bet · H401NU4 · 2016-11-17 00:00:00 — 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör riva upp beslutet om försäljning av tyska brunkolsverksamhet och i stället verka för en utfasning av produktionen, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör omarbeta ägardirektiven för de statliga bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid i syfte att avkastningskraven ska följa och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återkomma till och förklara bolagets agerande och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en uppföljning av konsekvenserna av markförsäljning, och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en plan om hur SJ AB:s avkastningskrav kan slopas och lönsamhetsmålen sänkas i syfte att uppnå en väl fungerande tågtrafik i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bildande av buffertzoner runt naturreservat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2536 av m.fl. (MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SJ inte ska ge någon vinstutdelning till staten, utan vinsten ska i stället återinvesteras i verksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2714 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2716 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2976 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i bör göras ett tillägg om bolagets samhällsansvar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge statliga företag i uppdrag att inventera markinnehavet för att få fram mer byggbar statlig mark och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga bolag ska vara ett föredöme för hållbart företagande och fortsätta det goda hållbarhetsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva en målmedveten styrelserekrytering och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av tydliga principer för de statliga bolagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga bolagen, förändringar på marknader, aktivt ägande och försäljning av de statliga bolagen och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska vara ett föredöme för hållbart företagande och fortsätta med det goda hållbarhetsarbetet för de statliga företagen och för styrelserekrytering, och detta tillkännager för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer, och detta tillkännager för regeringen. Företag med statligt ägande Statligt ägda företag per departement med förvaltningsansvar Ekonomiska mål beslutade av ägaren Statligt ägda företag per departement med förvaltningsansvar Ekonomiska mål beslutade av ägaren 17,2[1] (publ.) Statligt ägda företag per departement med förvaltningsansvar Ekonomiska mål beslutade av ägaren [1] Ägarandel efter statens avyttring av aktier i . debatterar näringsutskottet de statligt ägda bolagen i och vilken roll de spelar. Det kan i vissa fall finnas skäl till att staten är ägare i ett företag när detta har en samhällsbärande funktion och samhällsansvar, som till exempel . Men statens uppgift ska framför allt vara att sätta upp regler och ramverk för företag. När staten äger företag ska det ske med stor långsiktighet, öppenhet, ansvarsfullhet och höga krav på tydliga principer som måste efterlevas och följas upp kontinuerligt. Det är därför angeläget att regelbundet gå igenom den statliga bolagsportföljen, vilket görs i ett betänkande en gång . Då bedöms om det finns andra aktörer som bättre kan utveckla företagen. Staten ska inte konkurrera med privata företag på fungerande marknader. Alliansregeringen minskade det statliga ägandet och använde intäkterna till att betala av på statsskulden så att kommande generationer inte ska tyngas ned av en onödig skuldbörda. Företagens effektivitet och lönsamhet har även ofta förbättrats efter att det statliga inflytandet minskat som investeringarna har ökat. Grunden i näringspolitik är fortsatt att skapa förutsättningar för fler nya företag och fler arbetsgivare som kan och vågar anställa. finns det 50 hel- och delägda företag som är statligt ägda och omfattas av ägarpolicyn i vilken det fastställs vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska efterleva. införde alliansregeringen krav på att de statligt ägda bolagen ska hållbarhetsredovisa i enlighet med Global Reporting Initiative, GRI. Riktlinjerna har sedan utökats, och tog alliansregeringen initiativ till att möjliggöra för samtliga dessa statliga företag att utveckla hållbarhetsarbetet, strategier för att nå dit och en målsättning att öka värdet och minska riskerna inom de statliga bolagen. startade arbetet med att följa upp bolagens respektive hållbarhetsmål. Vi vill fortsätta att sträva efter en hållbar och långsiktig förvaltning av de statliga bolagen. Det finns ingen anledning för staten att vara ägare eller delägare i ett av de företag som har andra ägarkunskaper och kan sköta detta mycket bättre än staten. Då bör dessa bolag successivt fasas ut. STYLEREF Kantrubrik \* Vi lever i en minst sagt utmanande värld, och det finns en hel del arbete att göra. Det är därför som jag ser det som märkligt men också oroande att regeringen ser statliga företag som en primär intäktskälla. , , tog regeringen ut från SJ. skedde en utdelning på från företaget. Regeringen tog ut dubbelt så mycket som alliansregeringen gjorde sammantaget under sina . Annorlunda uttryckt var det 15 gånger så stor utdelning som genomsnittet under alliansåren. När lider av en akut bostadsbrist plockar regeringen ut ur statliga Akademiska Hus, vars uppdrag är att förvalta universitet och högskolor samt bidra till byggnation av nya studentlägenheter. Det är orimligt och går inte ihop. Om regeringen har möjlighet att ta ut ur Akademiska Hus tyder det på att de hyror som tas ut kanske är fel. Det är också en sak man får fundera på. De hyror som Akademiska Hus tar ut kan vara alltför höga. Universiteten själva vittnar om en orimlig hyressättning. borde de pengar som tas ut rimligen återinvesteras i universitetsbyggnader och i den kärnverksamhet som stöder ny forskning. Följden av vad som händer med Akademiska Hus är att de i sin tur får höja hyror för att klara sitt uppdrag från ägaren staten. Det leder till att en kommun som hyr av Akademiska Hus plötsligt lämnar pengar till hyra för att staten ska gå med vinst. Låt mig återkomma till samhällsansvaret och statliga bolag. Postnord fungerar inte som det är tänkt. Så enkelt är det. En marknad håller på att ersättas med en annan. Då menar jag att vi mer sällan kommer att använda oss av pappersformen för att skicka brev. blir det alltmer digitalt. Det här får onekligen konsekvenser för ett bolag vars syfte är att leverera post i pappersform samt paket till kunderna. Postnord är ett statligt företag som bär ett samhällsansvar: att nå ut till kunderna med paket, logistik och brev. Men efter den svidande kritik som har riktats mot Postnords agerande - det handlar om brev som inte kommer fram och räkningar som försvinner så att människor kommer i kläm - är det nödvändigt att komma till rätta med Postnords samhällsansvar. Ytterst är detta ett statligt framtids- och ägaransvar. Regeringen måste tillse att bolaget lever upp till sina åtaganden. Antalet klagomål som inkommit från privatpersoner och företag mot Postnord har på stigit från 5 600 till 7 500. Det går åt fel håll. har , , rapporterat om en anmärkningsvärd försämring av den svenska posthanteringen, vilket också bekräftas av postorgans undersökning. En väl fungerande posthantering är en grundläggande funktion i vårt samhälles infrastruktur. När den inte fungerar kan det få förödande konsekvenser för enskilda människor. Detta vet vi också har skett. Den lilla människan drabbas när räkningar inte blir betalda. Regeringen måste nu på allvar som ägare i Postnord säkerställa att verksamheten är att lita på. Vi välkomnar att regeringen inlett försäljningen och avyttringen av det statliga ägarintresset i SAS. såldes 19 miljoner stamaktier, vilket minskade det statliga ägandet i SAS. Ett flygbolag som verkar på en fri och öppen marknad ska inte hållas under armarna av de svenska skattebetalarna, detta oavsett om SAS lyckas eller inte lyckas hålla nere sina kostnader eller locka tillräckligt många resenärer. STYLEREF Kantrubrik \* Historien berättar om ett flygbolag som inte kunnat säljas på grund av att det gått för bra eller gått alldeles för dåligt. Tiden har aldrig varit den rätta, vilket är fel. Det är bra att regeringen avyttrar ägande i SAS. Uppmaningen till regeringen är att sälja statens del av bolaget. Det vore också önskvärt med ett förtydligande från regeringens sida av den långsiktiga planen för bolaget bortom de som ligger låsta innan man kan ta vidare steg. Statens uppgift är och ska vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Med ett fortsatt omfattande statligt ägande skulle staten fortsätta att agera dubbelt. Det blir i slutändan som om domaren i en fotbollsmatch skulle vara med och spela i matchen som han dömer. I och med den proposition som alliansregeringen lade fram 2007 har skillnaden mellan den privata och den offentliga sfären blivit tydligare. Vi menar att en minskning av det statliga ägandet är en förutsättning för ett vitalt företagsliv där konkurrensen sker på lika villkor. Andelen statligt ägda företag har i historiskt sett även varit bland de största i och i . Det statliga ägande där det finns anledning till statligt inflytande ska kontinuerligt utvärderas. Det ska genomsyras av öppenhet, god etik och ansvarsfullhet. På de områden där det kan finnas skäl till omprövning av det statliga ägandet ska detta ske ytterst seriöst och vara genomarbetat. För de statliga företag som omfattas av ett särskilt samhällsuppdrag ska dessa principer tydligt framgå och redovisas. Regeringen har slutligen som uppdrag att värna ägarpolicyn kring statliga företag, genomföra de beslut som fattas i denna kammare och vara beredd på att lyssna och ompröva sin syn på statligt ägande där det kan vara önskvärt. Jag yrkar bifall till Alliansens reservation nr 1. För är det övergripande målet gällande det statliga ägandet i första hand att säkerställa medborgarnas trygghet, investeringar och långsiktiga generella intressen. Strävan är att öka valfriheten och förse alla med bra varor och god, prisvärd och tillgänglig service utan att missbruka våra naturresurser. Grundläggande funktioner måste kunna säkerställas i hela landet oavsett om det gäller infrastruktur eller annan service. Staten ska förvalta våra gemensamma egendomar med stora värden på bästa sätt och förse de anställda med god arbetsmiljö, goda villkor och goda utvecklingsmöjligheter. Vi ska vara ett föredöme gällande ansvarstagande för både miljö och hälsa. Vi ser att våra statliga företag fortsatt är i framkant när det gäller värdeskapande, etik och ansvar, men även att det statliga ägandet har ett balans- och regleransvar för att kunna träda in med sunda konkurrensförhållanden på marknader som är osunt reglerade. Även om vi anser att det privata företagandet är grundbulten i den svenska ekonomin är det statliga ägandet viktigt för det övergripande samhällsuppdraget. Synergieffekterna av det privata och det statliga ägandet är därmed av yttersta vikt. Vi ser dock värdet av att dessa synergieffekter inte får rubbas genom osunda konkurrensförhållanden mellan den privata och den offentliga sektorn. STYLEREF Kantrubrik \* Gällande ägarförhållandena i statliga bolag ser vi inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Vi står inte heller för motsatsen - att man av princip ska bedriva vissa verksamheter i statliga bolag fastän de i stället hade kunnat bedrivas i privat regi. Emellertid finns det statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras och där man inte kan motivera det statliga ägandet med nytta för medborgarna. Vi har en pragmatisk inställning gällande innehavet av företag i den statliga portföljen och är beredda att föra en dialog om vilka bolag staten ska äga och vad staten ska äga. Vi är däremot kraftigt kritiska till att avyttra statligt innehav och ägande med hänvisning till att man måste fylla finansiella luckor i den statliga budgeten. Vi ser det statliga ägandet som en långsiktig investering till nästkommande generationer. Om regeringen inte kan lägga upp en verklighetsförankrad budget, och resultatet blir stora kostnader på olika utgiftsområden, ska finansieringen självfallet inte ske den enkla vägen i form av avyttringar eller plundringar av bolag. Under valrörelsen var ett av de partier som hade ett högt tonläge angående tyska brunkolsverksamhet. Man hade en verklighetsfrånvänd inställning om att låta kolet ligga, som om det hade varit upp till svenska politiker att avgöra detta. Efter valet fick man i stället i regeringsställning möta verklighetens utmaningar. Sedan var tonen helt förbytt. Efter att regeringen tagit emot en begäran om ägarsamordning kring den tyska brunkolsverksamheten sa man ja till att sälja av brunkolet. Jag tycker att det är bra att utskottet och även , som är med på beslutet i utskottet, i detta betänkande konstaterar att en försäljning av brunkolet var strategiskt riktig. Men frågan är var är . Det är tråkigt att man inte är här nu och försvarar sin tillnyktring och sin helomvändning i frågan. ser positivt på försäljningen av tyska brunkolsanläggningar. Den ligger helt i linje med vår tanke att roll och fokus ska flyttas från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. I betänkandet har vi även en reservation mot beslut om att bruka närmare skog runt på ett alternativt sätt, som man har valt att kalla anpassad avverkning. Detta får enligt vår mening betraktas som att bolaget inrättar en buffertzon runt . Det har sin grund i att tyska turister klagade på ett kalhygge från gränsen till , vilket ledde till att turistföretagen vädjade till att de skulle förändra sitt skogsbruk så att man kunde få fler nöjda turister. Detta har fått till följd att nu räknar med att förlora ungefär hälften av intäkterna från skogen på att skapa dessa buffertzoner, vilket försvårar för bolaget att i övrigt nå upp till de ekonomiska mål som staten som ägare ställt upp. Vi menar att frågan i förlängningen är större än så och att även andra skogsägare riskerar att drabbas på många håll om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. STYLEREF Kantrubrik \* Det är högst tänkbart att en sådan här signal kan bli normgivande, med buffertskogar exempelvis runt samhällen där man ska avverka och kring andra parker, naturreservat och områden som betraktas ha ett socialt värde. Det ger upphov till frågor om hur enskilda skogsägare kommer att påverkas , något som vore högst olyckligt. Därför vill att omprövar sitt beslut men även att man inte heller framgent ska fatta beslut om ytterligare buffertzoner. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till den. Jag har varit lite orolig för att jag skulle glömma bort titulaturen, men har jag sagt det. Jag vill inleda med att yrka bifall till Alliansens kommittémotion 2016/17:3123, som rör förvaltningen av företag med statligt ägande. Jag vill även yrka bifall till motion 2016/17:2976, som handlar om att det i bör göras ett tillägg om bolagets samhällsansvar. Jag behöver inte säga till er som sitter här i kammaren att staten har ett väldigt stort bolagsinnehav. Men för dem som tittar eller lyssnar på detta kan det vara intressant att veta att staten helt eller delvis är ägare till 50 bolag. Inom dessa bolag finns 163 000 anställda, och bolagen representerar enorma värden: ca . Majoriteten av de statliga bolagen verkar dessutom på konkurrensutsatta marknader inom en mängd olika områden. Både och de övriga allianspartierna anser att statens uppgift normalt är att ange ramar och regler för näringslivet och företagen, inte att äga och driva företag. Det finns nämligen i grunden en inbyggd problematik i statligt ägande, och det är att staten får två roller, det vill säga sitter på två stolar : både som lagstiftare och som bolagsägare. Men eftersom staten är en så stor bolagsägare och kommer att fortsätta att vara det är det viktigt att bolagen drivs på ett långsiktigt professionellt, värdeskapande och inte minst hållbart sätt. Flera av dessa bolag har också viktiga samhällsuppdrag, där fokus inte bara är ekonomi utan det även handlar om andra vinster för samhället. Men det är också viktigt att påpeka att när statliga företag verkar på en konkurrensutsatt marknad ska de också verka på marknadsmässiga villkor för att säkerställa en effektiv konkurrens. Det finns också, som vi alla känner till, väldigt stora förväntningar på hur statligt ägda bolag ska uppträda. Det tycker jag är bra. De statliga bolagen ska i alla avseenden föregå med gott exempel, inte minst när det gäller ersättningar till ledande befattningshavare, jämställdhetsarbete, miljöengagemang och socialt ansvarstagande. Jag tycker att det känns väldigt roligt att säga att ökade jämställdhetsfokuset i de statliga bolagen. av styrelseledamöterna i de helägda statliga bolagen är kvinnor, medan andelen hos de börsnoterade bolagen är . När det gäller ordförandeposterna i de statliga styrelserna - det vill säga i de helägda statliga bolagen - har andelen kvinnor också ökat, från 2015. Detta kan jämföras med börsbolagens andel , som var blygsamma . STYLEREF Kantrubrik \* har vi tyvärr sett en avveckling av service och arbetstillfällen på landsbygden, och här bär staten ett stort ansvar. Jag tycker att det är märkligt att den nuvarande regeringen, som har hög svansföring och säger att hela ska leva, inte använder sig av de statliga bolagen för att komplettera svagare marknader. Staten har faktiskt stora möjligheter att genom sina bolag bedriva en regionalpolitik som man genom svag ägarstyrning tyvärr missar. Som exempel kan jag nämna , ett helägt statligt aktiebolag som konkurrerar med andra banker. För inte så länge sedan beslutade att lämna företagskunder norr om åt deras öde. vill med andra ord inte längre ha några företagskunder på landsbygden och i småstäder. är det , och samt större tillväxt- eller högskoleorter som gäller. Näringsminister har inget att invända mot detta; åtminstone säger han så själv. Är det inte märkligt att vi äger en statlig bank som är så ointresserad av stora delar av landet? Man kan fråga sig varför staten ska äga . Behövs en statlig bank när den ändå bara finns på fungerande marknader? Den frågan får Socialdemokraterna gärna svara på. Ett annat exempel är Inlandsinnovation. Det är ett exempel på hur regeringen undviker att använda sig av ett statligt bolag för att skapa en regionalpolitik värd namnet. Regeringen avslutade denna särskilda satsning. Inlandsinnovation var ett bolag som med sina 2 miljarder i portföljen hade i uppdrag att tillhandahålla riskkapital till företag i norra , och . Satsningen kom till för att dessa områden har en svag tillgång på riskkapital. Trots detta tyckte regeringen att pengarna skulle föras över till ett nationellt bolag utan särskild hänsyn till svagare riskkapitalmarknader. Detta kommer sannolikt att leda till att ytterligare riskkapital hamnar i , och på bekostnad av landsbygden. Ett annat exempel på ett bolag som skulle kunna vara ett verktyg för regeringen för att skapa en hållbar regionalpolitik är . En stor del av den förnybara energin i kommer från vattenkraften i norr. Den produceras lokalt men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Bara i kommun finns elva vattenkraftsanläggningar, och en av dem är Harsprånget, som är största. Trots att denna lilla kommun bidrar med så stora värden till hör den till landets fattigaste kommuner. Därför är det väldigt provocerande att nu flaggar för att outsourca drygt 40 jobb på Accounting i . Det skulle vara ett hårt slag mot kommunen och motsvarar ungefär 7 000 arbetstillfällen i . När man gör denna jämförelse får man perspektiv på effekten av det beslut som bolaget kan komma att ta. De flesta som jobbar på Accounting i är kvinnor, och många av deras respektive veckopendlar för att jobba i någon gruva. Om lägger ned den administrativa verksamheten i är det mycket troligt att hela familjer väljer att lämna området. Det skulle innebära ett ännu större slag mot kommunen och dess ekonomi. Det är inte acceptabelt att ett statligt bolag, som dessutom har så stora tillgångar i området, inte tvekar att flytta arbetstillfällen därifrån - detta utan något som helst samhällsansvar. STYLEREF Kantrubrik \* Frågan om samhällsansvar gäller även orten , som ligger i samma kommun. Här finns längsta torrlagda vattenfåra, . Så har det varit , då Kungliga Vattenfallstyrelsen, , byggde en underjordisk tunnel för att leda allt vatten från till . Man fick i och med detta en ökad fallhöjd och en större effektivitet. Detta ersatte den naturliga vattenvägen, och släpps inget vatten längs den torrfåran ned till Vuollerim och Porsi kraftverk. Lokalbefolkningen längs har sedan utbyggnaden kämpat för att återfå en liten mängd vatten, så kallad miljötappning, i torrfåran i , men har nekat trots att möjligheten finns och trots att man faktiskt lovade att ta hänsyn till bygd, näringar, naturvärden och befolkning, båtplatser och fiskerätter. Här vägrar alltså att hålla det man tidigare lovat och tar inte sitt samhällsansvar. Det missgynnar såväl bygdens ekonomi med fisketurismens alla möjligheter som den biologiska mångfalden. anser att i högre grad borde ta ett samhällsansvar och föreslår att detta skrivs in i bolagets ägardirektiv. Det kan regeringen besluta, det vill säga om man vill. Jag börjar med att konstatera att när vi nu ska gå igenom betänkandet NU4, , blir skillnaderna uppenbara i synen på hur staten ska förvalta och styra sina bolag. Det finns allt från enskilda moderatmärkta motioner som vill att exempelvis hela ska säljas ut till motioner som anger att staten normalt inte ska äga och driva företag, liksom lite mjukare tolkningar där man pekar på att staten ska vara en aktiv ägare, vars uppgift kan tolkas till att endast ge maximal utdelning utan att störa marknaden. tycker emellertid att staten bör använda sitt ägande av statliga bolag för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Kravet på lönsamhet i statliga bolag ska inte gå före samhällsnyttan.