bet · H301NU10 · 2016-02-22 00:00:00 — Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) har en rad mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen, och inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i EU:s s.k. [4] Noteras bör även att regeringen har uppfattningen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. beslutade enligt regeringens förslag i proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (bet. 2015/16:NU6). Beslutet innebar att godkände ett nytt nationellt finansieringsmål för den förnybara elproduktionen inom det svensk-norska elcertifikatssystemet. Därutöver gjordes en justering av kvotkurvan i lagen (2011:1200) om elcertifikat (elcertifikatslagen) med anledning av den ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 som det nya finansieringsmålet innebär. godkände även de ändringar i avtalet mellan och som krävdes för att lagändringarna skulle kunna träda i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). De ändringar som beslutades i elcertifikatslagen och den höjda ambitionsnivån inom det svensk-norska elcertifikatssystemet började gälla . I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) föreslog regeringen att det ska vara möjligt att få en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (exempelvis via solceller). Motsvarande förslag fanns i det budgetförslag från allianspartierna som sedan fick majoritet i . Bestämmelserna om skattereduktion trädde i kraft . redovisade sin senaste uppföljning av utvecklingen när det gäller solenergi i (Uppföljning av utvecklingen för investeringar i solenergi, ER2015:29). Av rapporten framgår att installationstakten för solceller fortsatte att öka i och att den svenska solcellsmarknaden därmed fördubblades . /15 fanns det 69,9 MW nätuppkopplad solcellskapacitet i . Vidare noterades att priset på solcellsmoduler sjönk . När det gäller solvärme konstaterades att det totala antalet sålda kvadratmeter glasade solfångare minskade för tredje året i följd. Solvärme genererar drygt 130 GWh . riksdagsbehandling av motioner om solenergi Motioner om solenergi behandlades av utskottet (bet. 2014/15:NU9). Utskottet konstaterade att har slagit fast att installationstakten för solceller ökar, att kostnaderna för solcellsanläggningarna minskar och att den då införda skattereduktionen för förnybar småskalig elproduktion kommer att gynna produktionen av solel. Vidare anförde utskottet att solenergins framtida roll i det svenska energisystemet kan väntas bli en fråga för den kommande att ta ställning till. Utskottet ansåg det därför inte vara påkallat med ett särskilt uttalande från om som ett solenergiland. Utskottet avstyrkte den då aktuella motionen liksom ett motionsyrkande om ett nationellt planeringsmål för utbyggnaden av solel och solvärme. Stöd till installation av solceller finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solels–/solvärmehybridsystem. Installationen ska vara slutförd . är stödnivån maximalt till företag och högst till övriga. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen totalt –2019 för detta ändamål. presenterade till revidering av förordning om solcellsstöd – En delrapportering med konkreta förslag till revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Myndigheten föreslog att investeringsstödet till villor och bostadsrättsföreningar tas bort eftersom det redan finns flera styrmedel för den som vill satsa på solel. ROT-avdraget går att använda vid installation, och finns en skattereduktion för den el man säljer till nätet. Myndigheten konstaterade också att priserna på solceller har sjunkit kraftigt och att det med förslaget skulle bli mer pengar att fördela till andra målgrupper som exempelvis företag och lantbruk. Enligt myndigheten behöver dessa fortfarande stöd för att investeringen ska löna sig under solcellernas livstid. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att följa upp utvecklingen när det gäller investeringar i solceller och solvärme. Uppdraget ska redovisas . En delrapportering med konkreta förslag till revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller ska lämnas till . Strategi för ökad användning av solel i beslutade regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för ökad användning av solel i . Strategin ska peka på insatser för att underlätta en utbyggnad på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt, samt identifiera hinder och möjligheter för den fortsatta introduktionen av solel. ska också föreslå hur en heltäckande statistik för installation av solceller och tillförsel av el från solceller ska kunna tas fram. Förslaget till strategi ska delredovisas . Kompletterande analyser och förslag till heltäckande statistik för solel ska redovisas . Vindkraftsproduktionen fortsatte att öka kraftigt och blev , vilket var en ökning jämfört med . Antalet vindkraftverk uppgick vid utgången av 2014 till 2 961 med en total installerad effekt på 5 097 MW. Enligt uppgifter från slogs ett nytt rekord för svensk vindkraftsproduktion med , vilket var en ökning jämfört med . I sammanhanget bör dock även noteras att investeringarna i ny vindkraft avtog kraftigt . Låga elpriser och ett lågt pris på elcertifikat har nämnts som förklaringar till detta men även att investerare avvaktade det tidigare beskrivna riksdagsbeslutet om att höja ambitionsnivån inom ramen för elcertifikatssystemet. riksdagsbehandling av motioner om vindkraft behandlade utskottet en motion med samma innehåll som i den nu aktuella motion 2015/16:488 (M) av samma motionärer (bet. 2014/15:NU9). Båda yrkandena i motionen avstyrktes eftersom utskottet inte ansåg det vara motiverat att uppmana regeringen att se över möjligheten att redovisa dels kostnaderna för hittillsvarande vindkraftsutbyggnad, dels totalkostnaden för den färdigutbyggda vindkraften. Liksom utskottet gjorde när ett motsvarande yrkande behandlades hänvisade utskottet till en kommande kontrollstation för klimat- och energipolitiken. Forskning om vindkraftens samhällsnytta m.m. Vindval är ett kunskapsprogram med forskning om vindkraftens påverkan på människors intressen, naturen och miljön. Programmet är ett samarbete mellan och . I en syntesrapport har Vindval sammanställt då tillgängliga kunskaper om vindkraftens påverkan på människors intressen (Rapport 6497). har avsatt för genomförande av Vindvalprogrammets tredje etapp, vilket innebär att programmet löper till . beslutade Vindval att stödja två nya projekt om hur begreppet samhällsnytta hanteras i tillståndsprocessen kring ny vindkraft. Projektet för bedömning av samhällsnyttan av vindkraftsetablering ska utveckla beslutsstödsmodeller för tillståndsprövning av vindkraft. Projektet bedrivs av forskare vid . Forskare vid har beviljats stöd för att bl.a. analysera i vilken utsträckning tillståndsprövningen har bidragit till ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Båda de nu nämnda projekten kommer att slutrapporteras . Vid för landskapsarkitektur, planering och förvaltning (, SLU) genomförs en kunskapssammanställning av socioekonomiska konsekvenser av vindkraftsetableringar. Projektet finansieras av och kommer att slutrapporteras . För att öka kunskapen och erfarenhetsutbytet om vindkraften driver Nätverket för vindbruk. När det gäller vindkraftens ekonomiska effekter regionalt har bl.a. flera sysselsättningsstudier tagits fram inom nätverkets ram. stod vattenkraften och kärnkraften för av elproduktionen i . Vattenkraften producerade , vilket var något lägre än under ett normalår, men högre än året innan. Produktionen är starkt beroende av vattentillgången och har varierat mellan drygt ett torrt år till närmare ett s.k. våtår. Skillnaden är så stor som mellan lägsta och högsta produktion. Enligt uppgifter från var vattenkraftsproduktionen nästan . I långsiktiga scenarier över energisystem antas att ny vattenkraft kan tillkomma i utöver det som finns . Tre fjärdedelar av denna potential utgörs av sådana effekthöjningar i existerande storskalig vattenkraft som möjliggör elcertifikatsintäkter. Den återstående delen består av ny småskalig vattenkraft. Genomsnittsproduktionen var , vilket ger en antagen årlig produktion på . riksdagsbehandling av motioner om vattenkraft Några av de nu aktuella motionsyrkandena om vattenkraft av samma motionärer avstyrktes av utskottet så sent som (bet. 2014/15:NU9). I sitt ställningstagande framhöll utskottet inledningsvis att såväl den nuvarande som den förra regeringen tydligt har uttalat att vattenkraften är en värdefull tillgång för produktionen av förnybar el och som reglerkraft, och kommer även att spela en central roll för elförsörjning. Utskottet erinrade också om att arbete kan ha betydelse för utvecklingen inom såväl den storskaliga som den småskaliga vattenkraften. Utskottet redovisade även den nationella strategi som har tagits fram gemensamt av och Havs- och vattenmyndigheten och som syftar till att se hur vattenkraften kan användas på bästa sätt till minsta möjliga miljöpåverkan. Beträffande den tekniska utvecklingen på vattenkraftsområdet, som då liksom nu togs upp i en motion (SD), hänvisade utskottet till den FoU som bl.a. bedrivs av Svenskt vattenkraftcentrum. Vidare konstaterade utskottet att statliga , som är en stor aktör på vattenkraftsområdet, investerar i att modernisera sina vattenkraftverk och kraftverksdammar –2023. överlämnade sitt slutbetänkande (I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler [SOU 2014:35]) till den dåvarande miljöministern . Utredningen hade bl.a. i uppdrag att föreslå ändringar som ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd som överensstämmer med och som en hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas även i fortsättningen. I utredningens slutbetänkande föreslogs ett stort antal förändringar i , och ett avsnitt ägnades åt att beskriva de föreslagna regeländringarnas påverkan på den svenska vattenkraftsproduktionen (s. 311 f.). Slutbetänkandet var ute på remiss . I budgetpropositionen (utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård) konstaterade regeringen att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, både som enskild produktionskraft och som regler- och balanskraft. Vattenkraftens fysiska påverkan på vattendragen medför dock stora konsekvenser för ekosystemen och den biologiska mångfalden. Flödesreglerande vattenverksamheter kan utgöra viktiga delar i kulturhistoriska miljöer. Regeringen konstaterade att den fortsatta hanteringen av vattenkraften tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag är av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). När det gäller angav regeringen att den har för avsikt att återkomma till i frågan. Av den propositionsförteckning som regeringen lämnade till framgår det att en proposition med titeln av vattenverksamheter kommer att lämnas till . Nationell strategi för åtgärder i vattenkraftverk Havs- och vattenmyndigheten och beslutade att ta fram en gemensam nationell strategi för åtgärder i vattenkraftverk där både energi- och miljöintressen tas till vara. Syftet med strategin är att se hur vattenkraften kan användas på bästa sätt till minsta möjliga miljöpåverkan. Målet är att strategin ska bli ett underlag för vägledning och styrning för myndigheter, länsstyrelser och regeringen inför kommande politiska beslut. Strategin presenterades (Nationell strategi för hållbar vattenkraft). Efter omfattande diskussioner med olika intressenter presenterade de båda myndigheterna ett förslag med inriktning på att nå en samsyn om de miljöåtgärder som behövs inom vattenkraftsområdet. Förslaget syftar till att nå en långsiktig lösning som innebär att ramvattendirektivets krav ska kunna uppnås liksom även miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Avsikten är vidare att energimålen ska kunna uppfyllas och att vattenkraften ska kunna utvecklas som en fortsatt mycket viktig del i energisystemet. Förslaget omfattar de tre sammanlänkade delarna prövning, finansiering och strategi för åtgärder i vattenkraften. Det ska ses som ett inspel i det pågående arbetet inom med att ta fram en tydlig, effektiv och långsiktig lösning som rör vattenkraften i relation till biologisk mångfald i rinnande vatten. Den tekniska utvecklingen på vattenkraftsområdet När det gäller den tekniska utvecklingen på vattenkraftsområdet kan det nämnas att de förnybara kraftproduktionstekniker som baseras på flödande energi – däribland vattenkraft – ingår i temaområde Kraftsystemet. Insatserna är inriktade på miljö- och kostnadseffektiv produktionsteknik som på ett fördelaktigt sätt kan integreras i kraftsystemet. I sammanhanget kan även forskningsprogrammet och liv i vatten (Kliv) nämnas. Programmet syftar till att ta fram samhällsekonomiska kostnadsnyttoanalyser av vattenkraftsrelaterade miljöåtgärder, presentera en arbetsgång för att prioritera vattenkraftsrelaterade miljöåtgärder och utvärdera effekter av genomförda miljöåtgärder relaterade till vattenkraft. Programmet ska genomföra satsningar i samklang med miljödirektiv för att kunna behålla och öka effekt- och reglerförmågan i de befintliga och nya vattenkraftverken. När det gäller en modernisering av de befintliga vattenkraftverken bör det på nytt nämnas att det statliga bolaget kommer att investera –2023 bl.a. för att modernisera och uppgradera sina vattenkraftverk. Turbiner, generatorer och transformatorer byts ut mot ny utrustning med högre verkningsgrad, vilket gör att kapaciteten ökar och att kraftverken oftast kan producera mer el. Enligt bolaget gör ny teknik det också möjligt att minska användningen av olja i anläggningarna, vilket innebär förbättringar för miljön. Svenskt vattenkraftcentrum (SVC) svarar för utbildning och forskning inom vattenkraft och gruvdammar. Syftet med SVC är bl.a. att säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjning för en effektiv och tillförlitlig vattenkraftproduktion. SVC utvecklar bl.a. verktyg och metoder för nybyggnad, förnyelse, drift och underhåll av vattenkraftsanläggningar. besvarade klimat- och miljöminister ett antal riksdagsfrågor om den småskaliga vattenkraften i . I ett svar på en fråga om länsstyrelsernas tillsyn av vattenverksamheten (fr. 2015/16:2) från (S) meddelade ministern bl.a. att regeringen inte har någon avsikt att fatta beslut som innebär införande av generella förbud mot varken småskalig eller storskalig vattenkraft i . Vidare framhöll ministern att vattenkraften som helhet utgör en stor andel av förnybara energiproduktion och att vattenkraften när det gäller stora och medelstora kraftverk har en avgörande roll i kraftsystemet som regler- och balanskraft. I en framtida lagreglering måste takten ökas för att anpassa vattenkraften till miljökraven och för de miljökvalitetsmål som har fastställt samt de mål som finns inom energi- och klimatpolitiken kan nås. Ministern avslutade med att konstatera att avvägningar måste göras i det fortsatta arbetet mellan olika intressen som t.ex. fiskvandring, kraftsystemets behov och värnande av kulturmiljöintressen. I ett annat frågesvar på en fråga från (M) om småskalig vattenkraft (fr. 2015/16:280) hänvisade ministern till och att regeringen avser att återkomma till i frågan. avsåg ministern inte att ta några nya initiativ. Som svar på en fråga (fr. 2015/16:411) från (M) redovisade klimat- och miljöministern att det pågår beredning av betänkanden samt att det har förts en kontinuerlig dialog om vattenkraften mellan branschföreträdare och olika intresseorganisationer under ledning av Havs- och vattenmyndigheten och . Dialogen har haft som mål att nå en samsyn om vilka åtgärder som behövs inom området. Motioner om småskalig vattenkraft som behandlas i civilutskottet Ett antal motionsyrkanden med koppling till småskalig vattenkraft i de delar som mer specifikt gäller miljöprövningar och vattendomar bereds av civilutskottet. Justering av civilutskottets betänkande 2015/16:CU13 är planerad till mars. Med anledning av att det efterfrågas ett tillkännagivande om geoenergi i motion 2015/16:3149 (KD) kan följande vara värt att notera: Geoenergi är samlingsnamnet för teknik där värme och kyla från markens översta tas till vara. [5] Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. har beviljat Svenskt Geoenergicentrum och SP för att utveckla en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Arbetet syftar till att ta fram mål för geoenergins utveckling, inklusive att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov för att nå målen. presenterade geologiska undersökning (SGU) en rapport om förnybar geoenergi (Rapport 2015:24). Rapporten omfattar dels en delredovisning av råd och riktlinjer för bedömning av design, tillsyn och miljöpåverkan i samband med geoenergi, dels en utgångspunkt för ett utökat samarbete mellan olika myndigheter och organisationer på området geoenergi. I rapporten föreslås även att SGU kan ha en samordnande nationell funktion för arbetet med geoenergi. Rapporten har varit utskickad för synpunkter, och enligt uppgift från SGU kommer en uppdaterad version av rapporten att presenteras . beslutade att avsätta till forskningsprogrammet energiomvandling. Programmet löper fr.o.m. till utgången av 2018. Programmet omfattar energiomvandlingssystem som använder energi från havet som resurs, dvs. vågkraft, strömkraft samt salt- och temperaturgradientkraft. Tyngdpunkten ligger dock på de två första teknikerna, eftersom de är prioriterade i energiforskningsstrategi. Här kan även nämnas att som ett av 21 länder deltar i () som är en del av (). Samarbetet rör forsknings- och utvecklingsfrågor inom havsenergi. deltar också i flera andra internationella program och projekt som ska stärka utvecklingen inom havsenergiområdet. antog regeringen en samlad maritim strategi. Strategin ska främja de maritima näringarna, och marin energiproduktion är en av de delar som lyfts fram. Det konstateras bl.a. att havsbaserad energitillförsel befinner sig i tillväxt och under utveckling. Ett stort antal utvecklings- och demonstrationsprojekt pågår runt om i för att utveckla ny teknik relaterad till vind-, ström- och vågkraft. Regeringen anser att det finns behov av fortsatta satsningar inom området för att nå målen om ökad andel förnybar elproduktion. Vidare slår regeringen fast att en utbyggnad av energitillförsel i havsområdena för med sig utvecklingsmöjligheter för andra maritima näringar – exempelvis tillverkare av maritim utrustning, som producerar komponenter eller hela system för geotekniska konsultföretag, samt anläggningsföretag. Det gäller även företag som tillhandahåller transporter under byggen eller företag som tillhandahåller service och underhåll. Avslutningsvis kan också nämnas att kopplades el från vågkraft in på det svenska elnätet. Än så länge rör det sig dock blott om ett fåtal vågkraftbojar som driver generatorer på havsbottnen utanför . Satsningar som på olika sätt gynnar produktion, distribution och användning av förnybar energi är enligt utskottets uppfattning viktiga för att kunna ställa om energisystemet i en mer hållbar riktning. Utskottet konstaterar att såväl den nuvarande som den förra regeringen har intagit en hållning som i stort överensstämmer med utskottets i detta avseende och noterar att de övergripande mål som finns för andelen förnybar energi i energisystemet till 2020 kommer att kunna uppnås. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns något behov av några tillkännagivanden från sida med den allmänt hållna innebörden. bör därför avslå yrkandena 11 och 12 i motion 2015/16:2371 (C). I flera av de motioner som är aktuella i detta avsnitt framförs önskemål om och synpunkter på flera olika förnybara energislag. Det handlar bl.a. om solenergi, vattenkraft, vågkraft, geoenergi och vindkraft. Beträffande de tre motioner som tar upp frågor om vattenkraften – motionerna 2015/16:2655 (M), 2015/16:1321 (SD) och 2015/16:3149 (KD) – hänvisar utskottet i första hand till det som anfördes när liknande förslag behandlas och som har redovisats ovan. Utöver detta noterar utskottet att regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till som kan väntas bygga på förslag och de remissynpunkter som har inkommit på detta förslag samt det arbete som och Havs- och vattenmyndigheten har bedrivit för att ta fram en nationell strategi för åtgärder i vattenkraftverk. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att flera motioner med betydelse för vattenkraften behandlas av civilutskottet senare under innevarande vår. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet därmed inte påkallat med några åtgärder från sida med anledning av de här aktuella förslagen. De två motioner som tar upp frågor om vindkraft är inriktade på vindkraftens totala kostnader i förhållande till samhällsnyttan och att det bör bedrivas mer forskning om vindkraftens påverkan på människor och miljö – motionerna 2015/16:488 (M) och 2015/16:1537 (M). Utskottet vill här hänvisa till det ovan beskrivna arbetet som bedrivs med stöd av forskningsprogrammet . Programmet belyser just frågor om vindkraftens påverkan på människors intressen, naturen och miljön. Vidare noterar utskottet att det har startats två vindkraftsrelaterade forskningsprojekt med inriktning på frågor om ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Utskottet anser att motionerna med det anförda kan anses vara tillgodosedda och att de således bör avslås av . När det gäller det som sägs i motion 2015/16:2371 (C) om en planeringsram för utbyggnaden av solenergin i vill utskottet hänvisa till pågående arbete med att ta fram ett förslag till en solelstrategi för . Enligt utskottets uppfattning bör det förslaget avvaktas innan det finns skäl för att uttala sig i linje med vad som sägs i motionen. Utskottet anser inte heller att det behövs något tillkännagivande om ekonomiska styrmedel för solenergi i linje med det som föreslås i motion 2015/16:2249 (FP) eller att Energimyndighetens nyssnämnda uppdrag bör utvidgas ytterligare i enlighet med förslaget i motion 2015/16:3149 (KD). Samtliga de förslag som omnämns i stycket avstyrks av utskottet. Avslutningsvis konstaterar utskottet att det pågår arbete med att ta fram en strategisk innovationsagenda för geoenergi som ska redovisas i slutet av innevarande år och att SGU tog fram en rapport om förnybar geoenergi. Geoenergifrågorna har således fått ökad uppmärksamhet , och det saknas enligt utskottets uppfattning därför skäl för att vidta några åtgärder med anledning av vad som föreslås om geoenergi i motion 2015/16:3149 (KD). Detsamma gäller önskemålet i motion 2015/16:1530 (S) om förbättrade förutsättningar för marin energiomvandling. Utskottet har här bl.a. redovisat att finansierar ett forskningsprogram med inriktning på just sådan energiomvandling. Sammantaget innebär detta således att utskottet avstyrker samtliga de förslag som behandlas i avsnittet. Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om en utbyggnad av det svenska gasstamnätet avslås av med hänvisning bl.a. till att det inte är statsmakterna som avgör dessa frågor.