bet · H301TU14 · 2016-04-27 00:00:00 — Sammantaget kan vi konstatera att regeringens inriktning och åtgärder i flera delar motverkar en positiv utveckling för flyget. Vi anser att detta inte är acceptabelt och anser därför att det bör införas en nationell flygstrategi för att säkerställa flygets konkurrenskraft. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En strategi för luftfarten, punkt 1 – motiveringen (V) av (V). Jag vill inledningsvis framhålla betydelsen av att har en nationell luftfartsstrategi som utgår från klimatmålen. Jag vill därför se att regeringen tar fram en luftfartsstrategi som har klimatfrågan i fokus. Jag vill framhålla att goda luftfartsförbindelser och en väl fungerande flygbransch i utöver möjligheten att resa och förflytta sig även har stor betydelse för såväl jobb som tillväxt i landet. Det är dock enligt min mening viktigt att successivt minska flyget och föra över så många resor som möjligt till andra transportmedel. Jag noterar i detta sammanhang att Transportstyrelsen presenterade en utredning om förutsättningarna för lufttrafikföretag i (TSL 2014-5806). Utredningen omfattade den del av marknaden som berör kommersiella lufttransporter av passagerare och hade som syfte att undersöka förutsättningarna för svenska flygföretag på såväl inrikes- som utrikesmarknaden och identifiera eventuella strukturella eller marknadsmässiga problem som kan förklara nedgången av andelen av den svenska luftfarten som utförs av svenska flygföretag. I rapporten redovisades bl.a. att inrikesflygmarknaden präglas av hög konkurrens om ett relativt statiskt antal resenärer, medan det fortfarande finns utrymme för att vinna nya kunder på utrikesmarknaden. Alliansregeringen initierade ett arbete för att ta fram en strategi för att stärka flygets konkurrenskraft. Den nuvarande regeringen påbörjade därefter ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi som behandlar flygets roll i transportsystemet. Utgångspunkterna för arbetet är de transportpolitiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Strategin ska främja ett bättre utnyttjande av befintliga resurser samt en bättre samordning mellan olika sektorsområden för att nå gemensamma mål. Strategin ska tas fram i dialog med berörda aktörer, och avsikten är att regeringen ska fatta beslut om strategin . Jag anser att det är viktigt att den kommande luftfartsstrategin är inriktad på att beakta aspekter såväl om att stärka konkurrensförutsättningarna inom flyget som om att luftfarten ska utvecklas på ett sätt som främjar en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan och som bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Med utgångspunkt från att utformningen av strategin ska beakta både konkurrenskraft och hållbarhet anser jag att det är positivt att regeringen valt ett arbetssätt där olika aktörer bjuds in att medverka med olika synpunkter och erfarenheter. Som en del i detta bjöd infrastrukturministern in bransch- och myndighetsföreträdare till ett dialogmöte. Vid mötet diskuterades utmaningar och möjligheter kopplade till sociala villkor, en utveckling av som nav, miljö, energi och klimat, forskning, utveckling och innovationer, främjande av svensk teknik och svenska lösningar, regelverk och flygsäkerhet, tillgänglighet samt konkurrenskraft och sysselsättning. Infrastrukturministern bjöd därefter åter in företrädare från olika delar av flygbranschen samt myndigheter till ett andra möte i arbetet med att ta fram en svensk flygstrategi. Vid mötet beskrev ministern hur regeringen arbetar med flygrelaterade frågor och vilka beslut regeringen har fattat sedan det första mötet om flygstrategin m.m. Infrastrukturministern underströk både flygets betydelse för tillgänglighet och att flyget har en klimatpåverkan som måste hanteras för att flyget ska vara långsiktigt hållbart. Jag noterar också att en av regeringens prioriteringar för EU-arbetet 2015 var att verka för att paket för luftfart innehåller förslag som motverkar försämrade arbetsvillkor och en snedvriden konkurrenssituation inom den civila luftfarten. Frågorna kom också med i kommissionens meddelande om en europeisk luftfartsstrategi som presenterades . Jag välkomnar den tydliga hållning som regeringen har uttalat i frågan om de sociala villkoren inom luftfarten. Regionala flygplatser, punkt 2 (M, C, L) av (M), (M), (C), (L), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2015/16:614 av m.fl. (S), 2015/16:956 av och (båda M), 2015/16:2434 av och (båda C), 2015/16:2564 av Finn m.fl. (M), 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 33. Vi vill framhålla att de stora avstånden gör att är helt beroende av ett fungerande flyg och möjligheter för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. En viktig del i den svenska luftfarten är de regionala flygplatserna som binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Vi anser att ett mer systematiskt arbete än det som görs behövs för att värna de regionala flygplatserna. Vi förutsätter därför att regeringen inkorporerar de problem som de regionala flygplatserna upplever i den kommande flygstrategin. Vi vill därmed framhålla vikten av de regionala flygplatserna och att deras fortlevnad säkerställs. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionala flygplatser, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2015/16:614 av m.fl. (S), 2015/16:956 av och (båda M), 2015/16:2434 av och (båda C), 2015/16:2564 av Finn m.fl. (M) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 9. Jag vill inledningsvis framhålla att de regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationerna med och andra resmål runt om i och världen ska fungera. Att kunna delta på ett möte i huvudstaden eller ute i landet och sedan kunna åka tillbaka är viktigt för de företag och organisationer som har anställda och förtroendevalda som behöver närvara. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna som har högre omsättning och lönsamhet och därmed gör stora vinster. De mindre icke-statliga flygplatserna finns i hela landet och är mycket betydelsefulla för kommunerna och regionerna, men de har inte möjlighet till samma höga omsättning och därmed svårare att gå med vinst. Detta innebär att redan hårt pressade flygbolag ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från s.k. navflygplatser som eller , och de icke-statliga flygplatserna får därmed svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Jag kan dessvärre konstatera att detta riskerar att få till följd att stora delar av går miste om tillväxten genom ökad turism och arbetspendlande som flyget bidrar till. En flygplats behöver minst 50 000 resenärer för att gå runt ekonomiskt, och helst ska antalet uppgå till 1 miljon resenärer . När antalet resenärer är för litet behöver kommunerna, landstingen och regionerna gå in med pengar. Jag anser att det behöver skapas långsiktigt hållbara lösningar och en mer rättvis konkurrenssituation mellan Swedavias flygplatser och de regionalt ägda. Mot denna bakgrund anser jag att finansieringsformen för icke-statliga flygplatser behöver ses över. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 7. Goda utrikesförbindelser är avgörande för konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld. Vi anser därför att som utrikesflygplats måste utvecklas för att ska vara det självklara valet i för t.ex. lokalisering av företagens huvudkontor. Dessvärre är det tydligt att och utgör en flaskhals i det transeuropeiska nätverket och att det saknas tillräcklig kapacitet för att möta den mängd trafik som prognostiseras , något som även framgår tydligt av rapporten från den statliga samordnaren av flygkapacitet och bostäder i . Eftersom är viktig för tillväxten i hela landet välkomnar vi initiativet om ett införande av s.k. preclearance till eftersom detta kan komma att öka förutsättningarna för fler direktförbindelser, vilket ytterligare kommer att stärka position. Mot denna bakgrund anser vi att funktion som största flygplats för att säkerställa jobb och tillväxt bör utvecklas och värnas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 4 (S, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2015/16:716 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:949 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1106 av (FP), 2015/16:1197 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2015/16:1694 av (M), 2015/16:2112 av (M), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 32. Vi vill inledningsvis framhålla vikten av att det ska finnas välfungerande och hållbara transporter i hela landet. är ett avlångt och glest befolkat land, vilket ställer särskilda krav på goda och ändamålsenliga transportlösningar. Vi vill betona att en annan betydelsefull fråga för en ökad och hållbar tillväxt är att tillgången till bostäder säkras. Den akuta bristen på bostäder och byggbar mark är ett stort problem i storstadsregionerna som måste tas på största allvar. måste behovet av olika typer av goda transportförbindelser, där bl.a. flyget ingår, vägas in. Med inriktning på den framtida utvecklingen utsåg regeringen en statlig samordnare för flygplatser och bostäder i . En bakgrund till beslutet var att hade aviserat att man ville pröva möjligheten att avsluta arrendekontraktet om innan det löper ut för att staden vill bygga bostäder på de områden som finns inom ramen för flygplatsen och de områden som i övrigt berörs av flygplatsen. Regeringen beslutade att ändra uppdraget till den statliga samordnaren samt att sluttidpunkten för avrapportering skulle tidigareläggas till för att rapporten därefter ska bli föremål för offentlig debatt. Den rapport samordnaren har tagit fram har fått namnet Mer flyg och bostäder och offentliggjordes (dnr N2016/02702/PUB). Vi kan konstatera att den rapport som den statliga samordnaren har presenterat är gedigen till sin karaktär och att framtagandet av den har byggt på utbyte och dialog med både myndigheter, organisationer och olika branschföreträdare. Rapporten är nu föremål för beredning. Olika intressenter och berörda kommer därmed att kunna framföra synpunkter på de analyser och slutsatser som presenteras i rapporten om flygkapacitet och bostäder i . Vi anser att den pågående beredningsprocessen inte bör föregripas utan bör slutföras innan ytterligare ställningstaganden kan göras i denna fråga. bör därmed avslå samtliga motionsförslag. , punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2015/16:716 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:949 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1106 av (FP), 2015/16:1197 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2015/16:1694 av (M), 2015/16:2112 av (M), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 32. Klimatmålen kräver att vi styr om resorna mot mer hållbara alternativ. Jag anser att den statliga samordnarens utredning Mer flyg och bostäder som presenterades om utgår från en alltför stor andel flygresor. Jag kan konstatera att Trafikanalys har pekat på att den inte går ihop med de klimatpolitiska målen. Inom anser vi att flygresandet successivt behöver bytas mot andra transportslag. Bostadsbristen i är ett av de största hoten mot tillväxten i , och många företag har rekryteringsproblem på grund av att bostäderna i området inte räcker till. som kan bebyggas är en bristvara i , och det finns många problem när det gäller trafiksituationen. För att ska kunna fortsätta växa behöver staden både mark för att skapa nya bostadsområden och fungerande infrastruktur. Jag anser därför att ska avvecklas till förmån för en lösning som långsiktigt garanterar både mark för bostadsbyggande, hållbara transportlösningar och en tillräcklig flygkapacitet i regionen. För att långsiktigt underlätta arbetet med stadsutvecklingsområdet på nuvarande bör det påbörjas en successiv överflyttning av trafiken till andra flygplatser i regionen. Jag anser däremot att det är problematiskt att planerna utgår från en kraftig ökning av flygresorna. Utgångspunkten bör i stället vara att vi ska göra det som krävs för att nå klimatmålen. Om det globala klimatavtalet från ska få någon verkan måste vi planera för resealternativ som är hållbara. Jag anser att en fördubbling av flygtrafiken inte är hållbart ur klimatsynpunkt. fram till nedläggningen bör satsningar göras på tåg och sjöfart för att styra om flygtrafiken, särskilt inrikesflyget, till andra trafikslag. Jag anser att detta är ett långsiktigt mer hållbart alternativ än att flytta all trafik till . bör därmed avslå samtliga motionsförslag. Flygtrafikledningstjänsten, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 13 och 14 samt 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 31.1. Vi vill inledningsvis framhålla att flygsäkerheten alltid måste komma i första hand när det gäller flygtrafikledningstjänsten. Den nya luftfartslagen som trädde i kraft öppnade möjligheten för den som driver en flygplats att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. Vi vill i detta sammanhang förtydliga att en konkurrensutsättning av den lokala flygtrafikledningstjänsten inte innebär att säkerheten riskerar att försämras. Vi anser därför att det är olyckligt att den dåvarande oppositionen valde att avskaffa denna rätt för luftrummet i anslutning till en flygplats som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Vi har kunnat ta del av att de regionala flygplatser som har upphandlat flygtrafikledning sänkte sina kostnader för flygtrafikledning , men någon motsvarande möjlighet har således inte de statliga flygplatserna. Vi anser att den dåvarande oppositionens beslut att återförstatliga flygtrafikledningstjänsten för statliga flygplatser var mycket illa genomtänkt och vill därför att marknaden för flygtrafikledningstjänster åter öppnas. Det gemensamma europeiska luftrummet utgör en viktig del i att kunna uppnå ett mer effektivt användande av luftrummet genom att möjliggöra för flygbolag att frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Genom en övergång från dagens 67 flygtrafikkontrollcenter i till ett gemensamt system kan rakare flygvägar skapas liksom kortare väntetider i luften innan flygen kan landa. Genom att ha ett gemensamt luftrum skulle flygets utsläpp kunna minska med ca 10–, och vi vill därför understryka vikten av att regeringen prioriterar arbetet med ett gemensamt europeiskt luftrum. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fjärrstyrd flygtrafikledning, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 10. är först i världen med fjärrstyrda ledningstorn (s.k. Denna teknik innebär att man använder fjärrstyrda flygledartorn där flygledarna i stället för att sitta i ett torn vid flygplatsen kan dirigera planen som ska starta och landa på distans via kameror uppsatta vid den aktuella flygplatsen. Utvecklandet av denna teknik har pågått , och det är mycket glädjande att nu är världsledande på området och att det finns ett stort intresse även från omvärlden för de innovativa lösningar som har valt att driftsätta. Vi anser att den teknikutveckling som sker har stor betydelse och att detta gäller särskilt för de mindre flygplatserna. Genom att flygledningen på ett säkert sätt kan utföras på distans behöver det inte finnas en flygledare på flygplatsen där planen startar och landar, vilket kan bidra till att främja lönsamhet även på många av de mindre flygplatserna. Det är positivt att fjärrstyrd flygtrafikledning har kunnat införas på flygplatsen i och att motsvarande även håller på att införas på fler flygplatser. Då vi kan konstatera att det finns lönsamhetsproblem på många av de mindre regionala flygplatserna i anser vi att utvecklingen inte får avstanna. Det är viktigt att arbetet fortskrider och utvecklas. Vi anser därför att det är angeläget att verka för fler försök med fjärrstyrd flygtrafikledning. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 11. Inom den svenska luftfarten tillämpas ett utjämningssystem som syftar till att skydda mindre flygplatser från att drabbas hårt ekonomiskt av kostnader kopplade till säkerheten. Utjämningssystemet är utformat så att samtliga passagerare betalar en fast summa på sin biljett som flygbolagen sedan betalar in till Transportstyrelsen. Flygplatserna ansöker därefter i sin tur om medel hos Transportstyrelsen för att täcka kostnaderna för säkerheten. Vi kan konstatera att det finns stora skillnader i kostnader mellan olika flygplatser; som exempel kan nämnas att den inre säkerheten på kostar ca per passagerare medan kostnaden på en liten flygplats kan uppgå till ca per passagerare. Som ett led i arbetet för att förbättra lönsamheten för de regionala flygplatserna anser vi att det bör ske en ändring av vissa tekniska avgiftsuttag så att flygplatser kan söka medel för s.k. säkerhetsvakter på plattan. Enligt Transportstyrelsens tolkning har flygplatserna inte möjlighet att ansöka om medel från detta utjämningssystem för att täcka kostnader för säkerheten på plattan, dvs. området där flygplanen befinner sig. På grund av att merkostnaderna runt flygsäkerheten har ökat, i synnerhet för att mindre flygplaster behöver ha en säkerhetsvakt som övervakar flygplanen på plattan, innebär detta en betydande kostnadsökning jämfört med tidigare. Vi anser att denna situation är otillfredsställande och att detta behöver justeras genom att det görs en ändring av vissa tekniska avgiftsuttag så att flygplatser kan söka medel för säkerhetsvakter på plattan. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Alkoholtester av piloter, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 10. Jag anser att det är mycket oroande att det har uppdagats att piloter och flyganställda har varit berusade i tjänsten i samband med att de ansvarat för passagerarflygningar. Många passagerares liv riskeras genom detta då risken för flygplansolyckor ökar. Detta är inte acceptabelt. För att förhindra flygplanstragedier anser jag att bör införa nolltolerans när det gäller alkohol i samband med flygning. Enligt min mening är det angeläget att flygbranschen inför obligatoriska alkoholtester av sina piloter eftersom de stickprovskontroller som genomförs av polisen inte är tillräckliga. För att säkerställa passagerarnas trygghet och säkerhet anser jag att det ska finnas krav på alkoholtester av såväl piloter som besättningspersonal vid både påstigning och avstigning. Hur alkoholtesterna ska utföras bör branschen och ansvariga myndigheter utarbeta i samråd och samförstånd. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Drönare, punkt 10 (M, C, L) av (M), (M), (C), (L), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2015/16:806 av (M) yrkande 4 och 2015/16:1692 av (M) samt 2015/16:766 av (M) yrkande 2, 2015/16:806 av (M) yrkandena 1–3 och 6 samt 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 14. Antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster i det svenska luftrummet ökar som tekniken kring drönare utvecklas snabbt. Vi vill framhålla den stora potential som finns i den framtida användningen av drönare och att teknikutvecklingen ger förutsättningar för olika användningsområden, t.ex. transporter av varor och post. som utvecklingen av drönare öppnar för många nya utvecklingsområden vill vi även peka på att den nya tekniken också innebär nya utmaningar. Det har rapporterats om säkerhetsrisker och incidenter med drönare kring bl.a. svenska flygplatser, när reguljär trafik och drönarna ska samsas om utrymmet i luften. Dessvärre har det blivit allt tydligare att de nuvarande regelverken inom luftfarten inte har följt med i den kraftiga utvecklingen kring drönare. För att säkerställa att samhället inte riskerar att gå miste om de positiva sidor tekniken för med sig som andra viktiga aspekter som exempelvis säkerhet beaktas anser vi att det bör tas fram en moderniserad lagstiftning för drönare som inte har en negativ påverkan på flygsäkerheten. Vi är positiva till de svenska initiativ som tas för att testa nya användningsområden för drönare, och vi menar att drönare kommer att kunna få stor betydelse för många olika typer av samhällsfunktioner m.m. Vi anser dock att det bör göras ytterligare insatser inom området och att det bör göras en översyn av möjligheten att införa en testverksamhet för drönare. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Drönare, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 14, 2015/16:806 av (M) yrkande 4 och 2015/16:1692 av (M) samt 2015/16:766 av (M) yrkande 2, 2015/16:806 av (M) yrkandena 1–3 och 6 samt 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 14. Tekniken kring drönare fortsätter att utvecklas i snabb takt, och därmed ökar också antalet radiostyrda och autonoma luftfarkoster, s.k. drönare, i det svenska luftrummet. Detta kan innebära utmaningar, vilket noterats kring svenska flygplatser, när reguljär trafik och drönarna ska samsas om utrymmet i luften. har ungefär 15 allvarliga incidenter med drönare rapporterats på skyddade luftrum i , och dessvärre visar trenden på fler drönarincidenter än . Något som är oroande är att en kollision mellan en drönare och ett flygplan med största sannolikhet skulle få ödesdigra konsekvenser där många människors liv riskeras. De incidenter som har rapporterats har dessvärre även orsakat kostsamma utgifter då flygplatser tvingats stänga och flyg ställts in. vill jag framhålla att den potentiella nyttan med drönare är mycket stor, t.ex. för varu- och posttransporter och för att erbjuda mobiltäckning.