att anställa nya busschaufförer och lokförare, mycket på grund av pensionsavgångar. Flera avgångar har ställts in , bland annat på tåg i Bergslagen. Den här svårigheten att rekrytera nya busschaufförer och lokförare försvårar också arbetet med fördubblingsmålet i kollektivtrafiken. Om det ska vara attraktivt att arbeta som lokförare och busschaufför måste vi stärka skyddet för arbetstagaren vid eventuellt byte av entreprenör samt se till att de fackliga representanterna och skyddsombuden ständigt kan arbeta för en bättre arbetsmiljö och återupprätta en bättre balans mellan arbetsgivare och arbetstagare. Vi behandlar nu förändringar i lagen om kollektivtrafik, lagen om offentlig upphandling, lagen om upphandling inom försörjningssektorn och lagen om upphandling av koncessioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Upphandling av vissa kollektivtrafiktjänster Inledningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Egentligen är inte utskottets förslag något särskilt konstigt, utan det är snarare anpassningar av svensk lagstiftning i relation till tre nya direktiv som behandlade . Det är anpassningar och uppdateringar av vårt befintliga regelverk som en konsekvens av ett flertal nya EU-bestämmelser i syfte att stimulera tillväxt och främja förtroendet för den inre marknaden. Taget ur sitt sammanhang är varken propositionen som förslaget grundar sig på eller utskottets förslag någon kioskvältare utan snarare av formell karaktär. Vi moderniserar och anpassar vår lagstiftning i relation till resten av . På det stora hela är vi överens i trafikutskottet, från höger till vänster. är en skammens dag. Vid dagens votering röstade inom ramen för finansutskottets betänkande 7 nej till särskilda arbetsrättsliga villkor. Om man tittar på kollektivtrafiklagstiftningarna ur ett helhetsperspektiv ser man att de inte är tillräckliga. Det behövs verkligen övergripande förändringar för att få ordning och reda på svensk arbetsmarknad och för att skapa sjysta villkor. Förmiddagens debatt har med all tydlighet visat på skillnaderna i svensk politik och i synen på den svenska modellen. upphandlar offentlig sektor för . En viktig del av denna summa rör naturligtvis kollektivtrafiken. bidrar svensk offentlig upphandling till social dumpning. Vi ser det med all tydlighet inom yrkestrafiken. Vi ser det med samma tydlighet i taxibranschen, och vi ser det i byggbranschen. Att svensk upphandling inte bara tillåter utan också bidrar till låglönekonkurrens och lönedumpning får mig som riksdagsledamot att skämmas. Jag skäms inför löntagare och seriösa företag som vill kunna göra rätt, för situationen på svensk arbetsmarknad är ohållbar. Den svenska modellen har sedan slöts 1938 grundat sig på samförstånd mellan arbetsmarknadens parter. Det är ett samförstånd som finns än . Det är nämligen inte de seriösa arbetsgivarna och de ordningsamma företagen som sluter upp bakom och högerpartierna vid dagens votering, utan tvärtom är det de som vill konkurrera med låga löner, de som inte bryr sig om arbetstagarnas villkor eller om social dumpning. Det är de uppenbart oseriösa som en majoritet i riksdag stöttar. Det är de som bara sätter vinsten först - vinst utan ansvar. Det är bara en tidsfråga innan vi ser samma effekter inom ramen för kollektivtrafikupphandlingarna som vi ser för de verksamma inom taxinäringen, för lastbilschaufförer och byggnadsarbetare. Det är en tidsfråga innan konduktörer, sjömän och tunnelbaneförare står inför liknande situationer. Regeringens förslag till nytt regelverk när det gäller offentliga upphandlingar var dessutom ganska modest. Personligen tycker jag att man hade kunnat gå längre. Men utifrån att regeringen eftersökte en bred majoritet var man modest. Trots detta väljer högerpartierna och att stoppa förslaget. De väljer att låta ideologisk dogmatism gå först i stället för att försvara den svenska modellen som gjort vårt land till ett av världens mest jämlika länder. Jag säger ideologisk dogmatism, för alternativet vore värre.