bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — och planeras med anledning av flyktingsituationen. information som kom in? Vidtog inrikesministern och regeringen några åtgärder mot bakgrund av informationen och i så fall vilka? önskar ta del av förfrågan och länsstyrelsernas svar. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. –Vilken styrning av berörda myndigheters arbete med flyktingsituationen har regeringen utövat? Vilken samordning av myndigheters arbete har regeringen tagit initiativ till? –Vilken roll och uppgift har Kansliet för krishantering (Justitie- departementet)? Varför flyttades detta kansli från Statsrådsberedningen till ? –För krishantering finns det en grupp för strategisk samordning, enligt förordningen (1996:1515) med instruktion för . Hur har denna grupp hanterat frågor om flyktingsituationen ? Utskottet önskar ta del av dokumentation kring detta. –är ett forum för informationsutbyte mellan och myndigheter. Hur har krishanteringsrådet hanterat frågor om flyktingsituationen ? Utskottet önskar ta del av dokumentation kring detta. –Företrädare för regeringen har uttalat sig om behovet av utvärdering av regeringens och myndigheternas arbete. anfördes i ett skriftligt frågesvar från att regeringen avser att initiera en oberoende utvärdering. Har någon sådan utvärdering påbörjats? Om inte, vilka planer finns för en sådan utvärdering och när kan den förväntas påbörjas? –Vilka uppdrag har berörda myndigheter fått sedan regeringen tillträdde som rör mottagande av asylsökande? Frågan inbegriper uppdrag i instruktioner och regleringsbrev, beslut av departement och och eventuella andra uppdrag. Har uppdragen återrapporterats och i så fall hur? –Har det skett några övningar i krishantering och krisberedskap i regeringen och fr.o.m. ? Utskottet önskar i så fall en beskrivning av dessa. –återfinns inte i bilagan till förordningarna 2006:942 och 2015:1052. Inte heller omfattas av regeringens beslut om uppdrag om funktionen tjänsteman i beredskap och förmåga till ledningsfunktion. Varför har inte angetts i bilagan? Varför omfattas inte av regeringens beslut ? Vilka bedömningar låg till grund för detta? –Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och innehållet i denna promemoria anledning till? Som svar på utskottets frågor överlämnades en promemoria från och en promemoria från (bilaga A6.1.2). Inledningsvis besvarades frågor om arbetet i EU. hölls en rad ordinarie och extrainsatta möten hållits i rådet för rättsliga och inrikes frågor, rådet för utrikes frågor respektive med anledning av flyktingsituationen. Under dessa möten har haft en aktiv roll. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. deltog också i högnivåkonferensen om östra och västra Balkanrutten som ägde rum . Företrädare för regeringen har även haft ett flertal bilaterala möten med sina europeiska kollegor med anledning av flyktingsituationen. statsministern möten med förbundskansler den 25 presenterade regeringen tio ståndpunkter för att reformera EU:s flyktingpolitik. I ståndpunkterna anges att EU ska inrätta en permanent och tvingande omfördelningsmekanism vid katastrofer, att EU ska fortsätta att prioritera att rädda liv, att alla EU:s medlemsstater ska ta sitt ansvar för att upprätthålla EU:s yttre gräns och leva upp till asylreglerna, att EU:s asyl- och gränsmyndigheter ska förstärkas, att EU ska fortsätta att bekämpa människosmugglarna, att EU ska få till stånd ett effektivt och humant återvändande och enas om ett återvändandeprogram, att EU skyndsamt ska enas om ett system med säkra länder, att EU kraftigt ska öka antalet kvotflyktingar till ca 100 000, att ska föreslå fler lagliga vägar till EU samt att EU behöver en mer aktiv utrikes- och biståndspolitik för att hjälpa människor på plats. har vid upprepade tillfällen påtalat behovet av solidaritet mellan medlemsstater och varit drivande när det gäller besluten om omfördelning av asylsökande från och till andra medlemsstater och beslut om ett EU-gemensamt vidarebosättningsprojekt av skyddsbehövande från prioriterade regioner i , och . också påtalat att fattade beslut måste genomföras och att alla medlemsstater måste tillämpa Dublinförordningen och övriga delar av det gemensamma europeiska asylsystemet på ett korrekt sätt. vikten av samarbete med och västra och att kontrollen av EU:s har vidare anfört att de tillfälliga besluten om omfördelning inte är tillräckliga och välkomnat kommissionens förslag om en permanent omfördelningsmekanism inom EU som ska kunna aktiveras i kris. har välkomnat revideringen av Dublinförordningen men påtalat att det kan behövas en annan ordning . I anslutning till sessionsvecka anordnades ett nordiskt statsministermöte där flyktingsituationen avhandlades. Statsministrarna enades om utökat informations- och erfarenhetsutbyte mellan migrationsmyndigheterna inklusive förslag på gemensamma åtgärder. situationen var sådan att omfördelning av asylsökande borde ske även från till andra medlemsstater. uppskov med att ta emot de 5 727 asylsökande som ska omfördelas till enligt de tidigare besluten. Kommissionen presenterade ett förslag om att , på grund av det exceptionella trycket på asylsystemet, skulle få ett års 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. uppskov med omfördelningen samt få operativt stöd där så är lämpligt. Förslaget har mottagits positivt av andra medlemsstater. Regeringen gav i uppdrag att ansöka om EU-medel för bistånd vid nödsituation från Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF). Biståndet ska t.ex. kunna användas för att täcka delar av de ökande kostnaderna för boenden till asylsökande. Kommissionen har meddelat att har beviljats (ca ) i sådant bistånd. När det gäller information och samordning rörande flyktingmottaganden anförs i svaret att regeringen höll sig kontinuerligt informerad om situationen. Enligt sin instruktion har MSB i uppdrag att se till att berörda aktörer får tillfälle att samordna sina krishanteringsåtgärder. lämnade MSB sin första lägesrapport till , och fr.o.m. kom dessa . Rapporterna innehöll bl.a. information om hur många som sökt och förväntades söka asyl och rapportering från berörda aktörer såsom , polisen och länsstyrelserna. Prognoserna om den framtida utvecklingen av antalet asylsökande var dock av förklarliga skäl mycket osäkra. uppkom behov av en stärkt samordning mellan berörda aktörer för att flyktingsituation skulle hanteras på ett så bra sätt som möjligt. Regeringen gav därför MSB i uppdrag att samordna ansvariga aktörers hantering av flyktingsituationen, att ta fram nationella lägesbilder och att särskilt rapportera sådana förhållanden som kan föranleda åtgärder från regeringens sida (Ju2015/0732l/SSK). Samordningsuppdraget är en precisering och konkretisering av MSB:s befintliga uppdrag. MSB lämnade sin första nationella lägesbild inom ramen för detta uppdrag till . Lägesbilderna innehöll bl.a. information om hur många personer som sökt asyl och områden där behov av åtgärder identifierats av ansvariga aktörer men där tillräckliga åtgärder inte vidtagits. lämnade information till i samband med den statistik som myndigheten sammanställer , de prognos- kommentarer som lämnades i samband med myndighetens prognos för samt genom den löpande information som fått från myndigheten. fick information om hur antalet asylsökande förändrades på veckobasis samt om bedömningar av antalet asylsökande för innevarande och kommande år. fick också löpande information från om hur myndighetens verksamhet och anslagsbehov påverkades av att antalet asylsökande ökade kraftigt. Prognoserna om den framtida utvecklingen av antalet asylsökande, och utgifterna förknippade med denna utveckling, var dock av förklarliga skäl mycket osäkra. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. lämnade löpande lägesbilder och annan information till från , kompletterat med veckovisa och fylligare rapporter från . Informationen rörde frågor kopplade till migrationsströmmarna, såsom utförandet av gränskontroller, bränder eller bråk vid asylboenden samt konsekvenser för annat polisarbete. En skrivelse från om ensamkommande barn inkom till för att informera sig om läget. möten med kommunledningen samt besök i kommunens ankomstboenden. I en promemoria från besvaras frågor om uppgiften att utrikesminister ska ha kallat till sig , polisen, Säkerhetspolisen och Must för att få en bild av I svaret anförs att i frågor som berör utrikesministerns ansvarsområde efterfrågas, när så är befogat, information från ansvariga Det är korrekt att ett möte ägde rum , dock inte med Säkerhetspolisen eller närvarande. organiserades för att uppdatera utrikesministern om relevanta frågeställningar. Vid mötet närvarade även tjänstemän från och Inrikesministern var likaledes inbjuden att delta vid I promemorian från redovisas flera åtgärder från regeringens sida för att förbättra mottagandet av ensamkommande barn. annat har följande åtgärder vidtagits. Inspektionen för vård och omsorg () har fått i uppdrag att stärka kapaciteten i verksamheten med tillståndsprövning avseende HVB och stödboende. har fått i uppdrag att ta fram en ny modell för anvisning av ensamkommande barn, och länsstyrelserna har fått i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning angående ensam- kommande barn som försvinner. har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna att iordningsställa och tillhandahålla minst 1 000 platser i stödboende och HVB för barn och unga. En fråga rörde att i aktiverade sin krisledning den ska när det gäller krisberedskap vara sammanhållande inom sitt geografiska område och före, under och efter en kris verka för samordning och gemensam inriktning av de åtgärder som Regeringen har inte vidtagit några särskilda åtgärder med anledning av beslut. En fråga gällde att polisen i sökte kontakt med polisens nationella operativa avdelning () för att meddela att ett stort antal migranter kommit till i . anförs att det är som ansvarar för den operativa polisiära hanteringen av migrationsströmmarna, vilket bl.a. innefattar gränskontroll, inre utlänningskontroll och i förekommande fall verkställighet av av- och har uppgett att alltid är anträffbara dygnet runt och att haft i uppdrag att hantera den särskilda 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Regeringen har inte vidtagit några särskilda åtgärder med anledning av denna händelse. Kontinuerliga kontakter förekom mellan och statssekreterare . Under dessa kontakter informerade om att ökningen av antalet asylsökande var större än förväntat och signalerade att den kraftiga ökningen riskerade att innebära kapacitetsbrist hos myndigheten. Det finns ingen dokumentation från dessa kontakter. Frågan om att införa gränskontroller diskuterades både internt i och med berörda myndigheter. Den berördes också i de diskussioner som fördes med oppositionspartierna . visade den samlade informationen från , polisen och MSB att det kunde föreligga ett hot mot den allmänna ordningen och inre säkerheten i landet. förordade i en skrivelse till (Justitie- departementet) ett återinförande av gränskontroll då myndighetens verksamhet var utsatt för extrema påfrestningar. gjorde regeringen, mot bakgrund av informationen från berörda myndigheter, bedömningen att det förelåg ett hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten i landet som innebar att det fanns förutsättningar enligt för att återinföra gränskontroll vid inre gräns. En fråga gällde att det sändes en förfrågan från Kansliet för krishantering vid till länsstyrelserna om vilka åtgärder som genomförs och planeras med anledning av flykting- situationen. Informationen som inkom från länsstyrelserna (Ju2015/06878/RK KH) sammanställdes av Kansliet för krishantering och presenterades för den politiska ledningen och berörda tjänstemän. Den var inte av sådan karaktär att det fanns anledning att vidta några särskilda åtgärder. Däremot fortsatte regeringen att följa utvecklingen i länen. Det skedde främst genom de nationella lägesbilder som MSB skulle ta fram. När det gäller styrning av myndigheter och uppdrag till myndigheter anförs följande i svaret. Regeringen har styrt sina myndigheter genom de styrverktyg regeringen förfogar över, framför allt via särskilda uppdrag och ändringar i myndigheternas regleringsbrev. har kontinuerligt fått information från myndigheter och andra berörda aktörer. såg regeringen behov av en stärkt samordning mellan berörda aktörer för att flyktingsituationen skulle hanteras på ett så bra sätt som möjligt. Regeringen tydliggjorde därför MSB:s uppdrag att samordna ansvariga aktörers hantering av flyktingsituationen, att ta fram nationella lägesbilder och särskilt rapportera sådana förhållanden som kan föranleda åtgärder från regeringens sida (Ju2015/07321/SSK). I regleringsbrev för återfinns följande mål och uppdrag som rör mottagande av asylsökande: 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. –Eftersträva långsiktiga och kostnadseffektiva lösningar när det gäller de asylsökandes boenden. –Förkortad vistelsetid i mottagandet. –Service som möter sökandes och andra intressenters behov. –och bistå länsstyrelserna i deras arbete med att verka för att det finns beredskap och kapacitet i kommunerna att ta emot asylsökande ensamkommande barn och ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. Återrapportering ska ske i årsredovisning . I regleringsbrev för återfinns följande uppdrag som rör mottagande av asylsökande: –Förkorta handläggningstiderna för asylärenden. En bedömning av effekterna av vidtagna åtgärder ska redovisas i årsredovisningen . –Höjd ambitionsnivå vad gäller åldersbedömningar. Myndigheten ska delredovisa vidtagna och planerade åtgärder . –Samverkan för att göra väntan meningsfull. ska samverka med , idrottsrörelsen och andra organisationer inom civila samhället gällande insatser för att göra väntan på beslut meningsfull för asylsökande. Återrapportering ska ske i årsredovisning . Utöver ovannämnda regleringsbrev för har bl.a. följande ändringar gjorts och beslut om regleringsbrev fattats. genomfördes en ändring i regleringsbrevet för MSB för för att möjliggöra finansiering av åtgärder, inom ramen för MSB:s samordningsuppdrag, som behöver genomföras skyndsamt och där det saknas uppdrag eller kapacitet för genomförande hos andra aktörer (kan handla om t.ex. busstransporter av asylsökande). genomfördes en ändring i regleringsbrev 6:1 – uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för att ta fram en vägledning för samverkan mellan kommuner och det civila samhällets organisationer i flyktingfrågan. beslutades Arbetsförmedlingens regleringsbrev för . Av regleringsbrevet framgår att Arbetsförmedlingen ska vidta de åtgärder som krävs för att anpassa verksamheten till det ökande antalet deltagare i etableringsuppdraget. beslutades regleringsbrevet för avseende Rådet för Europeiska socialfonden i . Målet i regleringsbrevet har kompletterats med att Svenska i arbetet särskilt ska prioritera insatser avseende nyanländas etablering på arbetsmarknaden. I svarspromemorian redovisas ytterligare ett trettiotal uppdrag och åtgärder. Vidare ställdes frågor om olika grupper m.m. för krishanteringen. Kansliet för krishantering är en central kontaktpunkt i , och kansliets uppgifter inkluderar bl.a. omvärldsbevakning, analys och lägesbild, 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. utveckling, utbildning, övning samt uppföljning inom krishantering. Kansliet bevakar dygnet runt händelseutvecklingen både inom landet och internationellt. Beslutet att den särskilda chefstjänsteman som enligt den tidigare lydelsen av 11 b § förordningen med instruktion för fanns i Statsrådsberedningen i stället ska finnas i gäller fr.o.m. . Även för krishantering ska från samma datum finnas i (SB2014/8015/RCK). Statsministern har valt att stärka krisberedskapen i genom att ha ett samlat ansvar för ordning, säkerhet och krisberedskap under inrikesministern på . Det gör att den minister som är ansvarig för MSB, , och Säkerhetspolisen också är ansvarig för regeringens krisberedskap och Kansliet för krishantering. Gruppen för strategisk samordning inom består av statssekreterare från de departement som berörs av en allvarlig händelse. Gruppens uppgift vid en kris är strategisk samordning av arbete. Gruppen för strategisk samordning träffades för att få en bild av läget och diskutera politiska bedömningar. Gruppen träffades därutöver i mindre sammansättning för att samordna arbetet i . Sammanlagt hölls 28 möten i gruppen för strategisk samordning . Två möten i krishanteringsrådet hölls . genomfördes ett extra möte med anledning av flyktingsituationen och ett inplanerat ordinarie möte där flyktingsituationen var en punkt på dagordningen. Under mötena utbyttes information om det arbete som genomfördes med anledning av flykting- situationen. När det gäller utvärdering av regeringens och myndigheternas arbete anförs att avsikten är att initiera en oberoende utvärdering. Frågan, inbegripet en tidsplan för utvärderingen, bereds inom . I fråga om övningar i krishantering och krisberedskap anförs följande. har seminarier och övningar i krishantering genomförts för regeringen vid fyra tillfällen (samt februari, ) samt för statssekreterarna vid fyra tillfällen (januari, februari, ). Syftet med det första övningstillfället var att ge underlag för en diskussion om regeringens roll och uppgifter vid en allvarlig händelse eller kris. De efterföljande övningarna byggde vidare på dessa diskussioner samt gav tillfälle att diskutera och öva strategiska uppgifter vid krishantering. –deltog även de politiska staberna samt berörda tjänstemän vid samtliga departement i övningar i krishantering. Övningarna omfattade samordning, lägesinformation och det samlade stödet till den politiska ledningen vid krishantering. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Övningarna genomfördes inom ramen för chefstjänstemannen för krishanterings ansvarsområde, 11 c § förordningen (1996:1515) med instruktion för . Utöver detta har flera departement själva genomfört övningar inom departementet samt med sina myndigheter. Vidare frågade utskottet varför inte återfinns i bilagan till förordningarna 2006:942 och 2015:1052 och inte heller omfattades av regeringens beslut om uppdrag om funktionen tjänsteman i beredskap och förmåga till ledningsfunktion. I svaret anförs att varje myndighet vars ansvarsområde berörs av en krissituation enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap (krisberedskapsförordningen) har ett ansvar för att vidta de åtgärder som behövs för att hantera konsekvenserna av denna. Vissa myndigheter har dessutom ett särskilt ansvar för krisberedskapen. var en myndighet med särskilt ansvar för krisberedskapen. Myndigheten togs inte med i bilagan till krisberedskaps- förordningen då dåvarande bl.a. gjorde bedömningen att de flyktingströmmar som drabbat kunnat hanteras inom ramen för de ordinarie processer och rutiner som fanns för flykting- mottagning. Denna uppfattning delades av . Efter det har ingen annan bedömning gjorts. Regeringens beslut grundades på förslag från MSB som inkom till regeringen . MSB:s förslag hade tagits fram i samtal med berörda myndigheter, däribland . Den bedömning som gjordes då var att inte hade uppgifter vid en större händelse som ställer krav på omgående förmåga utöver den egna verksamheten, vilket ledde till att MSB föreslog att inte ska ha tjänsteman i beredskap eller krisledningsfunktion. Regeringen gjorde ingen annan bedömning. Utskottet ställde följande kompletterande frågor: –I svaret redovisas regeringsbeslut under flyktingkrisen. Vidare anges i promemorian Dokument kopplade till hantering av flyktingsituationen – 2015 (, RK, Ju-dep, SSK) att det finns en sammanställning över fattade regeringsbeslut. Har regeringen i några av de fall som återges i svaret och i nämnda sammanställning avvikit från normala beredningsrutiner, genom ovanligt kort remissbehandling eller på annat sätt, och vad var skälet till det i så fall? (Frågan gäller inte beredning av lagförslag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet – lagrådsremiss , prop. 2015/16:67 – som behandlas i ett annat granskningsärende.) –Vilka statsråd har haft ansvar för vilka ärenden med anknytning till krishanteringen? 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. –Enligt medieuppgifter utsåg statsministern justitie- och migrationsminister till samordnare för regeringens flyktinghantering. Uppgiften återfinns i en artikel i och i en artikel i . I vilken form fattades det beslutet, hur är beslutet dokumenterat och vad innebär uppdraget? –I promemorian från nämns skrivelse om införande av gränskontroller. Utskottet begär att få del av skrivelsen. Som svar på utskottets frågor överlämnades en promemoria från med bilagor (bilaga A6.1.3). I svaret anfördes att i ett antal fall har förkortad delningstid medgett i enlighet med SB PM 2012:1 (rev. 2015) Samrådsformer i Regeringskansliet.11 I följande tre fall har den externa beredningen hanterats särskilt skyndsamt. Ny bestämmelse i fartygssäkerhetsförordningen (2003:438) Promemorian Registrering av ombordvarande på passagerarfartyg skickades ut till externa intressenter med svarstid . Promemorian skickades med e-post som de berörda underrättades via telefon om promemorian och den korta svarstiden. Skälet till den skyndsamma beredningen var att den rådande flykting- situationen befarades inverka på de av sjösäkerhet motiverade regler som fanns om registrering av ombordvarande på passagerarfartyg. I promemorian uttalas att denna situation medfört att det blivit allt svårare att veta om sådana uppgifter som ska registreras lämnas med ett riktigt innehåll. En kontroll av giltig id-handling vid registrering av uppgifter om ombordvarande passagerare bedömdes kunna bidra till att säkerställa att uppgifterna i fartygets passagerarlista var korrekta. Ändring i plan- och byggförordningen (2011:338) Remisstiden av promemorian Anpassade krav för tillfälliga anläggnings- boenden var kortare än normalt, från till . Det hölls också ett remissmöte där remiss- instanserna hade möjlighet att lämna synpunkter muntligen på de föreslagna ändringarna. Skälet till den skyndsamma beredningen var att det fanns en akut brist på anläggningsboenden och att reglerna i plan- och byggförordningen försvårade möjligheterna att snabbt kunna tillgodose behovet. Bland andra företrädare för kommunerna framförde att det var angeläget att de anpassade kraven skulle träda i kraft . Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) har redogjort för beredningen i en promemoria från som lämnats som svar till 11 Statsrådsberedningens PM 2012:1 (rev. 2015) återfinns i bilaga A3.1.2 i detta betänkande. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. i granskningsärendet Nuvarande och föregående regeringens hantering av invandringspolitiken (se bilaga 6.4.2 i detta Till svaret bifogas ett dokument där det framgår vilket statsråd som haft ansvar för respektive ärende som omfattas av de sammanställningar som utskottet hänvisar till. Artiklarna i och hänvisar till en intervju som statsministern gjorde med TT . enbart att ge uttryck för att det var statsrådet som i egenskap av migrationsminister hade att se över vilka åtgärder som behövde vidtas för att hantera den ökande mängden asylsökande till , särskilt med fokus på boendeplatser. Utskottet ställde följande kompletterande frågor: – Utskottet har tagit del av dokumentet ”A-dep, , Dagordning till Statssekreterargruppen för flyktingsituationen, måndag , kl. 8.30–9.00”. I dokumentet sägs: ”Punkt 6: Avstämning kommande temaföredragningar för .” Utskottet begär att få ta del av underlagen för dessa föredragningar. – Ett tidigare svar hänvisar till beslut som regeringen fattat med anledning av lägesrapporter från kommun . regeringen dessa beslut? – Av ett tidigare svar framgår att regeringen inte vidtagit några åtgärder med anledning av att inte var anträffbar På vilket sätt har regeringen säkerställt att det inträffade inte händer igen?