bet · H401UbU2 · 2016-12-02 00:00:00 — Av studerande vid komvux har studiemedel, och bland högskolestuderande har studiemedel. Att en lägre andel har studiemedel vid komvux förklaras delvis av att många studerar på deltid och sannolikt har andra försörjningskällor. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Antalet utlandsstuderande med studiemedel var det högsta . minskade dock antalet utlandsstuderande med studiemedel , till 33 200. Utlandsstuderande är förhållandevis unga. Regeringen lyfter fram att en förklaring till minskningen därför kan vara att antalet personer som är i den ålder när de flesta studerar utomlands minskar bland studiemedelstagarna i stort. Lånebenägenheten[4] har minskat efter studiestödsreformen men har ökat något . Den tidigare minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att årsbeloppen efter reformen följer av skuldens storlek, vilket har inneburit att en lägre andel väljer att ta lån. Detta beteende kan nu vara på väg att förändras. har lånebenägenheten ökat , och 2015 var den . har det skett förändringar i åldersstrukturen bland studiemedelstagarna. Andelen studerande som är , som mer sällan tar lån, har minskat, som andelen som är 25–, som oftare tar lån, har ökat. Studerande som är eller äldre har oftare än andra ekonomiskt stöd från en partner eller arbetsinkomster. Män med studiemedel tar oftare lån än kvinnor, vilket har varit ett förhållande som bestått . ökade antalet studerande med tilläggslån och andelen studerande med tilläggslån. Ökningen beror enligt regeringen dels på att antalet studerande har ökat, dels på att även deltidsstudier ger rätt till tilläggslån fr.o.m. . Regeringen framhåller sammanfattningsvis att studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan enligt regeringen fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är regeringens samlade bedömning att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. det ska göra att individer från vissa grupper som annars inte skulle ha gjort det börjar studera. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande inom gymnasieskolan fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är betydligt fler män än kvinnor som är mottagare av det extra tillägget. Detta kan förklaras av att många ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd är pojkar. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha börjat studera utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och göra det lättare för föräldrar att studera. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag var oförändrat jämfört med . Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. var av dem som fick tilläggsbidrag kvinnor. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är regeringens bedömning att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är enligt regeringen därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade 2015 jämfört med föregående år. Även värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Ökningen kan nästan helt hänföras till avskrivningar av s.k. annuitetslån, främst på grund av behörighetsgivande studier. Anledningen till den stora ökningen bedöms vara tillfällig och beror på att CSN prövade ett antal ärenden om behörighetsgivande studier i efterhand. Även inom de återbetalningspliktiga studielån som togs –ökade avskrivningarna något, medan de minskade med för den äldsta lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen var de främsta orsakerna till avskrivning dödsfall och behörighetsgivande studier. ökade de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd jämfört med föregående år. Ökningen beror bl.a. på att inkomstunderlaget som ligger till grund för beräkningarna har ändrats. Lånetypen studielån som togs mellan 1989–2001 står fortfarande för majoriteten, , av de osäkra fordringarna. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . minskade andelen inbetalt belopp jämfört med . av den totala fordran för utlandsbosatta låntagare bedöms vidare som osäker av CSN. När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande är det enligt regeringen viktigt att utlandsbosatta betalar sina studieskulder i större utsträckning än . Enligt regeringens samlade bedömning utifrån de redovisade indikatorerna fungerar det nuvarande lånesystemet i stort sett bra. Regeringen framhåller dock att det fortfarande finns brister i systemet när det gäller låntagare som är bosatta utomlands. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. Regeringen påpekar i analysen att CSN:s resultat har förbättrats inom vissa verksamhetsområden jämfört med . Myndigheten uppfyller majoriteten av målen i regleringsbrevet. Myndigheten bedöms både fungera väl och ha en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får det stöd de har rätt till. Att detta fungerar är enligt regeringen inte minst viktigt med anledning av den fortsatta utbyggnaden av som föreslås i budgetpropositionen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. ÖKS () nådde enligt regeringens bedömning ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har enligt regeringen handlagt ärendena effektivt, och handläggningstiderna har varit mycket tillfredsställande. Anslag inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga förslag med anslagspåverkan avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen har föreslagit nio anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd (punkt 2 i propositionen). Förslaget finns i betänkandets bilaga 2. Regeringen har också lämnat förslag om bemyndiganden i punkterna 1 och 3 i propositionen. Förslagen finns i betänkandets bilaga 1. , har i sina motioner för vissa anslag föreslagit alternativ till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i betänkandets bilaga 2. Som framgår av förslagspunkten i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet punkterna 1–3 i propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 15 finns i betänkandets bilaga 4. Nedan redogörs det närmare för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och för bakgrunden till utskottets ställningstagande. inledde regeringen en utbildningssatsning för vuxna, . Satsningen på syftar både till att stärka arbetskraftens kompetens och möjligheter på arbetsmarknaden och till att möjliggöra inträde på arbetsmarknaden för dem som inte har slutförd utbildning eller behöver komplettera med ny kompetens. ska också bidra till att förkorta tiden för nyanländas etablering i samhället och på arbetsmarknaden. är centralt för regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regeringen föreslår i proposition 2016/17:1 Utgiftsområde 16 en fortsatt utbyggnad i form av att medel avsätts för fler utbildningsplatser inom bl.a. yrkesvux och lärlingsvux. Till detta tillkommer utgifter för studiestöd, vilket regeringen även föreslår medel för inom utgiftsområde 15. Studiestödet stöder regeringens ambitioner att genomföra och ger ekonomiska förutsättningar för människor, såväl kvinnor som män, att ta steget till studier och vidare till arbete. Trots att det svenska studiestödet är mycket förmånligt finns det personer som har behov av utbildning men som av bl.a. ekonomiska skäl ändå inte påbörjar studier. har därför remitterat promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF). Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov, såväl kvinnor som män, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet, som avses införas , ska kunna lämnas till vissa arbetslösa som har en kort tidigare utbildning och som har ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. CSN bör ansvara även för detta nya studiestöd. För att systemet för studiestöd ska fungera behöver det finnas en väl fungerande studiestödsadministration. CSN har enligt regeringen en väl fungerande och effektiv ärendehantering som leder till att de studerande på ett korrekt sätt får det stöd de har rätt till. För att ge CSN ekonomiska förutsättningar att hantera kommande utbildningsreformer och utmaningar föreslår regeringen därför att myndighetens anslag förstärks. Ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning har fått sin skolgång förlängd har rätt till ekonomisk ersättning från sjukförsäkringen i form av aktivitetsersättning. I betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) föreslås bl.a. att studerande med funktionsnedsättning i stället inordnas i det ordinarie studiestödssystemet. Betänkandet bereds inom (se även prop. 2016/17:1 utg.omr. I betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) har den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bl.a. övervägt vissa frågor om studerande och sjukförsäkringen. Frågan om förbättrade åtgärder för studerande vid sjukdom bereds inom (se även utg.omr. Regeringen anser att återbetalningsarbetet måste förbättras, vilket också pekat på i granskningsrapporten på studielån (RiR 2016:4). Regeringen har med anledning av rapporten gett CSN i uppdrag (U2016/03525/SF) att öka återbetalningen av obetalda skulder. Regeringen har lämnat en skrivelse till med regeringens bedömningar med anledning av rapporten (skr. 2016/17:34). Regeringen kommer att fortsätta att arbeta målinriktat med dessa frågor och avser att noga följa utvecklingen på området. Propositionen – anslag inom utgiftsområde 15 Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp för . Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar fortsätter att minska för att därefter öka under resten av prognosperioden. Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget öka med . Regeringen föreslår att anvisar 15 till anslaget 1:2 Studiemedel för . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå – yrkesvux (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3 och 10.1.13). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår i denna proposition ökade medel för fler utbildningsplatser på lärlingsutbildning för vuxna – lärlingsvux (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Med anledning av de ytterligare medel som föreslås till en utbyggnad av lärarutbildningen (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.1) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Antalet studerande som har antagits till polisutbildningen har ökat. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med ca 2018. Anslaget 1:1 föreslås minskas med motsvarande belopp (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7.1). Med anledning av tidigare avsatta medel i budgetpropositionen till fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.2.64 och prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.2 och 10.2.64). För att öka incitamenten för ungdomar utan fullföljd gymnasieutbildning att återgå till studier gör regeringen bedömningen att ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bör få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen[5] även efter det år då ungdomen fyller (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2017 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften uppgår till ca –, jämfört med ca –. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster för . Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på yrkesvux (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3 och 10.1.13). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår även ökade medel för fler utbildningsplatser på lärlingsvux (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och med 2020. Regeringen föreslår vidare en utbyggnad av lärarutbildningen (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Antalet studerande som har antagits till polisutbildningen har ökat. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med ca 2018. Anslaget 1:1 föreslås minskas med motsvarande belopp (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7.1). I promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF) som utarbetats inom () föreslås det att möjligheten att skriva av studielån tagna i samband med behörighetsgivande studier ska avskaffas . Regeringen avser att återkomma till med förslag om detta. Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2018, 2019 och 2020. Med anledning av tidigare avsatta medel i budgetpropositionen till fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.2.64 och prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.2 och 10.2.64). Regeringen gör bedömningen att ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bör få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen (se not 5) även efter det år då ungdomen fyller (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 samt beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2017. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor för . Anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på yrkesvux (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3 och 10.1.13). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår även ökade medel för fler utbildningsplatser på lärlingsvux (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3 och 10.1.13). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Regeringen föreslår vidare en utbyggnad av lärarutbildningen (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.1). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Antalet studerande som har antagits till polisutbildningen har ökat. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med 2018, 2019 och 2020. Anslaget 1:1 föreslås minskas med motsvarande belopp (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7.1). Med anledning av tidigare avsatta medel i budgetpropositionen till fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.2.64 och prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.2 och 10.2.64). Regeringen gör bedömningen att ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning bör få behålla den lägre nivån på utvecklingsersättningen (se not 1) även efter det år då ungdomen fyller (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volym som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2017. 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får vidare användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Med anledning av ett ökat söktryck till TUFF-utbildning behöver resurserna till utbildningen förstärkas. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med . 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för .