bet · H301AU8 · 2016-05-31 00:00:00 — 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:2541 av m.fl. (S), 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 39. Den ekonomiska krisen ledde till omfattande nedskärningar och personalneddragningar inom den offentliga sektorn. som personaltätheten i välfärden generellt är lägre än är behovet av de offentliga tjänsterna oförändrat. Färre anställda utför lika mycket, eller mer, arbete . Den låga bemanningen i välfärden påverkar de anställdas arbetsmiljö negativt. Pressade arbetsscheman innebär ökad stress som i sin tur leder till psykiska besvär, belastningsskador och fallolyckor. Många välfärdsarbetare hinner helt enkelt inte med sina arbetsuppgifter och utsätts därmed för stora risker, vilket leder till ohälsa och sjukskrivningar. De offentligt anställdas försämrade arbetsmiljö har uppmärksammats av . Flera av rapporter visar att det finns stora arbetsmiljöproblem inom den offentliga sektorn. Detta bekräftas även av de fackförbund som organiserar arbetstagare inom offentlig verksamhet, såväl arbetare som tjänstemän. har genomfört flera tillsynsprojekt med fokus på offentligt anställdas arbetsmiljö. Ytterligare tillsynsprojekt är påbörjade, bl.a. när det gäller socialsekreterarnas arbetsmiljö. välkomnar detta men anser att det behövs en mer omfattande utredning i syfte att få en större och mer samlad bild av hur strukturförändringarna inom välfärden påverkat de offentligt anställdas arbetsmiljö. Utredningens resultat kan ge ett värdefullt underlag för framtida diskussioner och beslut som rör offentligt finansierad verksamhet. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag med avseende på de anställdas arbetsmiljö. Arbetsmiljön inom vården och omsorgen, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2541 av m.fl. (S) och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 39. Många av de förslag som lämnar för att förbättra för patienterna, förbättrar också arbetsmiljön i vården. När systemet jobbar för kontinuitet och trygghet minskar stressen för personalen. När överbeläggningarna minskar och samverkan mellan landsting och kommun blir bättre kan personalen ägna mer tid åt patienten. menar att den administrativa bördan för vårdpersonalen måste minska så att tid frigörs till arbete med patienterna. Detta kan bl.a. göras genom utveckling av bättre it-stöd. Det finns all anledning att vara kritisk till vårdens bristfälliga it-stöd som bl.a. resulterar i att vissa uppgifter, t.ex. till kvalitetsregister, måste dokumenteras . När sjukhuset eller vårdcentralen systematiskt följer sina resultat, jämför dem och med andras resultat, förbättras vårdens kvalitet . Kvalitetsregistren används till sådana jämförelser. När vårdprocesserna förbättras genom personalens idoga arbete med förbättringsmetoder (t.ex. lean) är det patienterna som blir vinnare. Det är inte god resursplanering att kvalificerad vårdpersonal måste ägna tid åt uppgifter som skulle kunna göras mycket bättre av annan personal, t.ex. att jaga vårdplatser eller ringa in extra personal. Uppgifter som kan läggas på t.ex. administrativ personal ska inte läggas på vårdpersonal. Jag anser att regeringen bör verka för att vårdens administrativa och logistiska stöd ses över och att goda exempel sprids. Jag anser också att regeringen bör initiera en kartläggning och en nationell åtgärdsplan för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. Skyddsombud, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2015/16:617 av m.fl. (S). anser att alla människor har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö och ett arbete som ger möjlighet till utveckling, delaktighet och inflytande. De som arbetar ska kunna avsluta sina arbetsliv med den fysiska och psykiska hälsan i behåll. Friska arbetsplatser och en god arbetsmiljö är avgörande för arbetstagarnas ställning, företagens utveckling och samhällets välstånd. Regionala skyddsombud gör stor nytta för hälsa och säkerhet på våra arbetsplatser. Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser, dels branscher med allmänt stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. Om arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal måste det rimligtvis innebära att ett regionalt skyddsombud är välkommet på arbetsplatsen för att hjälpa till med att bygga upp en tillfredsställande lokal arbetsmiljöorganisation, även om det vid vissa besökstillfällen inte finns någon medlem på arbetsstället. Jag anser att regeringen bör arbeta för en ändring i arbetsmiljölagen så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1307 av (SD) och 2015/16:5 av (SD) och 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkandena 4–6. Bemanningsföretag med låglönearbetskraft är vanligt förekommande på framför allt svenska byggarbetsplatser. Ansvarsutkrävningen blir väldigt komplicerad när olyckan är framme med underentreprenörer i flera led. Att rättsprocessen tar är förståeligt med de knappa resurser polisen har för att utreda arbetsmiljöbrott. Preskriptionstiden för normalgraden av arbetsmiljöbrott är och vid grova brott . menar att är alldeles för kort när det ofta gäller brott med dödlig utgång. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att utöka preskriptionstiden till minst det dubbla, för normalgraden samt för grova brott. Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2015/16:5 av (SD) och 2015/16:1307 av (SD). beslutade om stora förändringar av sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna som trädde i kraft . De nya reglerna innebär i korthet att straffsanktioner i de allra flesta fall har ersatts av sanktionsavgifter. Den borgerliga regeringens motiv till förändringarna var att det är mer effektivt att direkt på plats kräva in en avgift än att gå genom rättsväsendet. håller delvis med om detta. Det finns goda skäl att använda sanktionsavgifter i fler fall . Men vi tycker också att det måste finnas en viktning mellan olika slags överträdelser på arbetsmiljöområdet. Brott mot arbetsmiljöbestämmelser måste anses väga olika tungt beroende på vilka konsekvenser en överträdelse kan få. Därtill är den högsta sanktionsavgiften, , alltför låg. Vissa verksamheter opererar med så stora värden att det krävs större summor för att sanktionerna inte bara ska kunna uppfattas som en ekonomisk risk att räkna med. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder så att den högsta sanktionsavgiften i stället fastställs till 50 prisbasbelopp, vilket även har fördelen att beloppet inte urholkas i takt med inflationen. Jag anser vidare att det är av största vikt att regeringen ser till att effekterna av förändringarna blir föremål för en noggrann utvärdering i syfte att ta reda på hur regeländringarna påverkat det förebyggande arbetsmiljöarbetet. befarar att den omfattande avkriminaliseringen i arbetsmiljölagen kan leda till att det förebyggande arbetsmiljöarbetet försvåras. Vid utvärderingen bör särskild vikt läggas vid synpunkter från skyddsombud och regionala skyddsombud. Det förebyggande arbetets betydelse för att minska ohälsan kan inte nog överskattas. Ett mänskligare arbetsliv med bättre arbetsmiljö är nödvändigt för att minimera riskerna för skador och sjukdom. Arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering behöver också skärpas. Regeringen bör återkomma med förslag om att lagstiftningens uttalade skyldigheter för arbetsgivaren att anpassa arbetsplats och arbetsuppgifter kopplas till kännbara ekonomiska sanktionsavgifter. Sådana lagstiftade sanktionsavgifter kan med fördel kombineras med reglering i kollektivavtal. Det skulle öka arbetstagarorganisationernas möjligheter att driva fall där arbetsgivare inte fullföljt sina skyldigheter, som avtalen möjliggör en bättre anpassning av reglerna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:80 En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. 2015/16:3323 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbete, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma kvinnors arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:5 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktionsavgifter via och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:34 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag med avseende på de anställdas arbetsmiljö, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljölagen bör ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att i samverkan med arbetsmarknadens parter se över möjligheterna att skapa en effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den högsta nivån på sanktionsavgifterna bör höjas till 50 prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör göra en utvärdering av förändringarna av sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter när det gäller arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering, och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:301 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att förstärka arbetsmiljöarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:323 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att prioritera ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:617 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmiljöutbildning för skyddsombud och arbetsgivare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:641 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra företagshälsovården och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1307 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökning av preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1870 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsmiljölagen (1977:1160) så att motsvarande utrednings- och åtgärdsskyldighet som finns i diskrimineringslagen (2008:567) även ska utsträckas till att omfatta trakasserier av arbetstagare oavsett orsak i arbetsmiljölagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1991 av m.fl. (KD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla verktyg för arbetsgivare att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen som riskfaktor för sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2274 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnors ohälsa och arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2509 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av forskning om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2541 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att minska ohälsan bland personal inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2559 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i arbetsmiljö- och diskrimineringslagstiftningarna i syfte att i lämpliga delar där förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling och s.k. jantelagsmentalitet på våra arbetsplatser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2560 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla företagshälsovården och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad arbetsmiljö för vårdpersonal och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av forskning om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt årlig uppföljning av arbetsgivare som bedriver (systematiskt arbetsmiljöarbete), och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3226 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna att hälso- och sjukvården, omsorgen och regelbundet erbjuder fysisk träning på arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt genomföra en översyn av hur arbetsmiljön i vården och omsorgen kan förbättras i syfte att bl.a. skapa långsiktighet i kompetensförsörjningen och tillkännager detta för regeringen.