bet · H401MJU1 · 2016-12-09 00:00:00 — I motionerna 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del och 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att inte bör ägna sig åt opinionsbildning och vill reducera anslaget till i syfte att renodla verksamheten. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen bedömer att arbetet med att anpassa samhället till ett förändrat klimat går fortsatt framåt när det handlar om kunskapsuppbyggnad och informationsspridning, utarbetande av planerings- och beslutsunderlag, tvärsektoriell samverkan och stöd från länsstyrelserna till kommuner och andra aktörer (prop. 2016/17:1 utg.omr. Kunskapen om och engagemanget i klimatanpassningsfrågor ökar enligt regeringen successivt hos olika aktörer till följd av länsstyrelsernas och övriga myndigheters insatser. Däremot görs det fortfarande relativt få konkreta klimatanpassningsåtgärder på nationell nivå. Fortsatta och förstärkta satsningar krävs därför enligt regeringens mening inom många olika områden. för klimatanpassning vid har en central roll i att samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om klimatets förändring och om klimatanpassning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017. Det innebär enligt propositionen att arbetet med förebyggande och kunskapshöjande insatser kan fortsätta utvecklas. Anslaget får användas för utgifter för klimatanpassning såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser samt utredningar för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med , bl.a. eftersom man motsätter sig kunskapshöjande insatser i statens regi. Motionärerna anser att åtgärder kring mer reella hot såsom skogsbränder och översvämningar bör prioriteras framför klimatanpassningsåtgärder. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med till följd av att regeringens förslag om att förstärka anslaget i syfte att finansiera kunskapshöjande insatser avslås. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I budgetpropositionen understryker regeringen att klimatförändringarna har stor inverkan på centrala funktioner i samhället. Det är därför viktigt att alla aktörer tar ansvar för att börja anpassa sitt verksamhetsområde till ett förändrat klimat. Anpassningsåtgärder bör sättas igång tidigt för att undvika att kostnaden blir större . Fortsatta och förstärkta satsningar krävs inom många olika områden för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. För att fortsätta arbetet med förebyggande och kunskapshöjande insatser stärks anslaget med 2017–2018. Som beskrivits under anslaget 1:9 bedömer regeringen att det görs relativt få konkreta klimatanpassningsåtgärder på nationell nivå. Fortsatta och förstärkta satsningar krävs därför inom många olika områden. Regeringen menar att för klimatanpassning vid har en central roll i att samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om hur klimatet förändras och om hur samhället kan anpassas till ett förändrat klimat. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att anpassa pågående och planerad markanvändning och bebyggd miljö till ett gradvis förändrat klimat (dir. 2015:115). I de fall då ansvarsfördelningen är otydlig eller inte ändamålsenlig ska utredaren föreslå förbättringar. Utredaren ska också analysera eventuella hinder och begränsningar i lagstiftningen för att genomföra anpassningsåtgärder som har att göra med ett förändrat klimat. Utredaren ska även se över befintlig lagstiftning och föreslå de ändringar som krävs för en långsiktigt hållbar dagvattenhantering i syfte att göra bebyggd miljö mer översvämningssäker. Uppdraget ska redovisas . 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas ytterligare, bl.a. för att öka takten i att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2017. Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. För att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder föreslås dessutom att regeringen bemyndigas att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . anför motionärerna att de vill att bidraget till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA-bidraget) bör fortsätta och att det ska breddas till att gälla även för åtgärder som syftar till att minska problemen av marint skräp. I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anför att de extra medel som de vill tillföra kan användas till pilotprojekt för att komma till rätta med övergödningen i eller till arbetet med att utöka reservat. I motion 2016/17:3297 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att strukturkalkning bör lyftas fram som en åtgärd som underlättar upptag av näringsämnen för att minska läckage från jordbruk till vattenmiljöer. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med till och att av dessa medel avsätts för att öka LOVA-bidraget. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att fördela medel till kommunerna för städning av stränder och föreslår att av medlen inom anslaget avsätts till renare stränder. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . föreslås i motionen att av medlen inom anslaget avsätts för att åtgärda de mest akuta miljö- och hälsohoten från läckande vrak på havsbottnen (yrkande 6). Motionärerna anför att det ofta kan vara svårt att identifiera en ansvarig fartygsägare och att det inte finns någon myndighet i som har det övergripande ansvaret för läckande vrak. Dessutom föreslås att av medlen inom anslaget avsätts för att skapa säkra vandringsvägar för fisk (yrkande 7). Pengarna ska bl.a. användas för utökat stöd till privata dammägare för att skapa säkra vandringsvägar. I budgetpropositionen påpekar regeringen att övergödning är ett stort problem i sjöar, kust och hav. Utsläpp av kväve och fosfor har med tiden gett ett stort överskott på näringsämnen i bottensedimenten. Återhämtningstiden är lång, men tydliga och samlade insatser kan enligt regeringen ge synliga resultat i miljön, inte minst på lokal nivå. Regeringen anser att det är centralt att genomföra havsmiljödirektivet (2008/56/EG) i det långsiktiga arbetet för att nå miljökvalitetsmålet om ingen övergödning. Regeringen anser också att åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EC) och att genomföra dem är av stor betydelse för att nå målet. Enligt regeringens mening stärker även medlen till lokala och regionala vattenvårdsprojekt (LOVA-projekt) det lokala och regionala arbetet för att minska övergödningen. Dessutom har landsbygdsprogrammets vattenrelaterade miljöåtgärder betydelse för att minska näringsbelastningen från jordbruket. Även om åtgärder för att minska utsläpp från övergödande ämnen har gett resultat behövs ytterligare insatser, särskilt mot fosfor. Insatserna behöver också bli mer riktade för att ge tydliga effekter i miljön. Regeringen aviserar därför en översyn av de ekonomiska styrmedel och andra åtgärder som kan minska övergödningen. När det gäller frågan om marint skräp kan inledningsvis nämnas att detta uppmärksammas som en allvarlig fråga för havsmiljön i årliga uppföljning av miljömålen. Ospar (konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) antog en regional aktionsplan för marint skräp 2014 och Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö) antog en motsvarande plan 2015. leder det regionala arbetet inom Ospar och Helcom med att förbättra hanteringen av skräp i samband med fiske och med att sammanställa bästa tillgängliga teknik för att rena skräp i avloppsvatten. Regeringen har gett i uppdrag att identifiera och föreslå åtgärder mot utsläpp av mikroplaster i havet från viktigare källor i . Uppdraget ska redovisas . har även haft i uppdrag av regeringen att utreda om det behövs kompletterande finansieringsformer och åtgärder för att ta hand om marint skräp på stränder, och i så fall föreslå olika alternativ. Verket har också utrett om lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning bör ändras så att kommunerna får ansvar för att beakta miljöaspekter i naturmiljöer och utföra renhållning även inom sådana områden. I redovisningen gör bedömningen att det finns ett behov av statlig finansiering av städning av stränder längs med hänsyn till den stora mängd skräp som flyter i land och som inte kommer från verksamheter inom kommunen. föreslår att en sådan finansiering sker genom anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Verket bedömer att ett sådant stöd inte skulle bryta mot . När det gäller ändringar i lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning konstaterar verket att kommunens renhållningsåtgärder i huvudsak utgår från att hindra olägenheter för människors hälsa samt att uppfylla de krav som kan ställas i fråga om trevnad, framkomlighet och trafiksäkerhet. föreslår att kommunens ansvar för renhållning utökas till att i skälig utsträckning även undvika att växt- och djurliv och naturmiljön i övrigt skadas. Enligt uppgift från Miljö- och bereds redovisningen inom . När det gäller skyddade områden bedömer regeringen i budgetpropositionen att takten i arbetet med att inrätta skydd av områden behöver öka för att det ska vara möjligt att nå etappmålet om 10 procents skydd av områden till . Regeringen förstärker därför anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2017. Dessutom gav regeringen Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för marint områdesskydd. Handlingsplanen redovisades och ska utgöra ett viktigt underlag för myndigheternas arbete med att nå etappmålet om ett 10-procentigt skydd av områden till . När det gäller strukturkalkning som en åtgärd för att underlätta upptag av näringsämnen från jordbruk, kan man konstatera att sådana projekt kan finansieras genom stödet till LOVA-projekt. beviljades LOVA-projekt för , varav en majoritet av medlen gick till projekt för att minska övergödningen. Av Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev framgår att högst får användas för bidrag enligt förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. Enligt Havs- och vattenmyndighetens redovisning av hur anslaget använts framgår att 36 strukturkalkningsprojekt har avslutats . Syftet är att minska växtnäringsläckaget av främst fosfor genom att strukturkalka åkerjordar med hög lerhalt. Ett arbete pågår för att kunna mäta hur mycket kväve- och fosforreduktion som insatserna bidrar till. Havs- och vattenmyndigheten inledde också 2015 ett särskilt arbete för att kunna utvärdera och följa upp miljöeffekter och andra samhällsnyttor. Resultatet kommer användas för att bättre kunna styra medel till kostnadseffektiva åtgärder. I sammanhanget kan även nämnas att stöd till strukturkalkning kan lämnas inom ramen för landsbygdsprogrammet 2014–2020. Stöd kan lämnas både till inköp av kalk och till köp av tjänst för att sprida kalk. När det gäller frågan om stöd till dammägare för att skapa vandringsvägar för fisk kan följande redovisas: Vattenverksamhet och vattenanläggningar regleras i (1998:808). Av balkens allmänna hänsynsregler framgår att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten medför skada eller olägenhet för miljön. I samma syfte ska bästa möjliga teknik användas i yrkesmässig verksamhet. Kraven gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Detta är förenligt med den s.k. polluter pays principle (principen om att förorenaren betalar). Som en precisering av ovanstående hänsynsregler följer enligt 11 kap. 8 § att den som vill bedriva en vattenverksamhet som kan skada fisket är skyldig att utan ersättning vidta och för framtiden underhålla behövliga anordningar för fiskens framkomst eller fiskets bestånd, släppa fram vatten för ändamålet och iaktta de villkor eller förelägganden i övrigt som på grund av verksamheten kan behövas till skydd för fisket i det vatten som berörs av vattenverksamheten eller i angränsande vattenområden. Om det är lämpligare får tillståndshavaren i stället åläggas att betala en särskild avgift för att främja fisket i det vatten som berörs av vattenverksamheten eller inom något angränsande vattenområde (fiskeavgifter). Detta följer av 6 kap. 5 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Avgiften kan fastställas som en engångsavgift eller som en årlig avgift. Fiskeavgiftsmedlen kan användas för fiskevårdsåtgärder i berörda vattenområden efter ansökan till . I många fall används medlen till fiskvägar, biotopvård och till att sätta ut fisk. Det finns även andra medel för att skapa vandringsvägar för fisk. Vattenkraftbolag som levererar elenergi märkt med Bra Miljöval avsätter pengar i en egen miljöfond eller i en miljöfond som disponerar. Företag och organisationer kan ansöka om stöd ur fonden för projekt som minskar vattenkraftens skadeverkningar eller projekt som gynnar den biologiska mångfalden i strömmande vatten. Exempel på insatser som man kan få bidrag för i vattenmiljön är att skapa vandringsvägar för fisk, vårda biotoper och att riva vandringshinder. har det även funnits möjlighet att söka medel till naturvårdsåtgärder från EU:s miljöprogram Life. Man har kunnat söka bidrag för att bl.a. utveckla nya metoder för att gynna biologisk mångfald i rinnande vatten eller motverka övergödning. har tidigare uttalat sig i fråga om de krav som ställs på vattenverksamheter i . Genom bifall till betänkande 2015/16:CU13 tillkännagav att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter. Det ansågs vara en rimlig målsättning att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter ska ha tillstånd i överensstämmelse med de krav som ställs i . För att detta mål ska kunna uppnås på ett bra och effektivt sätt är det en förutsättning att tillståndsprocesserna är flexibla och kan anpassas så att inte utövare av småskalig vattenkraft får orimliga kostnader vid nya tillståndsprövningar. I budgetpropositionen anför regeringen att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning som enskild produktionskraft, men också som regler- och balanskraft. Fysisk påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Den fortsatta hanteringen av vattenkraften, tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag, är enligt regeringen av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten. måste också avvägningar göras mellan olika intressen såsom t.ex. att värna kulturmiljöintressen. (M 2012:01) har sett över dagens regler om vattenverksamheter, och utredningens förslag har remitterats. slöts en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken. I överenskommelsen anges bl.a. att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Regeringen avser att återkomma till med en proposition i ämnet. När det gäller åtgärder mot miljö- och hälsohot från vrak kan noteras att det av regleringsbrev framgår att anslaget 1:4 sanering och återställning av förorenade områden får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda föroreningsskador samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget omfattar läckande vrak. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Dessutom framgår det att högst får användas av Havs- och vattenmyndigheten för bevakning och hantering av miljörisker från sjunkna vrak. Genom en departementspromemoria om avlägsnande av vrak (Ds 2015:16) har ett underlag tagits fram för att bedöma av om bör tillträda internationella Nairobikonvention om avlägsnande av vrak. Enligt promemorian finns det starka skäl för att tillträda konventionen och att den berörda fartygsägaren ska ha skyldighet att avlägsna vraket eller svara för kostnaderna för att vraket avlägsnas. Dessutom föreskriver förslaget en förpliktelse för en svensk myndighet, , att låta avlägsna vraken om inte fartygsägaren följer anmodan att göra detta. Enligt uppgift från bereds promemorian och en proposition om tillträde till konventionen är planerad att överlämnas till . 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Regeringen fortsätter i enlighet med ändamålet för anslaget att finansiera internationella klimatinvesteringar. Regeringen har även tagit initiativ till en utsläppsbroms för att köpa in och annullera utsläppsrätter inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt för internationella klimatåtaganden. Insatserna kan bestå av att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas för utgifter för att förvärva utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för utgifter för att utveckla EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet samt för att övervaka internationell utsläppshandel. Anslaget får användas till att finansiera utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL), för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för att klimatkompensera flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensation får annulleras. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . I yrkande 2 i motionen anförs att flera rapporter pekar på att det mest kostnadseffektiva verktyget inom klimatpolitiken är att använda sig av internationella klimatinsatser som exempelvis mekanismen för ren utveckling (CDM). Motionärerna vill därför öka anslaget till internationella klimatinsatser. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen understryker i budgetpropositionen att världen behöver länder som visar att det går att förena hållbar utveckling med välfärd och god konkurrenskraft. Genom att vara ett gott exempel bedöms kunna få med sig fler länder i omställningen. Klimatarbetet är en av regeringens huvudsakliga prioriteringar, och den avser att höja ambitionen för att skynda på omställningen till ett hållbart samhälle. Att ta täten i klimatomställningen är enligt regeringen både moraliskt rätt och ekonomiskt smart. Minskad klimatpåverkan är på lång sikt förutsättningen för en utvecklad ekonomi och ett ökat välstånd. Den gröna omställningen kan skapa nya jobb i hela som miljön värnas. har antagit ett etappmål om att utsläpp av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Målet gäller för de sektorer som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Regeringen har genomfört en kontrollstation för att följa upp de klimat- och energipolitiska målen till 2020 och bedömer att kommer att nå klimatmålet. Den förra regeringens inriktning var att en tredjedel av minskningen skulle ske i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer. Den nuvarande regeringen vill i stället så långt som möjligt nå etappmålet till 2020 genom nationella insatser. har det pågått arbete att ta fram nya etappmål med anknytning till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen gav 2014 Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk inklusive långsiktigt mål och tillhörande målbana med etappmål. Beredningen föreslog i delbetänkandet Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Beredningen föreslog också att utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium, i enlighet med internationella växthusgasrapportering, ska vara lägre än utsläppen . I Miljömålsberedningens delbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) föreslår beredningen mål om att utsläppen utanför EU ETS bör vara lägre än utsläppen , varav högst får uppfyllas genom kompletterande åtgärder. ska utsläppen från inrikes transporter minska jämfört med . bör utsläppen utanför EU ETS vara lägre än utsläppen , och då får högst uppfyllas genom kompletterande åtgärder. Regeringen aviserar att återkomma med en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk och nya mål med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag. Slutligen kan noteras att innebär att nya samarbetsformer ska utformas och ersätta Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. har redovisat en analys av de nya samarbetsformerna under avtalet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete. Anslaget får i huvudsak användas för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet, samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom , samt inom Östersjöstaternas råd (). Anslaget får användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco). Anslaget får användas för administration och samordning av kärnsäkerhetssamarbetet med . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar föreslås dessutom att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Hållbara städer. Anslaget får användas för utgifter för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får användas för utgifter för administration och utvärdering.