bet · H401CU1 · 2016-11-24 00:00:00 — I partimotion 2016/17:1736 av m.fl. yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att följande mål bör ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. I motion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att det nuvarande bostadspolitiska målet ska behållas. Motionärerna menar att målet är högst aktuellt med tanke på de utmaningar som gäller på bostadsmarknaden. När godkände det nu gällande målet 2011 avslogs även förslag om ett bostadspolitiskt mål med samma lydelse som i den aktuella motionen från . Utskottet har behandlat och avstyrkt motsvarande förslag även efter det. I betänkande 2014/15:CU1 anförde utskottet bl.a. följande: Det är angeläget att ett bostadspoliskt mål som beslutas av har ett så brett stöd som möjligt och kan ligga till grund för bedömningar av verksamheten inom utgiftsområdet . En sådan bred sam-syn om målet bör vara möjlig att uppnå även om det ibland finns olika uppfattningar om de medel som behöver användas för att hantera olika frågor som gäller villkoren för bostadsmarknaden. Utskottet avstår av detta skäl från att ta ställning till om det är lämpligt att omformulera det nu gällande bostadspolitiska målet inom utgiftsområde 18 enligt förslaget i motionen. Det är naturligt att regeringen ges möjlighet att överväga frågor om bostadspolitikens allmänna inriktning och i detta sammanhang även pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Utskottet vidhöll detta ställningstagande senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen och avstyrkte därför också motsvarande motionsförslag (bet. 2015/16:CU1). följde utskottets förslag. Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan motsvarande förslag om det bostadspolitiska målet för utgiftsområde 18 senast behandlades. Det bör således vara en fortsatt strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Motionerna avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett nytt konsumentpolitiskt mål. Utskottet anser att det mål för området Konsumentpolitik som godkände bör gälla även i fortsättningen. Jämför reservationerna 4 (M, C, L, KD) och 5 (SD). I motion 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att återinföra det tidigare konsumentpolitiska målet Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Motionärerna framhåller att det tidigare målet för konsumentpolitiken utgick från konsumenternas kapacitet att göra egna val och från behovet av ett regelverk som underlättar för konsumenterna att göra medvetna och informerade val. m.fl. (L) föreslår i motion 2016/17:3471 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som tar sin utgångspunkt i konsumentmakten. Motionärerna anför bl.a. att med det nuvarande målet reduceras området Konsumentpolitik till att bli ett miljö- och hållbarhetspolitiskt instrument för att få konsumenter att fatta rätt beslut. godkände ett nytt konsumentpolitiskt mål (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76). Målet har följande lydelse: Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Det nuvarande konsumentpolitiska målet ersatte det mål som godkände och som sedan även bekräftades genom ett riksdagsbeslut efter en förändring av indelningen inom statsbudgetens utgiftsområden (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:106 och prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118). Det tidigare konsumentpolitiska målet hade följande lydelse: Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. ställde sig i betänkande 2015/16:CU1 bakom regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål och avstyrkte motionsyrkanden om att behålla det då gällande målet. I betänkandet anförde utskottet bl.a. följande. Flera konsumentmarknader är under snabb omvandling, vilket erbjuder nya möjligheter för konsumenterna. förändrar utvecklingen konsumenternas förutsättningar. Allt komplexare marknader riskerar att ytterligare öka konsumenternas informationsunderläge, och ibland är affärsmetoderna påträngande, vilket inte minst kan skada mer utsatta grupper av konsumenter. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Vidare bör en mer hållbar konsumtion främjas. Som regeringen anför behövs därför en bredare ansats inom konsumentpolitiken. Utskottet delar regeringens uppfattning att det nuvarande konsumentpolitiska målet är för snävt och att ett konsumentpolitiskt mål dessutom bör inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön. Det nuvarande konsumentpolitiska målet bör därför ersättas av ett nytt mål som omfattar både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning och föreslår att avslår motionsyrkandena. Stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden om stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (KD). I motion 2016/17:2009 av (C) föreslås tillkännagivanden dels om att se över möjligheten till ett statligt stöd för tillgänglighetsinventering (yrkande 1), dels om att se över möjligheten till ett statligt stöd för installation av hiss (yrkande 2). I motion 2016/17:2386 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till ett stimulansbidrag för generell anpassning för personer med funktionsnedsättning vid bebyggelse (yrkande 2). I motion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att det bör inrättas en fond för anpassning av bostäder efter funktionsnedsättning (yrkande 19). I motion 2016/17:3351 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om att låta införa ett generellt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning vid nybyggnation och för de äldre byggnader som saknar funktionsanpassning (yrkande 20). Ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag kan lämnas för åtgärder för att anpassa bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska anpassas. Bidraget har till ändamål att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Bestämmelserna om bidraget finns i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Ett statligt stöd har tidigare kunnat ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Senaste datum för ansökan om stöd var . Stödet gavs i mån av tillgång på medel, som var begränsade till . Utredningen om bostäder för äldre Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation. Utredningen överlämnade sitt betänkande Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85). I betänkandet lämnas bl.a. förslag om åtgärder som syftar till att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder. Det gäller bl.a. förslag om ett fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar och ett nytt statligt stöd till installation av hissar. En förutsättning för stöd till hiss-installationer ska vara att kommunen har gjort en inventering av tillgängligheten i flerbostadshusen och att den berörda fastigheten ligger inom ett av kommunen prioriterat område för att öka tillgången på bostäder för personer med nedsatt rörlighet. Utredningen är föremål för beredning inom . Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsyrkanden om stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder har behandlats och avstyrkts av utskottet . I betänkande 2014/15:CU1 anförde utskottet följande: anser att det är ett centralt samhällsintresse att såväl nytillkommande som befintlig bebyggelse utformas så att människor med funktionsnedsättning blir fullt delaktiga i samhället. En rad åtgärder har också vidtagits för att förbättra tillgängligheten i bebyggelsen. Det gäller bl.a. regleringen genom plan- och bygglagstiftningen, vissa former av ekonomiskt stöd, informationsåtgärder och olika andra insatser av flera berörda myndigheter. När det gäller det ekonomiska stödet kan ett statligt bidrag ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Denna inventering är avsedd att ge underlag för kommunen att utveckla sitt arbete med tillgänglighet och boendefrågor. Vidare kan ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag ges för anpassningsåtgärder i bostadshus. Bidraget ges för anpassning av fasta funktioner i och i anslutning till bostaden och har till ändamål att ge personer med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. De ytterst kortfattade motionsförslagen ger inte utskottet anledning till överväganden om nya former av stöd för tillgänglighetsanpassning i be-byggelsen. Motionerna avstyrks således. I betänkande 2015/16:CU1 anförde utskottet följande: Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande till motsvarande motioner . Det bör vidare framhållas att frågor om behovet av åtgärder som förbättrar tillgängligheten i det äldre bostadsbeståndet har behandlats av Utredningen om bostäder för äldre, som avslutade sitt arbete. Utskottet anser att den fortsatta beredningen av utredningsförslagen om bl.a. statliga stöd för tillgänglighetsanpassning bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna. Som redovisats ovan är betänkandet Bostäder att bo kvar i föremål för beredning inom . I betänkandet lämnas bl.a. förslag om åtgärder som syftar till att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder. Det gäller bl.a. förslag om ett fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar och ett nytt statligt stöd till installation av hissar. Enligt utskottets mening finns det inte skäl för att föregripa det pågående arbetet. Motionsyrkandena bör därför avslås. Finansiering och tillgång till geodata Utskottets förslag i korthet avslår nio motionsyrkanden om finansiering och tillgång till geodata. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 8 (SD), 9 (L) och 10 (KD). I motion 2016/17:1992 av och (båda L) före-slås tillkännagivanden om att införa öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 1) och om att se över finansieringsmodellerna för att kunna möjliggöra öppna geodata i (yrkande 2). Enligt motionärerna är infö-randet av öppna geodata en viktig fråga inom digitaliseringen som kan med-föra stora samhällsekonomiska vinster. För att underlätta allmänhetens och fö-retagens tillgång till geodata bör man välja en finansieringsmodell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. Dessutom föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att harmonisera den offentliga sektorns geodata såväl nationellt som internationellt (yrkande 3). Motionärerna anför att det arbete med standardisering som pågår måste intensifieras för att ge bättre förutsättningar för att utnyttja potentialen med geodata. I motion 2016/17:3192 av m.fl. (L) föreslås flera tillkännagivanden om geodata. Motionärerna föreslår att regeringen bör utreda tänkbara finansieringsmodeller för öppna geodata (yrkande 35). I avvaktan på att en utredning görs föreslår motionärerna att Lantmäteriet får i uppdrag att så långt som möjligt fortsätta att göra öppna geodata tillgängliga (yrkande 36). Enligt motionärerna kan öppna geodata medföra stora samhällsvinster. Motionärerna föreslår också att det arbete med standardisering som pågår måste intensifieras för att ge bättre förutsättningar för att utnyttja potentialen med geodata (yrkande 37). m.fl. (KD) föreslår i motion 2016/17:3347 ett tillkännagivande om behovet av att effektivisera plan- och byggprocessen genom en di-gital planprocess och att i ett första steg införa öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 22). Motionärerna framhåller att Statskontorets för-slag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga de-lar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggandet. Dessutom föreslås att finansieringsmodellen för geodata ses över (yrkande 23). Motionärerna anför i denna del att statliga geodata finansieras genom en komplicerad modell där statliga myndigheter och landets kommuner utbyter geodata och pengar. För att effektivisera och förenkla geodataverksamheten och förbereda införandet av öppna geodata behöver finansieringsmodellen ses över och er-sättas med en modell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin ser-vice. I motion 2016/17:3351 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt (yrkande 24). Motionärerna hänvisar till de problem som uppstod i samband med skogsbranden i när räddningstjänsten saknade tillgång till uppdaterade kartor. Geodata är information som har en geografisk anknytning. Geodata innefattar exempelvis kartor och kartdata samt registerinformation om byggnader, sjöar, vägar, vegetation och befolkning. Geodata har stor betydelse för många sam-hällsfunktioner, t.ex. inom samhällsplanering, miljöanalyser samt navigering och positionering. Alla myndigheter, kommuner och andra organisationer med myndighetsuppgifter kan gå med i avtalet om geodatasamverkan och mot en årlig avgift få tillgång till ett samlat utbud av geodata. Vissa myndigheter och organisationer är dessutom skyldiga att göra sina geodata tillgängliga enligt lagen och förordningen om geografisk miljöinformation. Lantmäteriet har ett samordningsansvar inom geodataområdet och har bl.a. ansvaret för att samordna för-valtning och utveckling av avtalet om geodatasamverkan. Den samlade in-gången för samverkan inom geodataområdet sker via Geodataportalen () som även är öppen för allmänheten. genomfö-rande av det s.k. Inspiredirektivet om upprättande av en infrastruktur för rums-lig information i EU sker inom ramen för geodatasamverkan och följer en tidsplan . Lantmäteriet har påbörjat ett arbete med att göra mer av sina geodata fritt tillgängliga. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbättrad och kostnadsfri till-gång till geodata vid ett flertal tillfällen tidigare, (bet. 2015/16:CU1). Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till bl.a. pågående utvecklingsarbete på området. Regeringen har i budgetpropositionen bl.a. anfört följande om Lantmäteriets informationsförsörjning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 s. 32 och 38): Geodata är viktiga underlag för effektiv samhällsplanering, ett rättssäkert samhälle och en enklare vardag för medborgaren. Exempel på samhällsprocesser där geodata av hög kvalitet är en förutsättning är utveckling av transportnätet, stadsbyggnad och klimatanpassning. Grundläggande geografisk information och fastighetsinformation används bl.a. när kartor tas fram som visar var gränser går, var hus står, var adressen ligger och hur vägen går. De flesta använder geodata , t.ex. för att försöka hitta rätt i en stad, på landsbygden och i naturen. behövs också geodata för andra ändamål, t.ex. för att köpa, bygga eller sälja hus, planera och bygga vägar eller annan infrastruktur, planera och bevara miljön, förebygga kriser och katastrofer eller rädda liv och egendom när olyckan redan varit framme. Användningen av Lantmäteriets grundläggande information har ökat kraftigt både när det gäller visnings- och nedladdningstjänster. Vad gäller ökningen av visningstjänsterna står användningen av e-tjänsterna för kartor och bilder för en betydande del. Den grupp som Lantmäteriet levererar mest geodata till är till parterna i geodatasamverkan, vilka även är de största användarna av geodatatjänsterna. Antalet nedladdningar av data har ökat jämfört med föregående år. Detta beror främst på att Lantmäteriet erbjuder Översiktskartan och en enkel höjdmodell som öppna data. Vid utgången av 2015 är totalt 246 samverkansparter (länsstyrelserna räknat som en part), varav 209 kommuner, med i geodatasamverkan och får tillgång till det samlade utbudet av geodata. Antal kontrakterade användarorganisationer uppgick till 316 stycken, motsvarande siffra var 271 stycken. Lantmäteriet har beslutat att göra vissa av myndighetens småskaliga kartprodukter fritt tillgängliga. Det innebär att såväl allmänhet som privata och offentliga aktörer får fri tillgång till många av de kartor som används i samband med friluftsliv, transporter och översiktlig planering. släpptes översiktskartan och en enklare höjdmodell och öppnade Lantmäteriet upp kartdata ner till skala på 1:50 000 (väg-, terräng- och fjällkartan) och Swepos (Lantmäteriets stödsystem för satellitpositionering i ) positioneringstjänst med meternoggrannhet. Antalet nedladdningar av översiktskartan ökade drygt 60 gånger jämfört med . Höjddata laddades ner motsvarande 1 100 Sverige-täckningar jämfört med 1,5 Sverigetäckning . Hela geodatamarknaden växer. Efterfrågan på Lantmäteriets produkter ökar och allt fler kommersiella aktörer agerar på marknaden. En viktig faktor för tillväxten har varit den tekniska utvecklingen vad gäller bl.a. mobiltelefoner och surfplattor, där positionering och därmed geodata är en nyckelkomponent, men även genom utvecklingen av insamlingstekniker av olika slag. Den ökade användningen i samhället ställer allt större krav på harmonisering av gemensamma geodata och utvecklingen av standarder. Det ska vara lätt att utbyta information mellan olika användare och informationen ska kunna återanvändas inom olika organisationer och inom hela kedjan av t.ex. ett ärende. Som ett led i detta arbete har Lantmäteriet fått regeringens uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för den digitala samhällsbyggnadsprocessen. Fokus i uppdraget ligger i informationsflödet mellan de olika aktörerna; oavsett om det gäller geodata och 3D-kartor, planhandlingar, resultat från fastighetsbildningen eller andra beslut. Ett annat viktigt steg för att öka användningen av offentlig information i samhället är att denna information, exempelvis geodata, blir öppna, dvs. avgiftsfria och utan begränsande användningsvillkor. Ett första steg har tagits av Lantmäteriet genom att bl.a. vissa småskaliga kartor tillhandahålls som öppna data. Utskottet ser som utgångspunkt positivt på åtgärder som syftar till att möjlig-göra såväl ökad användning av digital teknik i planprocessen som förbättrad tillgång till kostnadsfria geodata utan begränsande användningsvillkor. Som framgår ovan pågår redan ett relativt omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om en översyn av Lantmäteriet. Jämför reservation 11 (M, C, KD). (M) föreslår i motion 2016/17:1063 ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av möjligheten att avreglera Lantmäteriet. Motionären anser att delar av Lantmäteriets arbetsuppgifter, exempelvis tomtavstyckning, skulle kunna läggas ut på entreprenad eller utsättas för konkurrens så att den enskilda kunden får fler aktörer att välja mellan. I motion 2016/17:1958 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att utreda en privatisering av delar av Lantmäteriets verksamhet. Enligt motionären skulle de långa handläggningstiderna vid fastighetsregleringar och avstyckningar kunna kortas om det fanns en möjlighet för privata aktörer att uträtta delar av myndighetens verksamhet. I motion 2016/17:3056 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av Lantmäteriets organisation. Enligt vad som anförs i motionen har centraliseringen av verksamheten medfört olägenheter för berörda parter och lett till långa handläggningstider för bl.a. avstyckningsärenden. I motion 2016/17:3092 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att införa en möjlighet för privata entreprenörer att utföra vissa lantmäteriuppgifter och om att främja och underlätta för att fler kommunala lantmäterimyndigheter ska kunna inrättas. I motion 2016/17:3142 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att Lantmäteriets verksamhet bör ses över i syfte att korta handläggningstiderna i ärenden om fastighetsbildning (yrkande 2). I motion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att Lantmäteriets verksamhet bör avregleras så att olika delar av fastighetsbildningsprocessen kan konkurrensutsättas (yrkande 21). Lantmäteriets verksamhet är organiserad i tre divisioner: • Fastighetsbildning har ansvar för fastighetsindelningen, dvs. fattar beslut om nya fastigheter genom t.ex. avstyckning eller om ändring av existerande gränser. Det kan också gälla beslut om samfälligheter, servitut och ledningsrätter. • Fastighetsinskrivning granskar, beslutar om och registrerar lagfarter, tomt-rätter, inteckningar, andra inskrivningsärenden och anteckningar i fastighetsregistrets inskrivningsdel samt beslutar om och tar in stämpelskatt och avgifter. • Geodata bygger upp och tillhandahåller geografisk information och fastighetsinformation. Lantmäteriet har därutöver tillsynsansvar för 39 kommunala lantmäterimyndigheter. behandlade utskottet propositionen 2007/08:134 Det nya statliga lantmäteriet. Utskottet tillstyrkte att och de 21 statliga lantmäterimyndigheterna sammanfördes till en myndighet (bet. 2007/08: CU23). Syftet med sammanslagningen var enligt regeringen bl.a. att ge en tydligare organisation, högre flexibilitet, bättre resursutnyttjande samt bättre förutsättningar för effektivisering, kvalitetsutveckling och enhetlighet i handläggningen. följde utskottet (rskr. 2007/08:223). behandlade utskottet propositionen 2010/11:53 Ändrad verksamhetsform för Metria. Regeringen föreslog bl.a. att skulle bemyndiga regeringen att överföra delar av verksamheten vid Lantmäteriets uppdragsdivision Metria till ett av staten helägt aktiebolag. Regeringen angav bl.a. följande skäl för förslaget: En bolagisering innebär att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursutnyttjande, vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Utskottet tillstyrkte förslaget och följde utskottet (bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). behandlade och avstyrkte motionsförslag motsvarande de nu aktuella. Utskottet anförde följande (bet. 2015/16:CU1). Utskottet anser liksom motionärerna att det är angeläget att Lantmäteriet fattar beslut i frågor om t.ex. tomtavstyckningar inom rimlig tid. Som framgår ovan har också Lantmäteriet vidtagit åtgärder för att nå sina mål om kortare handläggningstider. Utskottet förutsätter att Lantmäteriet fortsätter med sitt utvecklingsarbete för att korta handläggningstiderna. Enligt utskottet utgör det som motionärerna anför inte tillräckliga skäl för att ta något initiativ i fråga om en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet. Motionsförslagen avstyrks därför. Regeringen anför i budgetpropositionen bl.a. följande om Lantmäteriverksamheten (prop. 2016/17:1 utg.omr. 38–39): Förrättningsverksamheten står inför stora utmaningar beroende på den stora brist på och konkurrens som råder om erfarna förrättningslantmätare.