bet · H301FöU14 · 2016-05-27 00:00:00 — Motionärerna anser att förslaget om att ge regeringen befogenhet att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning som omfattar all slags övnings- och annan utbildningsverksamhet inom ramen för internationellt militärt samarbete är ett naturligt steg. Befogenheten bör ses mot bakgrund av att det är en hörnsten i svensk försvars- och säkerhetspolitik att bygger säkerhet i samverkan med andra. Motionärerna framhåller att Försvarsmaktens operativa förmåga och ytterst försvarsförmåga stärks genom att öva med andra. De anser därför att det är viktigt att hålls informerad om den övnings- och utbildningsverksamhet utomlands som med väpnade styrkor bedriver tillsammans med andra. Detta för att få en bild av hur den svenska operativa förmågan utvecklas och hur vi stärker vår interoperabilitet med andra länder för att kunna agera gemensamt i händelse av kris och krig. Om ska kunna uppfylla sin granskande roll krävs det att det också finns god tillgång till information och insyn i verksamheten, enligt motionärerna. Regeringen bör därför i budgetpropositionen återkomma till med en redogörelse för den övning och utbildning som genomförts och vilka förmågehöjande effekter som uppnåtts genom denna. Bakgrund och tidigare behandling Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § RF). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Den senaste budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) innehöll regeringens resultatredovisning med avsnitt om bl.a. Försvarsmaktens samlade operativa förmåga, insatsorganisationens utveckling och internationellt förmågeutvecklingsarbete. I resultatredovisningen finns vidare en beskrivning av utvecklingen av var och en av försvarsgrenarna, den genomförda övningsverksamheten och bedömningar av de förmågor den resulterat i (s. 28–34). Vid behandlingen av propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (2014/15:109) godkände regeringens förslag om att de krav på Försvarsmaktens operativa förmåga som tidigare beslutat skulle upphöra vid utgången av 2015. Utskottet ställde sig bakom det regeringen anfört om att Försvarsmaktens operativa förmåga i stället borde utgå från de förslag till mål för det militära försvaret samt krav på tillgänglighet i fredstid och beredskap för intagande av höjd beredskap som angavs i propositionen (bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). När det gäller resultatredovisningen till har utskottet tidigare framhållit att regeringens förmågebedömningar bör förbättras. Utskottet framhöll då bl.a. att förmågebedömningarna inte bör göras i förhållande till det gångna årets uppgifter och omvärldsbedömningar. Utskottet konstaterade att det är positivt att regeringen redovisar resultaten inom det militära försvaret med utgångspunkt i Försvarsmaktens och krigsförbandens operativa förmåga och materieluppfyllnadsgrad respektive andelen befattningar som har beredskap (bet. 2014/15:FöU3, bet. 2015/16:FöU1). I budgetbetänkandet (2015/16:FöU1) framhöll utskottet att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet menade därför att det var viktigt att förbättringsarbetet fortsatte för att regeringen på ett ändamålsenligt sätt skulle kunna redovisa för hur detta uppnås. Utskottet konstaterade att det viktiga arbetet med uppföljning av resultat bedrivs kontinuerligt på många olika sätt och att regeringen dessutom strävar efter att förbättra resultatredovisningarna till . Utskottet utgick i sitt ställningstagande från att det arbetet fortsätter och att regeringens resultatredovisning av krigsförbandens operativa förmåga kommer att redovisas på ett än bättre sätt. Utskottet kan konstatera att regeringen för redovisar resultaten av Försvarsmaktens samlade operativa förmåga, insatsorganisationens utveckling och internationellt förmågeutvecklingsarbete i den årliga budgetpropositionen. Utskottet lägger stor vikt vid att regeringen redovisar hur den operativa förmågan i krigsförbanden utvecklas tillsammans med bedömningar av de förmågor den genomförda övningsverksamheten resulterat i. Utskottet delar regeringens bedömning att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet utgår därför från att regeringen bedriver ett ständigt förbättringsarbete med syfte att kunna resultatredovisa hur den operativa förmågan utvecklas. Utskottet bedömer att motionsyrkandet om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för den övning och utbildning som genomförts och vilka förmågehöjande effekter som uppnåtts tillgodoses genom de förbättrade resultatredovisningarna i budgetpropositionerna. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att motion 2015/16:3343 av m.fl. (L, M, C, KD) behöver bifallas. Avslag på propositionen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringen förslag. 2015/16:3350 av m.fl. (V). Jag anser att det är tydligt att den föreslagna lagändringen kommer att innebära mer än enbart lagtekniska förändringar. Den militära alliansfriheten har urholkats genom vårt EU-medlemskap och den s.k. solidaritetsklausulen. Samarbetet med Nato och vårt aktiva deltagande i både Natoövningar och Natoinsatser gör att vi är med och bidrar till militarisering och upprustning i vår omvärld. Den föreslagna lagändringen går i linje med den förda politiken som innebär att i praktiken närmar sig ett medlemskap i – men utan det demokratiskt förankrade och politiska beslut som skulle krävas för att ingå en sådan militärallians. Regeringens avsikt är att öka svenskt deltagande i Natos mest avancerade och komplexa övningar, framför allt inom ramen för Natos snabbinsatsstyrka och i Natos återkommande storskaliga övningar. Regeringen lyfter fram övning och annan utbildning som rör utövandet av rätten till individuellt och kollektivt självförsvar i händelse av ett väpnat angrepp. Att sänder väpnad trupp utomlands för utbildning innebär naturligtvis att man också är beredd att omsätta kunskaperna i praktiken. Att därför öppna för att utbildning och övningar även ska kunna gälla annat än fredsfrämjande verksamhet är anmärkningsvärt. Jag ser detta som ett avsteg från vad säger sig värna i utrikespolitiken. För att bygga förtroende för som internationell aktör krävs ett brett engagemang för nedrustning, konfliktförebyggande insatser, återupprättad respekt för folkrätten och inte minst en trovärdig militär alliansfrihet. Att släppa på kravet om att utbildning för väpnad trupp utomlands ska syfta till fredsfrämjande verksamhet vore enligt min bedömning ett steg i motsatt riktning. Internationell säkerhet ska vila på samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning. Jag vill därför understryka att fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande insatser alltid ska vila på en tydlig folkrättslig grund. har deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat, och i stället märks ett ökat deltagande i insatser ledda av Nato eller EU. Jag är starkt kritisk till denna utveckling och menar att FN-systemet i stället bör värnas och att tydligt bör prioritera deltagande i FN-ledda internationella insatser. Det finns möjlighet för att sända väpnad trupp utomlands för att delta i utbildning som inte direkt syftar till fredsfrämjande arbete, men då krävs ett särskilt riksdagsbeslut. Att förändra kompetensfördelningen mellan riksdag och regering möjliggör ett ökat antal utbildningar och övningar utan fredsfrämjande verksamhet som mål. Att, som regeringen föreslår, helt slopa begreppet ”fredsfrämjande verksamhet” i lagtexten innebär att begränsningarna av regeringens rätt att besluta om svenskt deltagande vid militära övningar utomlands försvinner. Därmed frångås tydligt ambitionen att deltagande i internationella insatser ska syfta till att skapa fred. Jag anser att regeringens proposition bör avslås. Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar reservanternas förslag i bilaga 3 till 1. lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet, 2. lag om ändring i lagen (2104:341) om beslut i särskilda regeringsärenden, 3. lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. 2015/16:3351 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och bifaller delvis proposition 2015/16:122 punkterna 1–3. Vi anser att den svenska alliansfriheten har tjänat oss väl. Vi anser att inte bör förändra sitt handlingssätt med risk att det svenska långsiktiga säkerhetspolitiska spåret går förlorat och vi menar att det är viktigt att vår alliansfrihet från stormakter fortsätter att vara trovärdig. I ett läge när vi kan vara på väg in i ett nytt kallt krig mellan Natoländerna på ena sidan och och på den andra är en trovärdig alliansfrihet viktigare . Därför anser vi inte att okritiskt kan ingå avtal med Nato. Vi menar att det vore oförsiktigt av att i det säkerhetspolitiska läge vi befinner oss i börja öva territoriell krigföring i form av militära samarbeten med olika länder. Det finns välgrundade skäl till att lagstiftningen har varit restriktiv inom området. Den svenska försvarsmakten har bara fått öva för internationella fredsoperationer tillsammans med andra länders försvarsmakter och vi anser att den begränsningen bör kvarstå, med undantag för . När det gäller anser vi däremot att bör sätta en tidsplan för när våra länder kan ingå en försvarsallians. Mot den bakgrunden finns det all anledning att öppna för gemensamma övningar med av karaktären territoriellt försvar. Vi föreslår därför att regeringen ges befogenhet att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt. bör anta våra förslag i bilaga 3. Resultatredovisning av övning och utbildning utomlands, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3343 av m.fl. (L, M, C, KD). Vi anser att förslaget om att ge regeringen befogenhet att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning som omfattar all slags övnings- och annan utbildningsverksamhet inom ramen för internationellt militärt samarbete är ett naturligt steg. Befogenheten bör ses mot bakgrund av att det är en hörnsten i svensk försvars- och säkerhetspolitik att bygger säkerhet i samverkan med andra. Försvarsmaktens operativa förmåga och ytterst försvarsförmåga stärks genom att öva med andra. Därför lägger vi stor vikt vid att hålls informerad om den övnings- och utbildningsverksamhet utomlands som försvarsmakt genomför tillsammans med andra. För att ska kunna uppfylla sin granskande roll behövs både tillgång till information och insyn i verksamheten. Vi menar därför att regeringen bör ge en bild av hur den svenska operativa förmågan utvecklas och hur vi stärker vår interoperabilitet med andra länder för att kunna agera gemensamt i händelse av kris och krig. Vi föreslår därmed att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om årliga redovisningar om de förmågehöjande effekter som uppnåtts genom övning och utbildning och tillkännager detta för regeringen. Vi anser därför att regeringen i budgetpropositionen bör återkomma till med en redogörelse för den övning och utbildning som genomförts och vilka förmågehöjande effekter som uppnåtts. Detta bör ges regeringen tillkänna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:122 Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:341) om beslut i särskilda regeringsärenden. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. 2015/16:3343 av m.fl. (L, M, C, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i budgetpropositionen bör återkomma till med en redogörelse för den övning och utbildning som genomförts och vilka förmågehöjande effekter som uppnåtts och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3350 av m.fl. (V): avslår regeringens proposition 2015/16:122 Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands. 2015/16:3351 av och (båda SD): 1.Riksdagen beslutar om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet i enlighet med vad som anges i bilaga 1 i motionen. 2.Riksdagen beslutar om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i enlighet med vad som anges i bilaga 2 i motionen. 3.Riksdagen beslutar om ändring i lagen (2014:341) om beslut i särskilda regeringsärenden i enlighet med vad som anges i bilaga 3 i motionen. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet Förslag till lag om ändring i lagen (2014:341) om beslut i särskilda regeringsärenden Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet Lag (1994:588) om utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete Lag (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet samt om utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt Regeringen får sända en väpnad styrka utomlands för att delta i utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete. Regeringen får sända en väpnad styrka utomlands för att delta i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete. Regeringen får även sända en väpnad styrka utomlands för att delta i utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt. Den som i eller utomlands ska delta i utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete och som inte är anställd i Försvarsmakten ska ha samtyckt till att delta i utbildningen. Den som i eller utomlands ska delta i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete och som inte är anställd i Försvarsmakten ska ha samtyckt till att delta i utbildningen. Den som i eller utomlands ska delta i utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt och som inte är anställd i Försvarsmakten ska ha samtyckt till att delta i utbildningen. Samtycke krävs dock inte i fråga om sådan utbildning som enligt 5 kap. 3 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ingår i grundutbildning eller repetitionsutbildning. En totalförsvarspliktig som under sin grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt deltar i annan utbildning för fredsfrämjande verksamhet än sådan som avses i 5 kap. 3 § nämnda lag ska även då anses fullgöra grundutbildningen. En totalförsvarspliktig som under sin grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt deltar i annan utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete än sådan som avses i 5 kap. 3 § nämnda lag ska även då anses fullgöra grundutbildningen. En totalförsvarspliktig som under sin grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt deltar i annan utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt än sådan som avses i 5 kap. 3 § nämnda lag ska även då anses fullgöra grundutbildningen. En totalförsvarspliktig som fullgjort grundutbildningen och som deltar i annan utbildning för fredsfrämjande verksamhet än sådan som avses i 5 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt ska anses fullgöra repetitionsutbildning. En totalförsvarspliktig som fullgjort grundutbildningen och som deltar i annan utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete än sådan som avses i 5 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt ska anses fullgöra repetitionsutbildning. En totalförsvarspliktig som fullgjort grundutbildningen och som deltar i annan utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt än sådan som avses i 5 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt ska anses fullgöra repetitionsutbildning. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:341) om beslut i särskilda regeringsärenden Beslut enligt denna lag får fattas i frågor om Försvarsmaktens krigsorganisering och mobilisering, 2. totalförsvarspliktigas inkallelse och tjänstgöring i Försvarsmakten, 3. utbildning i utlandet enligt lagen (1994:588) om utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete, 3. utbildning i utlandet enligt lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet samt om utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt 4. svenska örlogsbesök i utlandet och flygningar till utlandet med svenska militära luftfartyg, 5. tillträde till svenskt territorium för utländska statsfartyg, statsluftfartyg och militära fordon samt uppehåll på svenskt territorium för utländska statsfartyg, och 6. övningar av en främmande stats militära styrka på svenskt territorium samt undantag från vapenlagen (1996:67) enligt 11 kap. 3 § vapenlagen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Grundutbildningen ska ge de kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. Repetitionsutbildningen ska vidmakthålla och utveckla skickligheten för krigsuppgiften. Utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete kan ingå i grundutbildning och repetitionsutbildning under förutsättning att den ger eller vidmakthåller och utvecklar sådana kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. Utbildning för fredsfrämjande verksamhet kan ingå i grundutbildning och repetitionsutbildning under förutsättning att den ger eller vidmakthåller och utvecklar sådana kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. Utbildning inom ramen för militärt samarbete med försvarsmakt kan ingå i grundutbildning och repetitionsutbildning under förutsättning att den ger eller vidmakthåller och utvecklar sådana kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. I grundutbildningen och repetitionsutbildningen ingår även uppgifter som syftar till att upprätthålla försvarsberedskap. Förslaget som ska debatteras handlar om på vilka villkor svenska soldater och matroser utomlands ska kunna få delta i utbildning och övningar. Den tidigare lagen medgav endast övningar och utbildning av soldater utomlands för det fall det kunde byggas in i en fredsfrämjande kontext. Det är väldigt logiskt att vi nu genomför de här förändringarna och breddar övningsändamålen också till exempelvis territoriellt försvar, i ljuset av de förändringar som sker i övningsmönstret internationellt och för övrigt också här hemma. Jag hade förmånen, fru talman, att tillsammans med bland andra ledamoten stå på Ravlunda skjutfält nere på och åse hur 4 500 soldater från 17 nationer landsteg på övningsfältet i Ravlunda från havet. Strax efter landstigningsoperationen flög det in två direkt från som simulerade minutfällning i . Det är precis den sortens övningar som nu också kan få delta i när de bedrivs i andra länder. Det är det som den här lagstiftningen möjliggör. har präglats av att på olika sätt har närmat sig Nato och fördjupat sitt samarbete. Vi är deltagare i NRF, Nato Response Force, som är Natos snabbinsatsstyrka. Vi har med regelbundenhet Natos signalspaningsflygplan och stridsledningsflygplan flygandes i vårt luftrum, så kallade Awacs. Vi ingår i det som kallas för EOP, Enhanced Opportunity Programme, vilket är ett mycket exklusivt partnerskap som är avsett för de länder som står Nato allra närmast. kommer den här kammaren med all sannolikhet att ta ställning till , ett värdlandsavtal mellan och Nato som i händelse av kris eller krig förbereder oss för att ta emot hjälp av länderna i den transatlantiska alliansen. Man måste vara klar över att även den förändring som sker när det gäller våra möjligheter att öva utomlands och i vilken sorts övningar vi ska ingå är förenad med en säkerhetspolitisk signaleffekt. Så sent som i går fick jag frågan: Vad kan mer göra för att fördjupa sitt samarbete med Nato? Jag måste erkänna att jag blev lite ställd, men efter viss eftertanke kunde jag konstatera att det mesta nu är avbockat. Är det några nya, exklusiva sällskap som vi ska ingå i runt omkring Nato måste de nog först uppfinnas innan kan delta. Det är viktigt att erinra om säkerhetspolitiska analyser i vår omvärld. När de andra tittar på oss utgår de inte ifrån vad vi säger, utan de utgår ifrån vad vi faktiskt gör. Man kan bara konstatera, fru talman, att den rödgröna regeringen, i likhet med alla andra regeringar under de senaste mandatperioderna, navigerat in i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland. I avsaknad av medlemskap i har vi inga försvarsgarantier. Å andra sidan har vi inte längre en trovärdig militär alliansfrihet. För vilken utomstående bedömare som helst borde det nu vara uppenbart att tiden har kommit för att söka medlemskap i just Nato, fru talman. Det finns också en reservation i det här betänkandet som Alliansen står bakom. Vi önskade att regeringen, nu när man breddar övningsändamålen utomlands, på regelbunden basis skulle informera om hur den här verksamheten utvecklas och vad den består av. Jag kan konstatera att flera remissinstanser - bland annat Juridicum vid - tyckte att borde garanteras en större insyn när nu den här förändringen sker. Men det är med viss besvikelse som jag måste konstatera att flera partier inte tycker att insyn i den här verksamheten är tillräckligt viktig för att en sådan information ska avkrävas regeringen på årlig basis. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 3. Tyvärr lever vi just nu i där situationen runt om i världen präglas av konflikter och stor oro. Inte heller här uppe hos oss, i vad vi en gång ansåg vara trygga norra , är det lugnt. visar på ett alltmer aggressivt beteende i dess närområden, för att inte glömma annekteringen av och den ökande aggressionen mot östra . genomför bombövningar mot och har ett olycksbådande, provocerande beteende i luften över och kring . har också trappat upp sina övningar inom alla försvarsgrenar enormt. kränkte någon främmande makt vårt territorium genom att gå in med en ubåt eller fler - det vet vi inte - i . Jag hoppas att vi alla här håller med om att ifall skulle utsättas för angrepp, hot eller påtryckningar ska det militära försvaret försvara riket med alla till buds stående medel, något som även ÖB framhåller tydligt. I den senaste försvarspolitiska inriktningspropositionen utpekas några särskilda prioriteringar, bland annat att ge utökade medel till basplattan och utökad övningsverksamhet. Detta ärende handlar om att regeringen ska ges möjlighet att sända väpnad styra utomlands för övning och annan utbildning utan att det specifikt är för fredsfrämjande insatser. "Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Den ryska ledningen har visat att den är beredd att använda sin militära förmåga för att uppnå sina politiska mål. Den försämrade säkerhetspolitiska situationen innebär förändrade krav på den svenska försvarsförmågan." Detta är de inledande orden i den senaste försvarspolitiska inriktningen. Det är viktigt att bygga säkerhet tillsammans med andra länder. Vi är inte en isolerad del av världen, och vi bör ju även öva med andra länder såsom de andra nordiska länderna, de baltiska staterna, Nato och . Detta är ett sätt att bygga upp vår förmåga. Jag och anser att det är självklart att vi övar för att ha ett starkt försvar som i sin tur ska avskräcka en eventuell fiende som kan tänka sig ett angrepp mot oss eller något annat land i vårt närområde.