bet · H301UbU15 · 2016-04-21 00:00:00 — Regeringen uppger i budgetpropositionen att den kommer att fortsätta träffa arbetsmarknadens parter m.fl. för att diskutera hur lärares arbetsmiljö kan förbättras, hur den administrativa arbetsbördan kan minska, hur vägar in i yrket och utvecklingsvägar för lärare kan skapas och hur systemet för karriärtjänster ska kvalitetssäkras. Samtalen kommer också att uppmärksamma hur positiva exempel på regionalt samarbete mellan lärosäten och huvudmän, för att säkerställa att utbildningar matchas mot rekryteringsbehov av lärare, kan spridas (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 174). Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) När det gäller insatser för fler vägar till läraryrket pågår enligt regeringen i budgetpropositionen försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) vid några lärosäten med syfte att bl.a. öka rekryteringen av ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Detta sker bl.a. vid och vid några lärosäten som samarbetar med organisationen for . I Teach for projekt ges studenter med en examen, och som har genomfört sin utbildning med goda studieresultat, möjlighet att läsa en KPU för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Regeringen ser enligt propositionen positivt på försöksverksamheterna och avser att även fortsatt stödja dessa. Regeringen följer enligt propositionen utvecklingen av pågående försöksverksamheter och avser att utvärdera dem (prop. 2015/16:1 utg.omr. 171–172). har beslutat om en ändring i skollagen (2010:800) som ska träda i kraft (prop. 2015/16:23, bet. 2015/16:UbU8, rskr. 2015/16:127). Ändringen innebär att en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar införs. Anställningarna innebär undantag från skollagens krav på legitimation och behörighet för att få undervisa. Försöksverksamheten får avse personer som ska bedriva undervisning som lärare i skolväsendet i ett eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare. Personerna ska genomföra en kompletterande pedagogisk utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen och får anställas inom ramen för försöksverksamheten i högst . Regeringen överlämnade en proposition till om särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen (prop. 2015/16:142). Regeringen avser att genomföra en tidsbegränsad satsning på en ny särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå. Satsningen planeras pågå . Syftet med satsningen är att få fler ämneslärare och lektorer i skolan. För att stimulera personer att påbörja och slutföra denna utbildning avser regeringen också att införa ett tillfälligt utbildningsbidrag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ärendet bereds i utbildningsutskottet. Tillgodoräknande av tidigare utbildning eller yrkesverksamhet Tillgodoräknande av tidigare utbildning eller yrkesverksamhet regleras i 6 kap. högskoleförordningen (1993:100). Högskolan ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande (8 §). Om en student vid en högskola i har gått igenom viss högskoleutbildning med godkänt resultat, har studenten rätt att tillgodoräkna sig detta för högskoleutbildning vid en annan högskola (6 §). En student har rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning under förutsättning att de kunskaper och färdigheter som studenten åberopar är av en sådan beskaffenhet och har en sådan omfattning att de i huvudsak svarar mot den utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. En student får även tillgodoräknas motsvarande kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet (7 §). Bedömning av reell kompetens Av regleringsbrevet för för universitet och högskolor framgår att alla som har behov av att få sin reella kompetens bedömd för högskoleutbildning bör kunna erbjudas den möjligheten. Universitet och högskolor ska därför –2018 utveckla sitt arbete med bedömning av reell kompetens. Universitets- och högskolerådet (UHR) har i regleringsbrevet fått i uppdrag att bidra till att en varaktig struktur såväl för stöd till lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens som för samarbete mellan lärosäten i frågan kan etableras. För uppdraget har UHR tilldelats . Universiteten och högskolorna ska samverka med UHR i detta arbete. Regeringen har i regleringsbrevet för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor fördelat till universitet och högskolor till stöd för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. I årsredovisningen ska lärosätena redogöra för hur arbetet med bedömning av reell kompetens utvecklas. Redovisningen ska också innefatta hur lärosätet har bidragit till UHR:s arbete inom ramen för det nämnda uppdraget. I årsredovisningen ska lärosätena redogöra för hur arbetet med reell kompetens har utvecklats . Fler vägar till läraryrket Utskottet anser att det behövs alternativa vägar till läraryrket för att möta bristen på lärare. Utskottet vill därför framhålla de försöksverksamheter med kompletterande pedagogisk utbildning som redan pågår och välkomna de försöksverksamheter som aviserats. När det gäller möjligheten för enskilda huvudmän att anordna högskoleutbildning kan utskottet konstatera att de krav som en enskild utbildningsanordnare måste uppfylla för att få examenstillstånd ställs upp i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionärernas önskemål om en annan ordning för den fristående aktör som vill bedriva lärarutbildning eller kompletterande pedagogisk utbildning utan anser att det är viktigt att säkerställa utbildningens kvalitet genom att ställa krav för att få bedriva högskoleutbildning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2399 (C) yrkande 2, 2015/16:2735 (M) yrkande 3, 2015/16:2771 (M) yrkandena 1och 2, 2015/16:2878 (KD) yrkande 11 och 2015/16:3073 (M) yrkande 28. Validering för anställda på fritidshem Utskottet delar motionärernas uppfattning att fritidshemmens verksamhet ska hålla hög pedagogisk kvalitet. Utskottet konstaterar att den som är anställd på fritidshem, saknar pedagogisk högskoleexamen och vill vidareutbilda sig kan få sin tidigare utbildning och yrkesverksamhet tillgodoräknad och sin reella kompetens bedömd enligt nuvarande regelverk. Vidare har medel avsatts till universitet och högskolor för att utveckla arbetet med bedömning av reell kompetens och de ska redovisa hur arbetet utvecklas. Med hänvisning till gällande rätt och pågående utvecklingsarbete på universitet och högskolor avstyrker utskottet motion 2015/16:51 (V) yrkande 2. Vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar. I motion 2014/15:165 av (M) och motion 2015/16:2677 av (M) menar motionären att utbildningen till läkare bör kunna förkortas för erfarna sjuksköterskor eftersom bl.a. sjukhuspraktik är en stor del av deras tidigare utbildning. Det skulle kunna öka antalet läkare. I motion 2014/15:1308 av (M) menar motionären att möjligheten att införa en allmäntjänstgöring och en specialiseringstjänstgöring för sjuksköterskor bör övervägas mot bakgrund av den generationsväxling som vårdsektorn står inför. I motion 2014/15:1469 av och (båda M) föreslår motionärerna att en allmäntjänstgöring för sjuksköterskor införs. Det kan bidra till minskad stress i yrket och högre kvalitet i omvårdnaden av patienterna, menar motionärerna. I motion 2015/16:70 av Finn (M) menar motionären att det är viktigt att regeringen skyndsamt bereder ärendet om en förändrad läkarutbildning, bl.a. för att sjukvården behöver kunna förbereda sig på en omfattande förändring i sin verksamhet och för att vidareutbildningen till specialistläkare behöver förhålla sig till hur grundutbildningen ser ut. I motion 2015/16:2033 av (SD) framför motionären att undersköterskor med god kompetens och erfarenhet bör erbjudas förkortad utbildning till sjuksköterska. I motion 2014/15:1449 av (S) och i motion 2015/16:2155 av (S) föreslår motionären att en översyn av utbildningen för sjuksköterskor övervägs. Att få möjlighet till en bättre introduktion i yrket och fler vägar till specialisering är viktigt och angeläget, enligt motionären. Gällande rätt och pågående arbete Europeisk samordning av minimikraven för vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) förutsätter att villkoren för att få utöva vissa yrken, bl.a. läkaryrket och liknande yrken, samordnas (artikel 53.2). Det innebär bl.a. att det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet i viss utsträckning omfattar utbildning när det gäller de yrken som omfattas av automatiskt erkännande av yrkeskvalifikationer. Enligt direktivet ska medlemsstaterna automatiskt erkänna bevis på formella kvalifikationer att utöva yrkena läkare, specialistläkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska, apotekare och arkitekt. Det innebär att vissa minimikrav för utbildningar som leder till dessa yrken har samordnats och regleras i direktivet. Minimikraven avser tillträde till utbildningen, utbildningens omfattning och utbildningens innehåll (prop. 2008/09:175 s. 82 och prop. 2015/16:44 s. 37 och s. 76–77). Automatiskt erkännande på grundval av samordning av minimikraven för utbildning regleras i artikel 21 i och bilaga V till yrkeskvalifikationsdirektivet. Läkarexamen, sjuksköterskeexamen och specialistsjuksköterskeexamen Kraven för att uppnå läkarexamen, sjuksköterskeexamen respektive specialistsjuksköterskeexamen regleras i examensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen (1993:100). En läkarexamen avläggs på avancerad nivå. Examen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 330 högskolepoäng. (Omfattningen av utbildningen ska anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng.) Inom ramen för kursfordringarna ska studenten ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. Målet för examen är att studenten ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för läkaryrket och för att fullgöra den allmäntjänstgöring (AT) som fordras för att få behörighet som läkare. Enligt UKÄ:s databas över examenstillstånd har sju universitet rätt att utfärda läkarexamen. En sjuksköterskeexamen avläggs på grundnivå. Examen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. Inom ramen för kursfordringarna ska studenten ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. Målet för examen är att studenten ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för behörighet som sjuksköterska. Enligt UKÄ:s databas har 11 universitet och 14 högskolor rätt att utfärda sjuksköterskeexamen. En specialistsjuksköterskeexamen avläggs på avancerad nivå. Examen ges med tolv inriktningar. I examensbeviset ska utbildningens inriktning anges. Examen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 60 högskolepoäng (75 högskolepoäng för inriktningen mot distriktssköterska). Det krävs också legitimation som sjuksköterska som har utfärdat. Inom ramen för kursfordringarna ska studenten ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete). För examen ska studenten ha fullgjort en verksamhetsförlagd del av utbildningen av en omfattning som är anpassad efter behovet för respektive inriktning. Målet för examen är att studenten ska visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialistsjuksköterska. Enligt UKÄ:s databas har 11 universitet och 14 högskolor rätt att utfärda specialistsjuksköterskeexamen. lämnade över betänkandet För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15) till den förra regeringen. I utredningen föreslås bl.a. att läkarexamen utökas med en termin till att omfatta studier (360 högskolepoäng) och att studenten vid examen ska visa sådan kunskap och förmåga som fordras för att få behörighet som läkare. Utredningen föreslår också att läkarexamen, utan ytterligare krav på praktisk tjänstgöring, ska utgöra underlag för legitimation, och att ordningen med allmäntjänstgöring (AT) efter examen upphör. Vidare föreslår utredningen att en ny examensbeskrivning införs som i högre utsträckning än tidigare betonar vetenskaplig och professionell kompetens och förmåga till medicinskt beslutsfattande. Utredningen bedömer att förslaget uppfyller minimikraven för läkarutbildning i yrkeskvalifikationsdirektivet. Betänkandet remitterades , och ärendet bereds i (). När det gäller möjligheten att förkorta tiden för utbildning till läkare eller sjuksköterska för den som redan har varit yrkesverksam inom hälso- och sjukvården vill utskottet påminna om den möjlighet som finns för studenter att tillgodoräkna tidigare utbildning eller yrkesverksamhet och den möjlighet man har att få sin reella kompetens bedömd för högskoleutbildning (se avsnittet Fler vägar till läraryrket m.m. ovan). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:165 (M), 2015/16:2677 (M) och 2015/16:2033 (SD). När det gäller möjligheten till introduktion i sjuksköterskeyrket konstaterar utskottet att det inom de flesta yrken och på de flesta arbetsplatser ges någon form av introduktion till den som är nyanställd och/eller ny i yrket. Utskottet noterar i sammanhanget att föreslår att ordningen med allmäntjänstgöring (AT) efter läkarexamen ska upphöra. När det gäller möjligheten till specialisering inom sjuksköterskeyrket vill utskottet påminna om specialistsjuksköterskeexamen som ges med flera olika inriktningar. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om de krav som ställs upp i yrkeskvalifikationsdirektivet för reglerade yrken som erkänns automatiskt, bl.a. yrkena läkare, specialistläkare och sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:1308 (M), 2014/15:1449 (S), 2014/15:1469 (M) och 2015/16:2155 (S). Utskottet kan konstatera att förslag till en ny läkarutbildning har remitterats och bereds i (). Utskottet anser att beredningen av utredningsförslagen bör avvaktas och avstyrker därmed motion 2015/16:70 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskoleutbildningarnas innehåll. Jämför reservationerna 31 (SD), 32 (C) och 33 (KD). Enligt motion 2015/16:1174 av (M) bör lärarkunskaperna om företagande och entreprenörskap vid utformningen av all utbildning ökas. I motion 2014/15:1763 av (M) begärs att arbetet med entreprenörskap inom högskolan stärks. I motionerna 2014/15:1334 och 2015/16:971 av (M) uppmärksammas behovet av geriatrik på läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Motionären framhåller att den demografiska utvecklingen innebär att allt fler blir allt äldre och att det är viktigt att snabbt komma till rätta med bristerna i geriatrisk kunskap bland läkare och sjuksköterskor. Enligt motion 2015/16:1539 av (M) yrkande 2 bör regeringen se till att relevanta utbildningar inom kärnkraftsområdet finns för att säkra kompetensen inom kärnkraftsproduktionen. I motion 2014/15:2281 av (M) poängteras vikten av att yrkesgrupper som arbetar med barn har den kunskap som behövs för att agera rätt vid misstanke om brott mot barn. Motionären anför att det för blivande lärare, förskollärare, socialsekreterare, läkare, sjuksköterskor, och jurister finns ett stort behov av ökad kunskap. Enligt motion 2015/16:9 av (SD) yrkande 1 bör arkitektutbildningarna reformeras och tillräckligt mycket arkitekturhistoria, estetik och proportionslära bli obligatoriska inslag i utbildningen. Enligt motionären bör vidare ett nytt synsätt implementeras i arkitektutbildningarna där människorna som ska leva i den planerade miljön också är de egentliga uppdragsgivarna (yrkande 2). I motion 2014/15:40 av (SD) begärs att psykiatriutbildningen inom läkarutbildningen förlängs och att åtgärder vidtas för populärare utbildning. Enligt kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 14 bör en översyn göras för att grundläggande kunskaper om våldsutsatthet m.m. ska bli en obligatorisk del av utbildningen till alla yrken som kommer i kontakt med våldsutsatta personer, t.ex. polis, jurist, socialsekreterare och läkare. Enligt motion 2014/15:2740 av och (båda C) yrkande 3 och 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 3 bör entreprenöriellt skapande och utveckling ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningar. I motion 2015/16:2441 av (C) yrkande 1 uppmärksammas det digitala perspektivet i utbildningar som rör exempelvis utbildning och vård. I motion 2014/15:416 av och (båda FP) yrkande 1 och 2015/16:779 av (FP) yrkande 3 anförs att det bör utredas hur kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck kan göras till obligatoriska inslag i grundutbildningarna för sjuksköterskor, kuratorer, psykologer, socionomer, poliser, jurister och lärare. Enligt kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 50 bör etiska aspekter vägas in i samtliga utbildningar. I kommittémotion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 25 begärs att grundläggande moment kring företagande och entreprenörskap i konstnärliga utbildningar ses över. I motion 2014/15:530 av Skånberg (KD) begärs att det i alla högskoleutbildningar som leder fram till ett yrke där man möter människor i utsatta situationer införs ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer. I motion 2014/15:747 av och (S) begärs att behovet av utbildning i demens- och äldrevård i läkarutbildningen ses över. Enligt motion 2014/15:1437 av m.fl. (S) bör inslagen av geriatrik stärkas i läkarutbildningen. Enligt motion 2014/15:2061 av (S) behöver regeringen överväga hur bemötandet av patienter inom sjukvården kan utvecklas. I kommittémotion 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 14 begärs att regeringen återkommer med ett förslag på hur utbildning om våld mot äldre kan införas i grundutbildningar för yrkesverksamma som möter äldre. Bakgrund och gällande rätt Målen för respektive examen anges i bilaga 2 (examensordningen) till högskoleförordningen (1993:100). Ett antal mål anges under var och en av rubrikerna Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga samt Värderingsförmåga och förhållningssätt. Universitet och högskolor ansvarar själva för att utforma utbildningarna inom ramen för de mål som regeringen har satt upp i examensbeskrivningar (se vidare avsnittet ovan om innehållet i lärarutbildningen). Utskottet vill framhålla att det är lärosätena som bör avgöra innehållet i utbildningarna för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Någon åtgärd från sida behövs därmed inte med anledning av motionerna 2014/15:40 (SD), 2014/15:416 (FP) yrkande 1, 2014/15:530 (KD), 2014/15:747 (S), 2014/15:1334 (M), 2014/15:1437 (S), 2014/15:1763 (M), 2014/15:2061 (S), 2014/15:2281 (M), 2014/15:2740 (C) yrkande 3, 2015/16:9 (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:779 (FP) yrkande 3, 2015/16:959 (V) yrkande 14, 2015/16:971 (M), 2015/16:1174 (M), 2015/16:1380 (C) yrkande 3, 2015/16:1539 (M) yrkande 2, 2015/16:2258 (KD) yrkande 25, 2015/16:2431 (C) yrkande 14, 2015/16:2441 (C) yrkande 1 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 50. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskoleutbildningarnas arbetslivsanknytning och om studie- och yrkesvägledning. Jämför reservationerna 34 (SD), 35 (C) och 36 (M). I kommittémotion 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 11 och motion 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs åtgärder för att öka studenternas anställningsbarhet. Motionärerna framhåller vikten av att lärosätena samarbetar med det omgivande samhället för att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta. Enligt motion 2015/16:1450 av (SD) och 2014/15:1032 av och (båda SD) bör ett näringslivsår på högskolor och universitet införas. Enligt motionärerna bör företagen få chansen att expandera verksamheten som studenterna får praktisk erfarenhet och får tillgång till en potentiell framtida arbetsplats. Enligt motion 2014/15:1040 av och (båda SD) yrkande 1 bör tydliga direktiv ges för att följa upp hur lärosätena klarar av att utforma utbildningarna så att högskolestudenters anställningsbarhet efter avslutad utbildning säkerställs. Vidare begär motionärerna direktiv för att följa upp hur lärosätena klarar av att samarbeta och föra dialog med det omgivande samhället och presumtiva arbetsgivare i syfte att öka anställningsbarheten hos studenterna efter avslutad utbildning (yrkande 2). Bestämmelsen i 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) bör enligt motionärerna förtydligas så att lärosätena blir skyldiga att fortlöpande följa upp examinerade studenter i fråga om hur de har upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden samt vilken framgång de har rönt på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning (yrkande 3). I partimotion 2014/15:2565 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12 begärs att systemet med studentmedarbetare samt samverkan mellan arbetsmarknaden och den högre utbildningen utvecklas. Motionärerna framhåller att studentmedarbetaravtal innebär att studenter vid högskolor eller universitet får ett kvalificerat jobb parallellt med sina studier. Studenterna arbetar för en lägre kollektivavtalsenlig lön, men har i övrigt samma villkor som andra på arbetsplatsen samt får erfarenheter, kontakter och möjligheter till introduktion i arbetslivet under studierna. I kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 12 begärs att den högre utbildningen kopplas till arbetsmarknaden genom utökad praktik och ett utvecklat studentmedarbetarsystem. Enligt motion 2014/15:1777 av (C) yrkande 2 bör kopplingen mellan högskolor respektive universitet och det lokala näringslivet stärkas. Motionären anför att en tidig kontakt med blivande arbetsgivare är något som borde genomsyra fler högskolors och universitets arbetssätt. Samverkansmodellen som använder sig av är en modell för andra högskolor att etablera och ta efter. I motion 2014/15:1585 av m.fl. (S) framhålls vikten av en arbetsmarknadsanknytning i alla högskoleprogram. Motionärerna poängterar att det är rimligt att sätta upp målsättningen att alla studenter som vill genomföra en praktikperiod ska erbjudas praktik under sin utbildning. Studenterna kan även erbjudas studentmedarbetarskap med goda villkor, kortare praktik eller relevanta sommarkurser. Enligt kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 9 bör studie- och yrkesvägledning stärkas genom hela utbildningskedjan, och universitet och högskolor bör öka dialogen med grund- och gymnasieskolor. Motionärerna framhåller att det ur såväl jämställdhets- som jämlikhetssynpunkt är det viktigt att inspirera fler att studera vid universitet och högskolor. I motion 2015/16:3076 av (SD) begärs att utsikten till arbete vid olika utbildningar ska redovisas. Om studenter tvekar mellan två olika utbildningar och sedan ser att det finns en stor efterfrågan av en yrkeskategori men liten efterfrågan av en annan kan, enligt motionären, valet av utbildning underlättas. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Av 2 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Utredningen om högskolans utbildningsutbud överlämnade betänkandet Högre utbildning (SOU 2015:70). Utredningen ansåg att det är angeläget att arenor för återkommande och systematisk dialog mellan lärosäten och berörda arbetslivsorganisationer finns både regionalt och nationellt. Enligt utredningen bör fler sådana arenor skapas eller i den mån de finns bör de stärkas. Utredningens förslag bereds inom . I budgetpropositionen anges att ett exportberoende land som behöver ha ett fungerande och väl utvecklat strategiskt samarbete mellan de aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den internationella konkurrensen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 201).