bet · H301FiU23 · 2016-04-12 00:00:00 — Verksamheten i var olönsam och krävde enligt stora investeringar i produktionsutrustning och marknadssatsningar för att bli lönsam. Av den nu presenterade framställningen framgår att anser att kontantförsörjningen fungerade väl , att kvaliteten på sedlarna var god och att det finns ett stort förtroende för sedlar och mynt i . Utskottet delar uppfattning i årsredovisningen att tillverkningen och försörjningen av kontanter fungerar bra. Det finns enligt utskottet ingen anledning att förändra upphandlingen av sedlar och mynt. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. En liberal politik för Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att ska införa euron som valuta. Jämför reservation (L). I partimotion 2015/16:2261 av m.fl. (L) anser motionärerna att det ligger i intresse att valutaunionen stabiliseras genom starkare regler och ett fördjupat samarbete mellan EU:s länder. När detta är uppfyllt och de nya reglerna efterlevs anser motionärerna att ska införa euron som valuta. Utskottet kan notera att arbetet med en fördjupning av den europeiska monetära unionen (EMU) har intensifierats och förväntas fortsätta 2016. Flera konkreta förslag har presenterats, som syftar till att bl.a. öka konkurrenskraften, fullborda bankunionen, uppnå och upprätthålla en ansvarsfull finanspolitik samt stärka de demokratiska aspekterna av samarbetet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det ligger i intresse med ett väl fungerande EMU och ser därför positivt på att olika sätt att förbättra valutaunionens funktionssätt undersöks. Däremot anser utskottet att det inte nu är aktuellt att ta ställning till om ska införa euron som valuta. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om den svenska guldreserven. I motion 2015/16:2838 av (SD) anser motionären att allt guld som förvaras utomlands bör tas hem omgående (yrkande 1). bör också göra en egen inventering av de svenska guldreserverna för att säkerställa att de finns där de är tänkta att finnas (yrkande 2). Utskottet har tidigare behandlat motsvarande motionsyrkanden om den svenska guldreserven, senast i betänkande 2014/15:FiU23 årsredovisning. I betänkandet ansåg utskottet att de svenska guldreserverna inte borde tas hem från utlandet. Det skäl som angavs var bl.a. att guldet snabbt måste kunna omvandlas till likvida medel i t.ex. händelse av krig, varför det ansågs viktigt att guldet förvaras nära de stora handelsplatserna för guld, t.ex. . När det gäller inventering av guldet noterade utskottet att har genomfört inspektioner i samtliga fyra utländska centralbanker där guldreserven förvaras. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Som framgår av årsredovisning förvarades guldreserven hos centralbankerna i (), (), (of ), () och hos . Utskottet har inte ändrat sin uppfattning och anser som tidigare att guldreserven inte bör tas hem till utan förvaras nära de stora handelsplatserna, t.ex. , där de snabbt kan omvandlas till likvida medel. När det gäller inventering av guldet kan utskottet liksom tidigare notera att har genomfört inspektioner i samtliga fyra utländska centralbanker där guldreserven förvaras. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. En liberal politik för , punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 2. Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 2. Vi liberaler anser att samarbetet inom EU utgör en ovärderlig grund för ekonomiska utveckling och välfärd. Nationsgränserna betyder allt mindre, och ett internationellt samarbete är avgörande för vår möjlighet att skapa en god miljö för tillväxt och entreprenörskap. Den inre marknaden och den ekonomiska integrationen utgör på flera sätt grunden och startpunkten för EU-samarbetet. Vi menar att det ligger i intresse att valutaunionen stabiliseras genom starkare regler och fördjupat samarbete. När detta är uppfyllt och de nya regelverken efterlevs ska införa euron som valuta. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /16:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2015. Framställning 2015/16:RB1 Framställning 2015/16:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . Framställning 2015/16:RB2 Framställning 2015/16:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse : 1.Riksdagen fastställer förslaget till disposition av vinst för . 2.Riksdagen godkänner att inleveransen sker senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:1704 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åternationalisera tillverkningen av sedlar och mynt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2261 av m.fl. (FP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om euron och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2838 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta hem den svenska guldreserven från utlandet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en egen inventering av den svenska guldreserven och tillkännager detta för regeringen. Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Vi ska nu behandla det årliga betänkandet om . Jag vill inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner från den allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet. Med förslaget till beslut beviljas Riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för förvaltningen av 2015. resultat- och balansräkning fastställs, och Riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst godkänns. vinst var , vilket är en minskning med 1,3 miljarder jämfört med . Det kan huvudsakligen förklaras av att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades i förhållande till den svenska kronan. gör också fortsättningsvis bedömningen att resultaten de kommande fem åren kommer att bli betydligt lägre än de föregående fem åren oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. Om det senare inträffar kan på kort sikt drabbas av förluster, vilket medför att bankens möjligheter att lämna utdelning till staten kommer att försvåras. Utskottet framhåller mot denna bakgrund att det är bra att fortsätter att analysera vilken resultatutveckling som är möjlig med tanke på de effekter som utvecklingen av växelkurser och internationella räntor kan ha på tillgångar. kommer ändå genom förslaget i betänkandet att leverera 2,8 miljarder till statens budget, vilket bör noteras är mer än den vinst banken gjorde 2015. Bakgrunden till detta är att utdelningen bygger på en beslutad beräkningsmodell som innebär att man räknar ett medeltal på resultatet . På det penningpolitiska området har fört en extremt expansiv linje för att stödja den positiva utvecklingen i svensk ekonomi och för att understödja inflationsuppgången. Reporäntan sänktes successivt från vid årets början till -0,. Därutöver har köpt svenska nominella statsobligationer för . Prognosen för när reporäntan ska börja höjas har flyttats fram till början av 2017. När det gäller ansvar för ett säkert och effektivt betalningsväsen bedömer att det svenska finansiella systemet i huvudsak fungerar bra men att det finns sårbarhet i banksystemets struktur och risker kopplade till det låga ränteläget och hushållens skuldsättning. Banken har pekat på behovet av åtgärder för att stärka makrotillsynen, till exempel ett amorteringskrav - vilket nu också blir verklighet. fortsatte sitt internationella engagemang för att stärka det finansiella systemet genom bland annat arbetet i den så kallade , rådet för finansiell stabilitet, FSB, och , . Arbetet i IMF fortsatte att fokuseras på att tillsammans med utveckla position i policyfrågor inför . Värt att notera är att till skillnad från hur det lät när vi diskuterade detta har den amerikanska kongressen nu antagit förslaget om reformering av röststyrkorna inom IMF till förmån för utvecklingsländerna. Det är en reform som drivit på och som vi givetvis välkomnar. tecknade ett swapavtal med som omfattar köp och försäljning av högst mot den ukrainska valutan. Det är värt att notera att direktionen inte var enig i detta beslut. Denna fråga är också ett av flera skäl till varför det med nuvarande lagstiftning känns angeläget att göra en översyn av riksbankslagen. var finansiella tillgångar värda 661,9 miljarder medan skulderna värderades till 483,9 miljarder. På tillgångssidan utgör guld- och valutareserven . Avkastningen var -7 miljarder varav valutareserven svarade för -6,8 miljarder på grund av att valutorna i genomsnitt försvagats mot kronan. Utskottet bedömer att tillverkningen och försörjningen av kontanter i fungerar bra och att det inte finns anledning att förändra upphandlingen av sedlar och mynt. Utskottet anser inte heller att det är aktuellt att ta ställning till om ska gå med i . Avslutningsvis anser utskottet inte heller att det finns anledning att ta hem guldreserven eller genomföra ytterligare inspektioner i de fyra centralbanker i , , och där guldet förvaras. Vi har väl alla vid det här laget kunnat notera att vi har fått nya tjugor, femtiolappar, tvåhundralappar och tusenlappar. Första etappen av utbyte av sedlar och mynt är därmed genomförd. Jag vill uppmärksamma kammaren på att vi kommer att få möjlighet att göra en djupare analys av verksamhet utifrån den utvärdering som gjorts av de internationella utvärderarna Goodfriend och King. Jag ska tala om en enskild motion som jag har väckt och som vi egentligen inte har diskuterat i . När jag ser betänkandet inser jag att jag kanske borde ha betonat att den skulle till försvarsutskottet. Jag är likt utskottet inte orolig för försörjningen av sedlar. har lager, och företaget som tillverkar dem har kompetens. Min oro är mer säkerhetspolitisk. Jag tror att de flesta i kammaren tycker att vore fel att lägga ut försvaret på entreprenad till ett familjeägt amerikanskt bolag. Är inte försvaret av kunskapen om hur vi tillverkar våra sedlar minst lika viktig som försvaret av landet? Vi känner till många exempel i historien när länder har attackerat andra länder och försökt destabilisera dem genom att förfalska deras pengar och skapa minskat förtroende för deras ekonomi. Det är märkligt att vi har ett avtal med ett land och ett familjeföretag som vi helt saknar kontroll över och har begränsad insyn i. Det är ett land som inte lämnar ut medborgare till oss om de begår brott. Om företaget har en oärlig anställd saknar vi kontroll för att skydda våra ekonomiska intressen, utan vi måste lita på att ett annat lands rättsväsen sköter det åt oss. Dessutom har vi svårt att göra bakgrundskontroller och säkerställa att det är ärliga personer som arbetar i detta bolag eftersom de arbetar i ett annat land. Vi har heller inte kontroll över om detta bolag säljs vidare. Vad händer om familjen tröttnar och vill sälja bolaget till kinesiska staten eller till en riskkapitalist i ett skatteparadis? Skulle vi verkligen uppskatta det? Vill vi verkligen att vår valuta ska tryckas av oseriösa individer eller att vi åtminstone inte har kontroll över det utan måste vänta till nästa upphandling för att avbryta ett sådant kontrakt? Jag inser att detta kanske mer hör hemma i försvarsutskottet och att det är därför min motion inte har blivit ordentligt behandlad i betänkandet. Den oro jag tar upp är inte den som betänkandet svarar på. Jag delar helt finansutskottets värdering att det inte är någon fara för att pengarna tar slut i . Jag är orolig för att det finns för mycket pengar som vi inte har kontroll över och som trycks i smyg eller att kunskapen säljs till oseriösa individer som behöver pengar tillfälligt eller är kriminella. Därför är det helt rimligt att vi tar den lilla extrakostnad och det lilla problem det innebär att köpa in rätt kompetens för att tillverka våra sedlar och mynt och att återtar kontrollen över detta. Ja, det kostar antagligen lite mer. Ja, de behöver köpa in extern kompetens för att få världens bästa och säkraste sedlar och mynt. Det är ett litet pris att betala för att få kontroll över den valuta som vi alla i är villiga att försvara med hundratals miljarder när det krisar. Bör vi då inte vara villiga att också försvara våra fysiska sedlar och mynt med några miljoner eller kanske upp till 100 miljoner? Det är det värt, anser jag. Jag får motionera igen, och då får vi se vad försvarsutskottet säger. Kanske har jag bättre lycka då. Jag talar alltså om mitt eget förslag, min enskilda motion, men jag hoppas att anser att det är en bra åsikt. Jag tror att jag avstår från att kommentera . Även om jag gärna skulle vilja tror jag inte att min tid räcker till för det. Jag ser fram emot en debatt i den frågan . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Som sagts här tidigare innebär det att vi beviljar ansvarsfrihet, fastställer balans- och resultaträkning samt tillstyrker förslaget till vinstdisposition. har ingen reservation, men jag vill ändå lyfta fram två reflektioner från betänkandet. Den första handlar om det som var inne på, nämligen att utskottet tycker att det är bra att man fortsätter att analysera resultatutvecklingen för vidkommande. Vi har länge känt till att den har och kommer att försämras väsentligt. Det beror i huvudsak på att avkastningen är väldigt låg på grund av det låga ränteläget. Man kan tänka att ränteläget snart förändras och att det blir bättre sedan när räntan stiger, men problemet är att det blir ännu sämre om räntan går upp. Anledningen är att förlusterna på värdepappren blir väsentligt mycket större. Faktum är att det kan komma att bli betydande förluster för om räntorna går upp. Trots det anser att det egna kapitalet är fullt tillräckligt för beslutade penningpolitiska åtgärder och även för att vidta ytterligare åtgärder. Detta för mig in på min andra reflektion, det vill säga penningpolitiken. Som utskottet har uttryckt och som sa tidigare anser utskottet att har fört en extremt expansiv penningpolitik. Vi kommer att återkomma i utskottet till frågan om penningpolitiken och hur den har bedrivits, dels genom den årliga penningpolitiska utvärderingen, dels genom den externa utvärdering som har gjorts av och . Men till dess vill jag belysa att räntan har sänkts. Även nämnde detta. Den har sänkts från , och vi har alltså negativ ränta. Den har sänkts från 0 till -0,35. Därtill har man köpt statsobligationer till ett värde av 135 miljarder och aviserat ytterligare köp. Den prognostiserade tidpunkten för när räntan ska höjas har flyttats fram. Man ska ha med sig att detta sker i en omvärldsmiljö där massiva stimulanser har skett från många dominerande centralbanker. Jag tror att många skulle kalla detta ett penningpolitiskt experiment, särskilt med tanke på att centralbankerna faktiskt har vidtagit åtgärder som normalt sett inte ingår i deras löpande verksamhet. I detta sammanhang måste man därför fråga: Hur självständig är ? Kan den agera självständigt i relation till vad som händer i dess omvärld, det vill säga hur beroende är den av vilken penningpolitik som förs internationellt? själv säger att de penningpolitiska stimulanserna syftar till att stimulera och understödja svensk tillväxt samt få fart på inflationen. Vi befinner oss i en unik situation, inte minst för svenskt vidkommande. Vi har en tillväxt på i storleksordningen , och vi har högt kapacitetsutnyttjande, sjunkande arbetslöshet och minusräntor. Trots det är inflationen väldigt låg. Man får säga att det är en unik situation, minst sagt. De massiva penningpolitiska stimulanser som sker har inneburit att vi har bibehållit en stabil och till och med något sjunkande växelkurs, och detta har i sin tur inneburit att vi har stärkt exportindustrins möjligheter att exportera. Vi har också sett resultatet av detta. Det är en del i att vi har så hög tillväxt som vi har, så i den bemärkelsen har penningpolitiken fungerat. Därtill har stimulanserna stärkt konsumtionen, vilket vi också ser ger resultat. Utöver detta har vi haft massiva stimulanser från , det vill säga den massiva invandring och migration vi har haft i landet har kostat rätt mycket pengar. Men de pengarna går ju rakt ut i ekonomin, då de människor som kommer hit också har behov av konsumtion. har vi alltså stimulanser på i storleksordningen 50 miljarder finanspolitiskt, utöver den penningpolitiska stimulansen, som går rakt ut i ekonomin. Detta är naturligtvis inget problem, under förutsättning att vi klarar av integrationen . Jag menar att har gynnats och gynnas av att växa i alla bemärkelser, även när det gäller antalet medborgare. Jag tror att en del i att svensk ekonomi har gått så bra är att vi har blivit fler. Men detta förutsätter som sagt att man klarar av reformarbetet. Allt jag säger är egentligen att detta är ytterligare stimulanser utöver de penningpolitiska stimulanserna. Min första fråga går till Socialdemokraterna och . har lämnat kammaren och kan kanske inte svara, men jag måste ändå ställa frågan: Anser man att det är rätt att stimulera med ytterligare 10 miljarder i denna miljö, utöver de stimulanser som redan sker, särskilt med tanke på den oförmåga som finns när det gäller att genomföra nödvändiga reformer? Vi har hög tillit till våra institutioner i . Vi har så att säga en hög teknokratisk tillit. Det gäller förresten inte bara på den nationella arenan utan även utomstående bedömare, till exempel IMF och . De har pekat på de nödvändiga reformer måste genomföra för att undvika framtida problem och att svensk ekonomi drabbas. Detta för mig in på min andra fråga till Socialdemokraterna: ni ett behov av ett bättre fungerande samspel mellan finanspolitiken och penningpolitiken? Jag undrar vad Socialdemokraterna anser i det sammanhanget. Jag har inga svar själv, men jag vill gärna få en diskussion om dessa frågor. På vilket sätt skulle vi från sida bättre kunna granska samspelet mellan finanspolitiken och penningpolitiken och få det att fungera bättre? Vi kan inte ha en ordning där det ena hanterar saker självständigt utan att ta ansvar för och hänsyn till det andra. Det är min bestämda uppfattning. Jag skulle gärna vilja få igång en diskussion runt den frågan. Jag har en kort kommentar till den fråga som lyfte upp och som rör översyn av riksbankslagen. Det var faktiskt vi som initierade att en sådan skulle komma till stånd. Anledningen till att vi ska göra det ser vi i och externa utvärdering, men vi hade kunnat komma fram till det ändå med tanke på det exceptionella läge vi befinner oss i. I det sammanhanget finns Ukrainalånet med. Jag vill bara säga att jag inte vill ifrågasätta engagemang när det gäller dess deltagande och arbete tillsammans med IMF. Jag tycker att det är bra och något som gynnar ekonomi och exportmöjligheter men också tillväxten och möjligheterna att fördela välstånd i ett globalt perspektiv. Däremot finns det kanske anledning att se över möjligheten för ur ett konstitutionellt perspektiv, det vill säga vilka möjligheter och rättigheter ska ha att själv bestämma det engagemanget. Det finns säkert anledning att se över det. Därför ser jag fram emot att vi senare får diskutera riksbankslagen, men till dess hoppas jag att vi ska kunna ha en diskussion om de frågor som jag lyfte tillsammans med Socialdemokraterna. Det gläder mig, , att vi i princip är överens om allt i betänkandet. Men jag tycker att det är lite underligt att du försöker dra igång en budgetpolitisk debatt i anslutning till kanske ett av de mest formella ärenden vi har att hantera, även om frågorna är intressanta. För att svara på dina två konkreta frågor: Du undrar till att börja med ifall vi tycker att det är riktigt att stimulera den kommunala ekonomin med ytterligare . Svaret på den frågan är mycket enkel: Ja, det tycker vi. Det är nämligen otroligt mycket som behöver göras i den svenska välfärden, inte minst i ett läge där kommunerna på många håll runt om i landet under har haft det mycket bekymmersamt att få sina ekonomier att gå ihop. Då är det oerhört viktigt att nu se till att kommunerna får möjligheter att göra ytterligare personalförstärkningar som gör att vi kan se till att få en bättre äldreomsorg, kan förstärka satsningarna i skolan och kan vidta ytterligare åtgärder för att få fler i vuxenutbildning eller vilka åtgärder det nu kan handla om. Vi tror nämligen att det i sin tur bidrar till att öka sysselsättningen ganska rejält med flera tiotusentals personer . Det är bra för svensk ekonomi och svenska skatteintäkter. Svaret är alltså otvivelaktigt: Ja, det är helt rätt också i den här ekonomiska miljön att ge möjligheter till kommunerna att bedriva en aktiv välfärdspolitik. När det handlar om frågan om samspelet mellan finanspolitiken och penningpolitiken: Vi lär återkomma till det. Det hör väl också till god ton att säga att vi är för ett kontinuerligt samtal om detta, och jag, inom ramen för en arbetsgrupp i finansutskottet. Ledamoten ser inte samspelet mellan penningpolitiken och finanspolitiken, och det bekymrar mig mycket. Även om orden säger att man gärna vill utveckla granskningen och verkligen få samspelet att fungera ser man ändå inte problemen. Jag vill påstå att det är större praktiska problem. Även om förespråkar stimulanser till kommunerna kommer hon inte att få tag i de behov som finns. Det finns inte lärare att få tag i. Det finns inte socialsekreterare. Det finns inte människor på Arbetsförmedlingen. Det finns inte människor att få tag i på . Det finns inga sjuksystrar, och det finns inga undersköterskor. Problemet är att man skickar 10 miljarder ut i tomma intet utan att ha reformerna. Man måste ha reformerna för att kunna ordna de kompetensutbildningar och kompetenshöjande åtgärder som krävs för att man ska få den försörjning som behövs. Risken finns att pengarna hamnar i ett tomt hål där de inte alls gör den nytta som efterfrågar, så att man får välfärdssystemet att fungera bättre. Min kritik riktar sig inte bara mot att man stimulerar kommunerna utan att man stimulerar kommunerna utan att tänka på att pengarna gör nytta på rätt ställe. Reformerna måste ju till för att du ska få någon nytta av dina stimulanser. Bara för att avsluta med din inledande kommentar: Jag tycker att det är trevligt att vi kan ha en liten budgetpolitisk debatt om vi inte kan hitta några konflikter någon annanstans. Tack, , för att du erkänner att det var en konstruerad budgetdebatt! Men inte desto mindre ska jag väl ge dig en replik så här på slutet. Om man inte tror på att kommunerna ser sina egna behov och har kunskaper om hur de skulle kunna lösa komplicerade situationer när det brister i välfärden med hjälp av de här extra pengarna, då har man liksom gett upp. Men det har väl aldrig varit starka gren att tro att de kommunala företrädarna kan lösa bekymmer som de ser i den egna kommunen. Vi har en helt annan syn.