bet · H301MJU8 · 2016-10-31 00:00:00 — Enligt kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 14 bör en inventering och kartering av djurlivet vara gjord redan när exploatören ansöker om att få uppföra nya vindkraftverk. Vindkraftverken är även ett hot mot många djurarter, såsom rovfåglar och fladdermöss, som riskerar att dödas av bladens rotation. Vid ansökningsförfarandet menar ornitologer att de får för lite tid på sig för den kartering som ska göras, vilket leder till ett undermåligt underlag. Enligt kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD) bör kommunerna komma in tidigare i tillståndsprocessen för uppförande av vindkraftverk. Tillståndsprocessen för vindkraftsbolagen måste kortas för att bolagen ska ha en chans till lönsamhet. Om kommunerna hade möjlighet att lämna in sitt veto tidigare i processen skulle det finnas större möjligheter för vindkraftsbolagen att tillgodose de önskemål som inkommer eller spara resurser som kan läggas på andra projekt. behandling och kompletterande uppgifter fastställde 2009 en planeringsram för vindkraft som innebär att det 2020 ska finnas planmässiga förutsättningar att bygga vindkraft för en årlig elproduktion på /år, varav /år på land och /år till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Utbyggnaden av vindkraft ska öka andelen förnybar energi (bet. 2013/14:MJU27 och bet. 2013/14:NU10). har också beslutat att andelen förnybar el i det svenska energisystemet ska öka (bet. 2015/16:NU6) och att ambitionsnivån i det svensk-norska elcertifikatssystemet ska öka. Det införs ett nytt nationellt finansieringsmål som innebär att produktionen av ny förnybar el ska öka med . Det nu gällande målet är på . Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat system för att öka produktionen av förnybar el. Bolag som producerar förnybar el kan få elcertifikat av staten. Dessa kan de sedan sälja till de elleverantörer och elanvändare som genom kvotplikt måste redovisa certifikat som motsvarar en viss andel av elförsäljningen eller elanvändningen. Klimat- och miljöministern anförde i svaret på interpellation 2014/15:431 att regeringen i regeringsförklaringen anfört att ska ha förnybar energi och att stödet till bl.a. havsbaserad vindkraft ska stärkas. Energiministern redovisade i svaret på fråga 2014/15:459 att det inte finns något produktionsmål för vindkraft . Elcertifikatssystemet är ett teknikneutralt system, och alla förnybara kraftslag kan bidra till att det uppsatta målet för elcertifikatssystemet uppnås. Enligt mål ska balken bl.a. tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas (1 kap. 1 §). Vidare följer av 3 kap. 6 § att mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt till följd av deras naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet så långt möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada natur- eller kulturmiljön. Uppförande av ett vindkraftverk som är högre än eller uppförande av flera vindkraftverk ska prövas enligt 9 kap. antingen genom en anmälan eller genom en ansökan om tillstånd (bet. 2014/15:MJU13). Vidare kan tillsynsmyndigheten förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 a § om verksamheten medför risk för betydande olägenheter för miljön. En tillståndsansökan ska föregås av ett samrådsskede. En miljökonsekvensbeskrivning ska bifogas ansökan för tillståndspliktiga verksamheter enligt reglerna i 6 kap. . I miljökonsekvensbeskrivningen ska de direkta och indirekta effekter som verksamheten kan medföra på t.ex. människor, djur och landskap identifieras och beskrivas. Miljökonsekvensbeskrivningen ska också möjliggöra en samlad bedömning av verksamhetens effekter på människors hälsa och miljön. Av 25 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd framgår att en anmälan bl.a. ska innehålla de uppgifter som behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna bedöma den miljöfarliga verksamheten eller åtgärdens art, omfattning och miljöeffekter. I den utsträckning som behövs i det enskilda fallet ska en anmälan också innehålla en miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. . Av 25 a § samma förordning framgår att en anmälan som avser en verksamhet med vindkraft bl.a. ska innehålla en beskrivning av hur verksamheten påverkar natur- och kulturmiljöer. Enligt riktvärden för ljud från vindkraft bör ljudnivån från vindkraft vid bostäder inte vara högre än . I områden där ljudmiljön är särskilt viktig, där bakgrundsljudet är lågt och där låga ljudnivåer eftersträvas, bör ljud från vindkraftverk enligt inte överskrida . Det gäller exempelvis områden i fjäll och skärgårdar. Om ljudet innehåller tydligt hörbara toner bör värdet vara lägre. Värdet bör då inte överskridas vid bostäder, och värdet bör inte överskridas i områden med lågt bakgrundsljud där ljudnivån är särskilt viktig och låga ljudnivåer eftersträvas. Enligt påverkar lågfrekvent ljud människor mer än ljud som inte domineras av låga frekvenser. Exempel på symtom vid exponering av lågfrekvent ljud är trötthet, huvudvärk och störd sömn. Symtomen och besvären kan komma redan vid låga ljudnivåer, strax över den normala hörtröskeln. Lågfrekvent ljud har en längre våglängd och är därför svårare att dämpa och kan också breda ut sig över längre sträckor än annat ljud. anser därför att man vid de större verken bör beakta och följa upp lågfrekventa ljud. Utskottet har tidigare utförligt behandlat vindkraftens effekter, bl.a. i betänkande 2014/15:MJU13. Vad gäller frågan om riktvärden för buller från vindkraftverk anförde utskottet då att är en ramlagstiftning, vilket bl.a. innebär att har delegerat rätten att utfärda mer detaljerade föreskrifter till regeringen och dess myndigheter. När det gäller tillståndsvillkor, t.ex. om bullernivå, bestäms dessa av den behöriga tillståndsmyndigheten genom en prövning i det enskilda fallet mot bakgrund av bestämmelser. Enligt om vindkraft (– Planering och prövning av vindkraftverk på land och i kustnära vattenområden, ) är det riktvärde för buller utomhus från vindkraftverk som tillämpas vid tillståndsmyndigheternas bedömning i de flesta fall vid bostäder. Flera mindre studier av störningar från vindkraftverk har gjorts (se vidare bet. 2013/14:MJU20). Utskottet hänvisade i betänkandet till rapporten från forskningsprojektet inom Vindval (Rapport 6497) där det anförs att vindkraftens utbyggnad påverkar människors intressen olika beroende på om personen är markägare, fastighetsägare, permanentboende, sommarboende eller turist. Dessa intressegrupper upplever och använder landskapet på helt olika sätt. Den som söker lugn och ro kan känna sig störd av vindkraftverk medan den som äger mark kan se verken som en inkomstkälla. Enligt rapporten kan människor ha både positiva och negativa attityder till vindkraft. Om en vindkraftsetablering planeras i ett landskap som människor har särskilda relationer till kan attityden till vindkraft bli negativ eller avvaktande hos någon som generellt har en positiv attityd till vindkraft. Den visuella upplevelsen kan vara en viktig bidragande faktor till en negativ attityd för etablering i närområdet. I rapporten framhålls att enskilda personers möjligheter att påverka vindkraftsprocessen också påverkar attityden. I de fall där markägande och företagande går hand i hand är acceptansen för en utbyggnad stark, liksom uppfattningen att vindkraftsparken kan tjäna som turistiska mervärden och förstärka områdets attraktionskraft. Enligt rapporten har vindkraftsetableringars påverkan på fastighetsvärden analyserats i flera olika forskningsprojekt. Forskarna kunde inte se några signifikanta skillnader i fastighetspriser mellan fastigheter som låg långt ifrån respektive nära vindkraftsparker. I rapporten framhålls emellertid att det finns behov av större undersökningar som kan särskilja eventuella statistiska förändringar i fastighetsvärden på grund av vindkraft från andra orsaker till ändringar i fastighetspriser. När det gäller buller är forskningen enligt rapporten enig om att vindkraftverk genererar infraljudsnivåer som vid bostäder har nivåer långt under vad som är hörbart. Det finns inga belägg för att infraljud vid dessa nivåer bidrar till bullerstörning eller har andra hälsoeffekter. I lågfrekvensområdet (20–) genererar vindkraftverken ljud som i många fall är hörbart. I rapporten konstateras att detta inte är unikt för vindkraft utan gäller för de flesta bullerkällor i samhället, t.ex. vägtrafikbuller. När det gäller en kartering och inventering av djurliv i samband med uppförande av vindkraftverk har utskottet tidigare anfört (bet. 2013/14:MJU20) att forskningen tyder på att djurlivet påverkas i begränsad omfattning av vindkraftverk. Avgörande för att undvika påverkan är en bra planering och lokalisering av vindkraftverken. Ute till havs tyder mycket på att fiskar inte påverkas av vindkraftens ljud och vibrationer. De havsbaserade verkens fundament kan fungera som konstgjorda rev. En vindkraftspark till havs kan också bidra till att skapa en skyddszon för fisk och annat djurliv. och har genom kunskapsprogrammet Vindval tillsammans tagit fram en rapport om vindkraftens effekter på fåglar och fladdermöss (Rapport 6467). I rapporten presenteras en modell för att bedöma lokaliseringens risk samt förslag på vad som bör ingå i en miljö-konsekvensbeskrivning när det gäller fåglar och fladdermöss. Enligt rapporten har vindkraftverkens placering i relation till topografi och omgivande miljö i övrigt en avgörande betydelse för hur många fåglar och fladdermöss som riskerar att dödas. Den viktigaste åtgärden för att undvika kollisioner är därför att identifiera riskabla lägen och att undvika att placera vindkraftverk där. När det gäller fladdermöss är olyckorna förutsebara när det gäller tidpunkt och väderförhållanden, och tillfällig avstängning av verken kan därför enligt rapporten reducera antalet olyckor betydligt. Utskottet konstaterade avslutningsvis att det av domar från Mark- och framgår att kunskapsunderlaget vad gäller förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster bedöms som viktigt. Exempelvis ansåg Mark- och i en dom av (mål nr M 7168-13) att den utredning som låg till grund för anmälan om vindkraftsetableringen inte var tillräcklig för den prövning som skulle göras när det gäller kravet på en lämplig lokalisering (2 kap. 6 § ) på grund av att kunskapsunderlaget om förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster inom området var bristfälligt. När det gäller kommunernas roll vid etablering av vindkraft kan det nämnas att infördes en bestämmelse i 16 kap. 4 § om att prövningsmyndigheten får ge tillstånd till en vindkraftsanläggning endast om kommunen har tillstyrkt det, s.k. kommunalt veto (bet. 2014/15:MJU13). Regeringen kan dock fortfarande tillåta en anläggning för vindkraft om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. Detta gäller vindkraftverk som kan bli föremål för regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. . Vägledning (ER 2015:05) om tillstyrkan vid tillståndsprövning av vindkraftverk enligt 16 kap 4 § har arbetats fram av i samarbete med . Syftet är att ge rekommendationer för tillämpningen av bestämmelsen om tillstyrkan i 16 kap. 4 § vid tillståndsprövning av vindkraftverk. Bakgrunden till vägledningen är att det finns en rad oklarheter om bestämmelsen om tillstyrkan enligt 16 kap. 4 § , dvs. det kommunala vetot. Det gäller bl.a. vad kommunens beslut omfattar och vilka skäl som kan åberopas som stöd för beslutet. Ett annat problem är att beslut om tillstyrkan tar och förlänger beslutsprocessen. För vindkraftsföretagen kan den kommunala tillstyrkan dessutom bli en ekonomisk risk på grund av att kommuner i vissa fall meddelar sin inställning i ett sent skede av processen och/eller ändrar sin uppfattning om tillstyrkan . Vägledningen ska vara ett stöd för kommuner, prövningsmyndigheter och projektörer. Syftet är också att åstadkomma en mer enhetlig och förutsebar tillämpning av bestämmelsen. Det är prövningsmyndigheten som utreder om vindkraftsetablering ska tillåtas enligt regler. För att kunna ge tillstånd krävs att den berörda kommunen tillstyrker etableringen enligt 16 kap. 4 § . Kommunen fattar beslut om huruvida vindkraftsetableringen är lämplig mark- och vattenanvändning. Beslutet grundas företrädesvis på de riktlinjer som anges i översiktsplanen. Kommunens beslut ska vara tydligt och bör motiveras för att öka förståelsen av ställningstagandet. Enligt vägledningen bör beslut från kommunen om tillstyrkan normalt ges från det att begäran skickats från prövningsmyndigheten. Det är viktigt att en kommun som är negativ till en etablering av vindkraft tydligt redogör för sin uppfattning i ett tidigt skede. ska enligt regleringsbrevet tillsammans med följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft utvecklats efter att vägledningen om tillstyrkan tagits fram. Om myndigheterna mot bakgrund av analysen bedömer att det finns behov av ytterligare åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen bör de föreslå sådana, inklusive författningsförslag. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Utskottet har fått information om att frågor om tillstånd att uppföra vindkraftverk inte är föremål för övervägande av regeringen. Som framgår ovan har utskottet tidigare utförligt behandlat vindkraftens olika miljöaspekter och redogjort för den forskning som finns inom området. Utskottet har även redogjort för de regler i bl.a. som finns för att minimera skador och olägenheter från vindkraftsverksamhet. Mot bakgrund av den redogörelsen avstyrker utskottet motionerna 2015/16:1540 (M), 2015/16:2255 (KD) och 2015/16:2553 (SD) och kommittémotion 2015/16:2854 (SD). har i uppgift att följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft utvecklas. Utskottet föreslår att kommittémotion 2015/16:3149 (KD) lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion (MP) om att terrängkörningslagen bör ses över. Jämför reservation 7 (V). I motion 2015/16:2175 av (MP) anförs att terrängkörningslagen bör ses över för att miljöanpassa skoteråkningen. Den nuvarande terrängkörningslagen är . Lagen förbjuder i princip all terrängkörning på barmark men är otydlig när det gäller körning på snötäckt mark. har föreslagit att en statlig utredning tillsätts för att se över behovet av förändringar i terrängkörningslagstiftningen. Vi bör hitta en balans mellan de som tycker det är roligt att köra snöskoter och de som vill uppleva tystnaden i skidspåret. behandling och kompletterande uppgifter Miljöministern redovisade i svaret på fråga 2015/16:206 om att underlätta för personer med funktionsnedsättning att få dispens för motorfordon i terräng att utgångspunkten för frågeställningen rör förutsättningarna för personer med funktionsnedsättningar att delta i jakt och viltvård. Miljöministern konstaterade att det enligt 20 § fjärde punkten jaktförordningen (1987:905) i vissa fall är tillåtet för rörelsehindrade personer att bedriva jakt från eller med användning av motordrivna fordon. Med det sagt konstaterade miljöministern att förutsättningarna vad gäller t.ex. antalet terrängfordon i bruk och fordonens prestanda var helt annorlunda när terrängkörningslagen och terrängkörningsförordningen togs fram än vad de är . Det kan därför finnas anledning att göra en generell översyn av den terrängkörningsrelaterade lagstiftningen och dess tillämpning i sin helhet för att skapa förutsättningar för en hållbar terrängkörning. redovisade ett regeringsuppdrag om att ta fram ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås (NV-04173-13). I redovisningen föreslår bl.a. att regeringen ska besluta om ett etappmål om hållbar terrängkörning. Etappmålet ska innebära att terrängkörningen på barmark och snö till 2020 har anpassats så att bullerstörning samt mark- och vegetationsskador har förebyggts genom tystare fordon och kanalisering. I redovisningen föreslår verket även att en statlig utredning tillsätts för att se över behovet av förändringar i terrängkörningslagstiftningen. Redovisningen bereds i . Utskottet föreslår att motion 2015/16:2175 lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Miljörättvisa m.m., punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2183 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2214 av och (båda MP) yrkande 2. Miljörättvisa är angeläget för att få ett aktivt och systematiskt arbete för att säkerställa att vissa grupper, som människor med låga inkomster och etniska minoriteter, inte ska drabbas oproportionerligt hårt av miljöskadliga aktiviteter. Ett aktuellt exempel är hur Förbifart kan komma att påverka olika bostads- och naturområden om den blir verklighet. Denna motorväg planeras att till stor del byggas i tunnel men inte i miljonbygget . Mineralbrytning är ännu ett exempel på en verksamhet som liksom trafik kan orsaka luftföroreningar, buller m.m. Vissa av dessa miljöproblem påverkar inte bara de närboende utan även befolkningen i stort, liksom kommande generationer. Ett aktuellt fall är den gruva som planeras i Gállok (Kallak), som om den blir verklighet får förödande konsekvenser för de samebyar som får sina renbetesmarker ödelagda. En utredning behöver göras för att kartlägga hur olika grupper i samhället exponeras för miljö- och hälsorisker. bör få i uppdrag att inrätta en särskild enhet för miljörättvisa, utifrån samma grundprinciper som i , och med liknande uppdrag. Det är också angeläget att se över vilka allmänningar i , utöver atmosfären, som skulle behöva förvaltas långsiktigt och hållbart utifrån principer om allmänintresse. Mineraler och hav är exempel på viktiga gemensamma naturresurser. Det behövs en kartläggning av dessa tillgångar, hur var och en av dem bäst förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt, vilka uttag och vilken användning som kan tillåtas inom ramen för bevarande, och hur eventuell avkastning fördelas på ett rättvist sätt. , den enda kvinnliga ekonomipristagaren till Nobels minne, dokumenterade hur lokalbefolkningar över hela världen genom sinnrika sociala innovationer uthålligt lyckas förvalta skogar, fiskrika vattendrag och andra allmänningar. Den som lever i och av naturen har ett egenintresse av att motverka miljöförstöring. Det är nödvändigt och fullt möjligt att även i ställa om till förvaltning i stället för förbrukning av våra gemensamma tillgångar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillståndsprocesser, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:1553 av (M). Verksamheter som påverkar miljön negativt ska prövas noga, och hårda krav bör ställas för att skydda miljön. måste tillståndsprocesserna utformas så att de inte i onödan hindrar eller försenar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. anser att fokus måste ligga på att den omfattande processen kring miljökonsekvensbeskrivningar i första hand ska gälla där dessa krav verkligen behövs för att säkerställa miljöskyddsintresset. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsebara och effektiva. Krav ska ställas på att myndigheter deltar tidigt i samrådsprocesser. Mål för hur handläggning och olika typer av prövning får ta bör sättas. Inom ramen för en rättssäker process där alla berörda kan komma till tals bör möjligheterna för återkommande överklaganden och sena krav på kompletteringar ses över. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Miljöorganisationernas talerätt m.m., punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:3014 av och (båda C). Genom infördes en rätt för miljöorganisationer att överklaga vissa typer av domar och beslut. I förarbetena uttalade regeringen att skälet för att ge miljöorganisationerna talerätt är att det fanns ett starkt intresse och djupt engagemang för miljöfrågor hos organisationerna och att detta kan tas till vara genom att ge organisationerna talerätt. anser att det är orimligt att i en rättsstat tillåta att enskilda miljöorganisationer tillförs en sådan makt. Vi anser därför att regeringen bör utreda konsekvenserna av lagstiftningen och återkomma med förslag om hur lagstiftningen och tillämpningen kan förbättras utifrån den enskilda markägarens situation. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Buller, punkt 6 (V, L) av (L) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1504 av m.fl. (FP) yrkande 1. Buller, framför allt trafikbuller, är ett miljöproblem med omfattande hälsoeffekter i form av hjärt-kärlsjukdom och stroke. () anger omgivningsbullret som det allvarligaste miljöproblemet efter luftföroreningar. Hur befolkningen exponeras för trafikbuller beror på den byggda miljöns utformning och transportsystemen. Utformningen av stadsplaner med byggnadernas läge och utformning, trafikplanering, vägbeläggningar m.m. är viktiga faktorer. ligger ansvaret för buller på ett tiotal myndigheter, länsstyrelserna, Kommuner och Landsting (SKL) och kommunerna. ska samordna myndigheternas insatser men måste få kraftfullare instrument för att ta fram och sprida den kunskap som finns om bullers negativa effekter på hälsan och hur man bl.a. genom att planera och utforma bostäder, lokaler och infrastruktur kan begränsa exponeringen. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vindkraft, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2553 av och (båda SD) och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2015/16:1540 av och (båda M), 2015/16:2255 av (KD) och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 7. Att bygga en vindpark mitt i ett storslaget och vidsträckt landskap med orörd vildmark är inte på något sätt försvarbart eftersom det påverkar många människor . Landskapsbilden går från orörd och storslagen fjällmiljö till industripark. I fjällområdena finns ytterligare aspekter att ta hänsyn till. Samernas renbetesmarker störs, turismen riskerar att minska, den regionala utvecklingen stannar av och det enorma värdet av vårt natur- och kulturarv förstörs. Vindkraftens produktion beror helt på en så osäker och instabil företeelse som vindens styrka, vilket kräver ytterligare en elkraftkälla när det inte blåser tillräckligt. Vindkraften som elkraftkälla är opålitlig, och de störningar den medför gör den inte motiverad på något plan. Därför bör man se över hur utbyggnaden av vindkraft i miljöer med högt natur- och kulturvärde kan motverkas med hänsyn till vår natur och miljö. Vindkraftverken är även ett hot mot många djurarter, såsom rovfåglar och fladdermöss, som riskerar att dödas av bladens rotation. Vid ansökningsförfarandet för uppförande av nya vindkraftverk menar ornitologer att de får för lite tid på sig för den kartering som ska göras, vilket leder till ett undermåligt underlag. En inventering och kartering av djurlivet ska därför vara gjord redan när exploatören ansöker om att få uppföra nya vindkraftverk.