bet · H401MJU6 · 2016-10-06 00:00:00 — är på många sätt mer en avsiktsförklaring med ett starkt mål än en tydlig färdplan om hur världen kan nå de nödvändiga utsläppsminskningar som krävs. I det fortsatta arbetet krävs därför att EU intar en tydligare roll, exempelvis genom att vara pådrivande i arbetet med de nationella åtgärdsplanerna. Alliansen anser att EU ska vara en pådrivande kraft, inte minst eftersom det är tydligt att de åtgärder parterna aviserat inte kommer att räcka för att nå tvågradersmålet, än mindre det mer ambitiösa målet som sattes i om att göra ansträngningar för att hålla temperaturökningen till . Vi vill därför att EU ska höja ambitionerna och anta ett mål om en utsläppsminskning till 2030, varav ska genomföras internationellt genom flexibla mekanismer. Vi ser med oro att regeringen inte förmått att fortsätta ge den roll som pådrivande och tongivande EU-land inom klimatarbetet som var en självklarhet , vilket manifesterades tydligt i samband med förhandlingarna av EU:s klimatmål då S-MP-regeringen tyvärr misslyckades med att förhandla fram ambitiösa målsättningar inom EU. Detta ger negativa effekter för EU:s möjligheter att vara den pådrivande kraft och det föredöme för de stora utsläppsländerna och låg- och medelinkomstländerna som unionen bör vara. Under alliansregeringen hade en stark roll i EU:s klimatarbete. Det ambitiösa långsiktiga mål om en utsläppsminskning med 80–till 2050 som sattes under det svenska EU-ordförandeskapet 2009 gäller . EU:s utsläppshandel reformerades, och mål för förnybar energi och energi-effektivisering sattes. trovärdighet i EU och globalt bygger på förmågan att kombinera en växande ekonomi med minskade utsläpp. Även nationellt tog klimatarbetet stora steg framåt i regeringen, kanske tydligast illustrerat av att trots finansiell kris förmådde minska utsläppen av växthusgaser som ekonomin och sysselsättningen stärktes. Alliansens klimat- och energiöverenskommelse gav långsiktiga mål för både klimatarbetet och övergången till förnybar energi. Åtgärder och ekonomiska styrmedel gjorde att vägen mot målen kunde stakas ut ton för ton koldioxid, och som utsläppen minskade nådde förnybar energi. Höjd koldioxidskatt, skattenedsättning för förnybara drivmedel och bonus för miljöbilar gav tydliga och långsiktiga spelregler. Föga förvånande har denna positiva utveckling brutits när vår politik för långsiktig omställning ersatts av den nuvarande regeringens dyra lapptäcke av projekt, kortsiktiga besked om villkor för miljöbilar och direkt kontraproduktiva skattehöjningar på solel och förnybara drivmedel. Den senaste statistiken från SCB visar att de svenska utsläppen nu ökar och att trenden med en mer koldioxideffektiv transportsektor brutits. ger ett ramverk, men både målen om utsläppsminskningar och strategin för att nå dem bör preciseras. Vi ser att behöver prioritera sitt engagemang, och särskilt påverkan från internationella transporter måste stärkas. Andra initiativ för att stärka låg- och medelinkomstländer är att använda flexibla mekanismer som gör det möjligt att investera kostnadseffektivt i förnybar energi; investeringsmöjligheter som bl.a. leder till mindre utsläpp. Dessa projekt har varit framgångsrika just för att minska utsläppen och drivit på omställningen i utvecklingsländerna. Även utanför klimatkonventionen behöver arbetet stärkas. Alliansen välkomnar att regeringen har fortsatt några av de viktiga satsningar som gjordes 2006–2014 exempelvis på den gröna fonden och inom det arktiska samarbetet. När det gäller internationell klimatfinansiering har regeringen anslagit medel till redan pågående projekt men har tyvärr inte valt att prioritera några nya. Flera andra viktiga initiativ där haft en viktig roll har tyvärr också lämnats åt andra länder att ta vidare. Den viktiga vetenskapliga rapporten , som initierades av förra miljöministern , gav 2014 mycket viktig energi i klimatarbetet och förhandlingarna genom att den visade på alla de fördelar klimatarbete innebär ekonomiskt men där har S-MP-regeringen inte förmått bygga vidare på det internationella engagemang på högsta nivå som rapporten medförde. Arbetet mot kortlivade klimatgaser som sot och metan gavs en plattform för arbete genom att alliansregeringen tog initiativ till det internationella samarbetet för att minska de kortlivade klimatgaserna (Climate and , CCAC). Inom ramen för CCAC kan dessa klimatgaser minskas i låg- och medelinkomstländer med hjälp av tekniköverföring, investeringar och kunskapsutbyte, och ha stor betydelse för klimatet globalt, men även för luften och hälsan lokalt. Även detta initiativ har regeringen dessvärre försummat i stället för att bygga vidare på den ledande roll vi tidigare haft. Att nu träder i kraft tidigare än de flesta trott var möjligt är ett styrkebesked inför det fortsatta arbetet med att förverkliga dess mål. Det stärker arbetet mot klimatförändringarna och för en hållbar utveckling men ställer också krav på parterna att utveckla och förtydliga regelverk och åtgärder. EU har dessvärre inte förmått ha den starka och ledande roll man tidigare haft. Detsamma gäller den nuvarande regeringen såväl internationellt som inom EU och nationellt. För att nå klimatkonventionen och mål krävs ett förnyat och förstärkt ledarskap. Alliansen har tidigare tagit detta ansvar och är beredda att göra det igen. Vi uppmanar till och hoppas att regeringen tar beslutet att godkänna som startpunkt för att återupprätta den ledarposition har haft och borde ha. Godkännande av klimatavtalet från (V) (V) anför: välkomnar att EU har ratificerat och att också avser att göra det före klimattoppmötet i , COP 22. Med ett Parisavtal som träder i kraft fullt ut ökar trovärdigheten för klimatförhandlingarna som instrument för att minska världens utsläpp samt för att hjälpa de som här och drabbas av klimatförändringen. Det är viktigt i tider där klimatförändringens effekter blir allt tydligare och världen törstar efter internationellt progressivt ledarskap. Men det räcker förstås inte med att bara ratificera klimatavtalet. Det viktiga är hur väl vi lever upp till våra åtaganden samt att våra åtaganden successivt skärps. De bidrag till utsläppsminskningar som världens länder presenterat ligger långt ifrån att hålla den globala temperaturökningen väl med sikte på maximalt temperaturhöjning. Mycket mer måste därför göras. Och med hänvisning till klimatkonventionens artiklar om ansvar för de historiska utsläppen är det industrialiserade länder som och EU-länderna som har det historiska ansvaret att gå före med större utsläppsminskningar samt att hjälpa utvecklingsländerna i omställnings-processen. instämmer därför med regeringen i att EU:s klimatmål är otillräckliga. Men det är oklart hur och när regeringen vill verka för att skärpa ambitionerna. anser att regeringen ska verka för att EU:s åtaganden höjs och därmed att samtliga tre EU-lagförslag på området skärps (ETS, ansvarsfördelningsförordningen och LULUCF). Det övergripande minskningsmålet borde vara att utsläppen ska minska till 2030 jämfört med nivåer. Utsläppsminskningarna ska göras på hemmaplan utan uppköp av osäkra utsläppskrediter. Därtill måste och EU stödja utvecklingsländerna mer aktivt med klimatfinansiering bestående av nya och additionella medel samt överföring av teknik och kunskap för att utvecklingsländerna inte ska behöva upprepa våra misstag. står fast vid vårt förslag om att borde presentera ett eget nationellt fastställt bidrag (NDC) till klimatkonventionen. har inget eget bidrag utan lutar sig helt mot EU:s. EU:s bidrag är kortfattat och har en enda konkret målsättning: att utsläppen ska minska till 2030. borde kunna ha ett eget nationellt fastställt bidrag som går utöver och kompletterar EU:s. Större utsläppsminskningar på hemmaplan, tekniköverföring, klimatfinansiering, kapacitetsbyggande och anpassning skulle kunna vara några av de frågor som borde kunna ta upp i ett eget klimatåtagande till . Att bara vara ett eko från håller inte om man vill förändra klimatpolitiken på allvar. Regeringen föreslår att ska godkännas av för att ska kunna ratificera avtalet. står bakom detta fullt ut. Men vi vill påminna om vårt ansvar för att driva klimatpolitiken framåt i alla tänkbara sammanhang, inte minst hos FN. Vid varje klimattoppmöte finns möjlighet för att göra detta, liksom vid de femåriga översynscykler som finns inskrivna i avtalet. bör på ett bättre sätt ta vara på de möjligheterna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:16 Godkännande av klimatavtalet från : godkänner (avsnitt 5). 2016/17:87 av m.fl. (SD):