· H301FöU8 · 2016-02-25 15:22:34 — Därför har vi sagt att det behövs fler lösningar och enklare regler för bostadsbyggande generellt och att de kommuner som har försvarsverksamhet också särskilt bör beakta Försvarsmaktens behov inom ramen för sitt bostadsförsörjningsansvar. , herr talman, vill jag säga några ord om frivilligorganisationerna. Man skulle väl kunna säga att frivilligorganisationerna inom försvaret utgör vår största försvarsgren. Med dess 400 000 medlemmar och tusentals lokalorganisationer finns där en enorm kompetens och ett enormt engagemang. Vi tror, och erfarenhet har väl också visat, att både för försvarets folkförankring och för att faktiskt ta till vara den kompetens som finns är försvarets frivilligorganisationer en viktig del. Men används de alltför lite. Vi tror att många kommuner förbiser att dessa organisationer kunde hjälpa till vid kris och störningar om de bättre kunde utnyttjas. Sammanfattningsvis tror vi att en ökad användning av frivilligorganisationer skulle ge mer pang för pengarna, och det är väl viktigt i när såväl Försvarsdepartementet som regeringen sliter med att undvika röda siffror. Avslutningsvis står vi bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation 4. (forts. § 10) Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Jag tycker att det är positivt att vi har en sådan samsyn på vikten av veteranfrågor. Men jag reagerar när säger att det finns färdigutredda och klara förslag som ligger på departementet och att man bara inte vill göra någonting med dem. Jag undrar hur ställer sig till det faktum att majoriteten av de myndigheter vars personal berörs av veteranpolitiken motsätter sig förslaget om en veteranmyndighet. Jag skulle gärna vilja höra hur ser på det. Jag drar mig till minnes ett uttryck som upprepades i den här kammaren av många socialdemokratiska ledamöter under förra mandatperioden: Det är för lite, och det är . Det är lite grann samma känsla man får här. Vi har stått här och beslutat om att skicka soldater till krigshärdar runt om i världen. senast har vi skickat personer till , som är den dödligaste FN-missionen . Trots detta, trots att vi har gjort detta upprepade gånger, har det hänt väldigt lite på Försvarsdepartementet när det gäller veteranfrågorna. För mig känns det beklämmande att vi skickar iväg människor som ofta kommer hem med synliga eller osynliga skador och har så lite beredskap hemma att ta hand om de människor som vi utsätter för detta. Det är klart att vi i majoriteten av utskottet delar uppfattningen att det finns många förslag som man borde kunna gå vidare med. Det är därför vi har gjort detta tillkännagivande. Jag förstår givetvis att frågor måste beredas, men det sätt som regeringen har hanterat den här frågan på tycker jag har varit saktfärdigt. Det är därför vi har lagt fram det här förslaget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Jag delar i grunden inte uppfattning att majoriteten av remissinstanserna är emot detta. Jag tyckte att ordförande på ett initierat sätt beskrev hur processen har gått till och hur förslagen har arbetats fram. Det har gjorts enligt god förvaltningspolitisk tradition. Jag tycker alltså att det har tagit . Det är därför vi har gjort det här tillkännagivandet. Även jag tycker som sagt att det finns stora problem när det gäller veteranpolitiken, mottagandet av våra veteraner och hur vi tar hand om dem. Det är självklart att man som veteran ska känna att man får det stöd som man själv och ens anhöriga behöver, såväl inför resan och medan man är iväg som när man kommer hem. Det är oerhört viktigt. Att det har tagit kan jag absolut hålla med om, men då måste jag påminna om att vi fram till hade en alliansregering. När Socialdemokraterna tillsammans med tillträdde som regering skickade vi ut den här utredningen på remissrunda, eftersom vi tycker att det är viktigt att höra vad de berörda myndigheterna tycker om förslaget. Det är ett rimligt agerande. Jag har all respekt för det arbete som har gjorts i utredningen. Det är en gedigen utredning. Men faktum kvarstår att under remissrundan har flera myndigheter - alltså Försvarsmakten, , MSB och så vidare - uttalat sig negativt om förslaget om en veteranmyndighet. Jag undrar fortfarande hur ställer sig till det faktum att de försöker pusha på ett förslag som Försvarsmakten själv motsätter sig i remissrundan. Jag har talat med flera veteraner och flera veteranorganisationer. Jag har upplevt att det de i någon mån har motsatt sig är att man ska bygga upp en myndighet när man inte riktigt vet var beslutsmakten ligger. För det första är det viktigt att den här verksamheten skiljs rättsligt från Försvarsmakten, att det är en fristående myndighet som kan hjälpa de veteraner som har fått men av sin utlandstjänstgöring. Då är det viktigt, tror jag, att verksamheten inte är så sammankopplad med Försvarsmakten som den är . För det andra tycker jag inte att det viktiga är vilken form man ger en sådan här verksamhet. Om man inte skulle göra det till en myndighet är frågan vad man i stället skulle göra det till. Staten organiserar ju sin verksamhet i myndigheter, så vilken annan form skulle det ha? Frågan om det ska vara en myndighet eller inte tycker jag diskuteras för mycket. Frågan vad man fyller verksamheten med, vare sig det blir en myndighet eller inte, är viktigare. Det kan vi diskutera. Vad ska denna myndighet - eller om det blir en annan organisationsform - ha för innehåll? Det är där vi ska lägga kraften. Om det blir en myndighet eller någonting annat är för mig inte det viktigaste. Innehållet och att man faktiskt tar till vara de intressen veteranerna har och sätter dem i främsta rummet - det är det som många veteraner som jag talat med vittnar om inte har gjorts tidigare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 18. Efter veteranutredningen har en del gjorts. En lag för veteraner har antagits, och en veterandag har anordnats. Men det räcker inte. bör behandlas vidare och leda till fler förändringar. En veteranmyndighet bör inrättas, och förmåner för veteranerna bör tas fram. Däremot behöver inte sakområdet utredas mer. De svenska soldater som tjänstgör och har tjänstgjort i internationella insatser för fred gör en stor, viktig och hedervärd insats. Länge gavs soldaterna praktiskt taget inget stöd vid hemkomst. Vid en internationell jämförelse ser vi att andra länder hedrar och stöttar sina veteraner. Det är hög tid att börjar göra detsamma. Om en veteranmyndighet inrättas är det viktigt att det finns ett öppet veterancentrum för veteranerna att kunna besöka. Veteransoldatdagen, som redan har statsceremoniell status, bör förläggas till en helg såsom . Programmet för högtidsdagen bör så planeras att det attraherar nationell tv:s och radios direktsändningar. Veteranernas insatser berör alla. anser att civila som gjort stora insatser internationellt bör stöttas och hedras av andra myndigheter än den tänkta veteranmyndigheten. är ett välorganiserat land, rikt på innovationer och framgångsrik industri. Vi har därför en hög levnadsstandard. Såklart ska hjälpa till i världen med militärt bistånd. Militärt bistånd, förresten - så får vi ju inte kalla det. Jo, det får vi. Det är våra pengar, så vi kan kalla det vad vi vill och varför då inte precis vad det är, militärt och bistånd? Svenska soldater har hjälpt till världen över i en rad olika konflikter och krishärdar. Vi ska minnas och hedra alla dem som med risk för eget liv har gjort insatser till stöd för fred och överlevnad för andra människor i andra länder. De som stupat och skadats minns vi särskilt. Historiskt är det många operationer som vi deltagit i. senare hälft deltog i både det första och det andra Slesvig-Holsteinska krigen svenska frivilliga, även om som nation inte deltog. När våra nordiska grannar blöder, då blir vi ett i och bistår varandra. I vinterkriget gick 450 000 sovjetiska soldater med 1 500 stridsvagnar och 1 000 flygplan över gränsen till . Mot slutet av vinterkriget hade hela 1 miljon sovjetiska soldater blivit insatta i kriget. Ett antal svenskar ojade sig inte över detta utan anslöt till finländarnas hjältemodiga försvar genom den svenska frivilligkåren. Vi hjälpte på många sätt , men vi borde ha hjälpt tiofalt mer. Liksom i fallet med den tidigare hjälpen till var inte med som nation i kriget. Vår neutralitet från Nato var ett senare sätt att hjälpa . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Låt oss backa lite grann. skickades 38 svenska befäl till för att hjälpa till att bygga upp ett gendarmeri. Man får väl säga att tiderna förändras. borde vi hjälpa oss själva med att sätta upp ett gendarmeri, vilket SD för övrigt motionerat om. första bidrag till FN:s fredsbevarande uppdrag var till Suez, och med början . bidrog svenskt infanteri och flygvapen till freden i . Efter det har utlandsstyrkan verkat för fred bland annat i , , , , , , , , , , , , , , , och . När alliansregeringen under avvecklade värnpliktsutbildningen blev systemet med en särskild utlandsstyrka inte längre relevant. Utlandstjänstgöring gjordes obligatorisk för alla i försvaret. Kännetecknande för de stora internationella fredsoperationerna är att de varit dåligt planlagda. Åtminstone har inte målen uppnåtts. När de internationella styrkorna lämnar, som i fallen eller , har freden inte varit tryggad, och de lokala befolkningarna har inte varit nöjda med situationen. Hellre ser vi FN-kommittéer som planläggare för internationella fredsoperationer än ensamt. Däremot har Nato varit överlägset att leda krig jämfört med FN. FN kan för övrigt egentligen bara leda operationer om högst 20 000 soldater. Natoländerna är tveksamma till att bygga upp FN:s förmåga att leda krig, för det blir en dubblering med Nato och en dubbel kostnad. Trots FN:s monumentala brister anser SD att FN är det enda spår vi kan och bör satsa på för internationella fredsoperationer. FN:s militära förmåga att samordna och leda internationella operationer bör stärkas. I detta anförande instämde , och (alla SD). I när det säkerhetspolitiska läget förändras, grannländer rustar upp sitt försvar och krig och konflikter pågår i och dess närområde ställs förändrade krav på vårt totalförsvar, såväl det militära som det civila. Utgångspunkten måste vara att vi kan säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. Det handlar om att öka befolkningens risk- och krismedvetenhet, motståndsanda och försvarsvilja och att successivt stärka försvarets folkförankring i vårt land. I försvarsbeslutet, som vi tog , beskrivs att de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att bidra till totalförsvaret och samhällets krisberedskap ska utvecklas och ekonomiskt långsiktigt säkerställas. För är det här en viktig utgångspunkt, där stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna måste öka i händelse av höjd beredskap. Med över 400 000 medlemmar har de frivilliga försvarsorganisationerna stor förankring, bredd och spridning i vårt land. Detta är viktigt när man nu ska återuppta planeringen för den civila delen av försvaret. Försvarsmaktens personal och alla medarbetare är försvarets mest grundläggande och viktigaste resurs. Vårt gemensamma fokus måste vara att göra det så enkelt och tillgängligt som möjligt att rekrytera personal och att utveckla verksamheterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal En praktisk fråga jag ofta möter ute i landet gäller ungdomsverksamheternas stora betydelse för Försvarsmakten och för samhällets krisberedskap. Det är viktigt att så många som möjligt får chansen att lära sig grunderna i överlevnad, utmanas i fysiska aktiviteter, orientera i skog och mark, lära sig första hjälpen och få mer kunskap om Försvarsmaktens verksamhet. Med en aktiv ungdomsverksamhet breddas också basen för framtida rekryteringar till Försvarsmakten. Förutsättningarna behöver därför vara så optimala som möjligt. Ett praktiskt exempel är tillgången till skjutbanor för ungdomarna att träna runt om i landet. När avstånden blir för långa avtar intresset och möjligheterna för många att delta i övningarna. Det påverkar rekryteringen och förutsättningarna för ungdomsverksamheten. Här hoppas jag att vi kan vara med och underlätta för att det ska finnas verksamheter i alla kommuner. Utmaningarna inom personalförsörjningen är många. presenterade Försvarsmakten sin årsredovisning . I redovisningen kan man läsa att Försvarsmakten öppnade 3 000 grundutbildningsplatser och att antalet ansökningar visar att det finns ett starkt intresse för Försvarsmakten. Begreppet GMU är ett varumärke, och rekryteringskampanjerna har utvecklats. ökar avgångarna från GMU från 2015. Andelen kvinnor som tagit anställning efter avslutad utbildning har minskat från till . Trenden är att ett minskat antal kvinnor söker till GMU. Generellt har de längre sammanhållna utbildningarna nått målen, med undantag från officersprogrammet, där antalet elever som klarat examen understeg målsättningen. Samtliga utbildningsplatser har inte kunnat tas i anspråk på grund av för få lämpliga sökande, både på specialistofficersutbildningen och på officersprogrammet. Det går enligt redovisningen 112 elever på officersprogrammet. Målet var 150 elever. När det gäller yrkesofficerare bedömer Försvarsmakten att de långsiktiga målen kommer att underskridas till följd av omfattande pensionsavgångar, vilket är en väldigt stor utmaning. För att möta de pensionsavgångarna behöver rekryteringen öka. Till detta finns ett relativt stort behov av rekrytering av tjänstgörande officerare för att möta organisationens stora behov. lyfter bland annat det här och betydelsen av hur viktigt det är att utbildningen och utbildningssystemet hänger ihop och hur Försvarsmakten väljer att organisera sig. Kompetensförsörjningen vid , med goda lärare med rätt kompetens, behöver säkerställas långsiktigt. Ingen av de specialistofficersutbildningar som genomförts sedan starten har varit fyllda, varken antalsmässigt eller med de inriktningar som efterfrågats. är drygt hälften av befattningarna där det ska finnas tjänstgörande officerare vakanta. Årsberättelsen beskriver vidare hur personalomsättningen ser ut där de största avgångarna finns bland anställda gruppbefäl, soldater och sjömän, och hur problematiskt det är med rekryteringen av tjänstgörande personal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Många kontinuerligt anställda soldater slutar alltså för tidigt för att reformen av försvaret ska kunna ge avsedd effekt. Det behövs krafttag för att man ska kunna öka rekryteringen och ett helhetspaket med incitament som förmår Försvarsmakten att behålla sin personal. Det kan vara ekonomiska , utbildningscheckar, möjlighet till vidareutbildning, tillgång till bostäder och civil utbildning. Ekonomiska incitament har betydelse, och det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att ytterligare vässa helheten i anställningen för att kunna attrahera rätt kompetens på en konkurrensutsatt marknad. pågår en utredning med en särskild utredare som arbetar för att föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning. Utgångspunkten är att det även i fortsättningen ska baseras på frivillighet, men en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utredningen ska vara klar . Den ska föreslå en lämplig balans mellan plikt och frivillighet och föreslå hur en ökad personalvolym i krigsorganisationen kan uppnås vid högre försvarsberedskap. I dagens betänkande föreligger också ett mycket viktigt tillkännagivande angående veteranpolitiken. I flera inlägg har detta berörts på ett väldigt bra sätt. Det är viktigt att vi gör allt vi kan så att de föreslagna åtgärderna kommer igång i praktisk verksamhet. Personal som tjänstgör i internationella operationer måste tillsammans med sina anhöriga få det stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de möter. Detta förutsätter en sammanhållen veteranpolitik och ett kontinuerligt arbete för att förbättra situationen för såväl veteraner som deras anhöriga. Arbetet med att inrätta ett veterancentrum är också viktigt. I det sammanhanget kan den geografiska placeringen uppmärksammas för att ge verksamheten så bra förutsättningar som möjligt. En tanke är att placera detta centrum i närheten av och dess veterancentrum i Hedmark för att på bästa sätt långsiktigt kunna utveckla vårt svenska och norska samarbete. Det handlar också om att i vårt svenska arbete ta vara på den erfarenhet och kompetens som finns i den norska verksamheten. Jag tror att det skulle kunna vara en lyckad plattform för en bra start och fortsatt verksamhet men också att det skulle kunna stärka våra framtida samarbeten inom försvarsområdet. Vi debatterar betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Det är en rubrik som låter lite dunkel, men jag ska försöka göra mitt för att klargöra vår syn på vissa frågor. Jag vill här särskilt lyfta fram syn på värnplikten, som vi tycker kanske är den största personalfrågan. Men jag börjar med en fråga som kanske tillhör de allra minsta. Vi har nämligen under denna punkt även frågan om systemet med adjutanter vid hovet. Jag ska först säga något om det. Vi anser att regeringen borde se över systemet med adjutanter vid hovet. Det är inte rimligt som vi har det . Man bör titta på finansieringen men kanske också på funktionen. Adjutanterna tjänstgör en månad vid hovet - det är naturligtvis sammanlagt. Resterande tid tjänstgör de inom . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal är det märkligt nog Försvarsmakten som står för lön och ersättningar till adjutanterna. Den totala kostnaden för adjutanterna vid konungens stab uppgår till , åtminstone enligt den senaste redovisningen. Det är lön och extra ersättning på per individ och månad. Det är inte rimligt att detta belastar Försvarsmakten. Försvarsmakten ska aldrig dimensioneras för att hjälpa det civila samhället, heter det. Här kanske det finns ett skäl att trycka på det beslutet. Jag står förstås bakom den här motionen, men för tids vinnande ska jag nöja mig med att här yrka bifall endast till vår reservation om värnplikten, reservation nr 1. Med tanke på fina plädering för värnplikten på frågestunden före den här debatten och även i sitt anförande får jag i något slags militära termer säga att vi tackar så mycket för eldunderstödet. Vi får inte kalla det för yrkesarmé, utan vi ska säga att det är en försvarsmakt byggd på frivillighet, vilket är ett väldigt egendomligt språkbruk för någonting som är ett yrke. Dessutom tror jag att det skapar en viss förvirring för lekmännen, eftersom vi har 18 frivilligorganisationer. Det är de som är byggda på frivillighet, som jag ser det. Jag kallar det för en yrkesarmé, för det är vad det är. Den blev ett misslyckande - det tycker jag att man ska säga. I praktiken är endast hälften av de positioner som det var tänkt skulle finnas bemannade enligt den plan som fanns. Det är lite fascinerande men också hedrande, tycker jag, att man omprövar sina ställningstaganden, som man får göra från Alliansens sida på punkt efter punkt, inte minst vad det gäller det här. Däremot känns det lite märkligt ibland att höra den starka kritiken mot att det går så långsamt . I vissa frågor går det ändå åt rätt håll, till skillnad från tidigare. Jag vet att jag gick förbi . Där hade en vaktmästare, något trött, satt upp en skylt på sin kopieringsapparat. Där stod det: Om det var så himla bråttom, varför kom du inte i går? Det kan vara något att ta till sig även för politiken. Jag ska uppehålla mig vid värnplikten. Det är lite intressant att det i samband med att försvarsinriktningsbeslutet togs höjdes röster i samhällsdebatten för en mer allmän medborgartjänst som skulle kunna innebära bland annat grundläggande utbildning i civilförsvars, kris- och katastrofinsatser. Det är något som jag inte alls är lika negativ till som . Jag tycker att det i mycket liknar de idéer som fört fram i sina värnpliktsmotioner. Till exempel föreslog nio politiker, fackföreträdare och forskare på en allmän obligatorisk medborgartjänst för alla . En allmän mönstring och en obligatorisk tjänst skulle då byggas på med frivilliga delar och omfatta alla - självklart skulle det vara könsneutralt. Debattörerna talade också om att det finns anledning att överväga om en ny typ av värnplikt bör införas. Det tycker jag är en spännande tanke. Den stora branden i visade på behovet av medborgerliga gemensamma insatser. var inte förberett för en katastrof av den dimensionen. Än värre blir det eftersom Försvarsmakten inte får dimensionera sina resurser för att hjälpa civilsamhället. Det kan vara nere på den nivå som har lyfts här i kammaren i andra sammanhang: Inte ens vid helikopterpiloternas semesterplanering tas det någon hänsyn till civilsamhällets behov. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Erfarenheten av stormar och översvämningar som drabbat är ytterligare exempel. I en vidare mening handlar det om möjliga klimatpåfrestningar och andra miljöhot som kan drabba oss . Det handlar om störningar i el, energi- och vattenförsörjningen. It- och kommunikationssystem är oerhört sårbara. som vi gör väldigt lite för att skydda oss ökar vårt beroende av det här närmast exponentiellt. Det finns mycket att säga om det. Vår grundläggande hållning, som vi har fört fram motionsvägen, gäller ett införande av en könsneutral, allmän och lika värnplikt. Vi vill att alla män och kvinnor som har fyllt ska mönstra och att alla som är lämpliga ska genomgå en kortare militär grundutbildning. En framtida pliktlag ska ge möjlighet till såväl militär som civil tjänstgöring. Därför menar vi att Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning bör få ett tilläggsdirektiv om att utreda ett införande i den riktning som vi pekar på. Jag yrkar således bifall till reservation 1. tror nog inte att jag har begärt ordet för att tala om adjutanter vid hovet, och det har han helt rätt i. Det jag ville diskutera lite grann var det du nämnde om frivillighet, varför man kallar det så. var det faktiskt ett tvång. Det är ett tvång som man i motionsform har uttryckt att man vill återinföra. Tvång innebär i slutändan att om man inte följer det leder det till fängelse. Det har funnits diskussioner, och vi hade arbetsmarknadsministern här i kammaren tidigare. Hon avvisade exempelvis detta att titta på sänkta ingångslöner. För många skulle en värnplikt bli det första "jobb" man går in i, och då blir det svårt för mig. Jag utgår från att du delar arbetsmarknadsministerns uppfattning om att sänkta ingångslöner inte är bra. Men varför vill då Vänstern för en utvald grupp människor med plikt tvinga dem till lägre ingångslöner? Det är ju resultatet av en värnplikt som dessutom ska vara allmän och omfatta alla män och kvinnor i vuxen ålder i . Man kan också fråga sig: Kommer de soldater som blir värnpliktsinkallade att få övertids- eller semesterersättning? Kommer de att ha möjlighet till ledigheter? Hur kommer det att se ut? Det är det ena. Sedan har vi en annan fråga. En soldat kostar att utrusta. Hur mycket pengar avser ni att lägga på den här nya värnpliktsarmén, som maximalt kommer att omfatta 120 000 ? Det finns många frågor att besvara. Tack för den möjligheten att utveckla en del av svaren, även om naturligtvis vet att mycket av detta ska belysas i den utredning som pågår och som vi vill ha tilläggsdirektiv till. Att begära konkreta svar på alla de frågorna är att gå lite i förväg, milt uttryckt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa frågor om Försvarsmaktens personal För att ändå ta detta med nomenklaturen: Visst är det väl en eufemism, alltså en förskönande omskrivning, att säga att vi ska ha ett försvar byggt på frivillighet när det är ett yrke.