bet · H401NU2 · 2016-12-06 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 19, som totalt uppgår till . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet har därtill följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Företrädarna i utskottet för , har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 Anslag inom utgiftsområde 19 1.Anslag inom utgiftsområde 19 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 19 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 19 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 19 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 19 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 19 anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 19 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3440 av m.fl. (C) och 2016/17:3461 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 19 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (SD)*, (KD)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (MP), (L)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens proposition 2016/17:1 (budgetpropositionen) i de delar som gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt och fyra motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna återfinns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som företrädare för , och föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och i bilaga 5 finns utskottets förslag om beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 (prop. 2016/17:1, bet 2016/17:FiU1). I detta ärende ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i uppföljningen ingår att behandla den resultatredovisning som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Mot den bakgrunden har utskottet analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 Regional tillväxt i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. I betänkandet beskrivs inledningsvis resultatet av den uppföljning som har gjorts av regeringens resultatredovisning. Därefter behandlas regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt motsvarande förslag i motionerna. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som hade använts inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). grupp för uppföljning och utvärdering (Nuguu) har följt upp i vilken utsträckning regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet framförde i förra årets budgetbetänkanden. mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Målet fastställdes och en mer utförlig beskrivning av politikens mål finns att läsa i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. I budgetpropositionen anges att den regionala tillväxtpolitiken även ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen samt att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidare redovisas regeringens mål för jämställd regional tillväxt som innebär att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. I avsnittet Mål redovisar regeringen också EU:s mål och prioriteringar för sammanhållningspolitiken. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning med målet att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Sammanhållningspolitikens insatser bidrar även till målen för politikområdet. –2020 är 2020-strategin vägledande på området. Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: – Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. – Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. – Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. Med utgångspunkt i den partnerskapsöverenskommelse regeringen har slutit med kommissionen som preciserar sammanhållningspolitikens genomförande i under nästa strukturfondsperiod fattade regeringen beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Strategin och dess insatser ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Enligt strategin är den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden – Innovation och företagande – Attraktiva miljöer och tillgänglighet – Internationellt samarbete. Strategin ska också bidra till att uppnå regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen samt att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I resultatredovisningen konstaterar regeringen inledningsvis att den regionala tillväxtpolitikens effekter ofta är svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. Det finns en rad olika faktorer som påverkar den regionala utvecklingen, och det gör att exempelvis internationella och nationella konjunkturförändringar påverkar regioner på olika sätt. Även klimatförändringar kommer att påverka regioner och branscher på olika sätt. Regeringen anför att regionerna bl.a. skiljer sig åt när det gäller tätorts-, befolknings-, utbildnings-, närings- och företagsstruktur, naturresurser samt infrastruktur. För att följa upp den regionala tillväxtpolitiken använder sig regeringen bl.a. av ett antal indikatorer. Dessa delas in i dels indikatorer för att följa utvecklingen i regioner, dels indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområdet och dess medfinansiering. Indikatorerna för att följa utvecklingen i regioner bygger på tre huvudindikatorer och ett antal delindikatorer som enligt budgetpropositionen relaterar till de prioriterade områdena i den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och till målet för politikområdet. Regeringen anger att indikatorerna har en stor bredd eftersom den regionala tillväxtpolitikens prioriteringar innefattar insatser inom ett stort antal politikområden. Huvudindikatorerna är valda utifrån att de på ett övergripande sätt visar den regionala utvecklingen för den nationella strategins tre första prioriterade områden. Huvudindikatorerna kompletteras med sammanlagt tio delindikatorer som ger en bredare belysning av den nationella strategins prioriteringar samt långsiktiga strukturella och dynamiska förändringar. För det fjärde prioriterade området – Internationellt samarbete – finns inga regionala indikatorer då området anges vara komplext och därmed inte kan beskrivas på ett rättvist sätt. Enligt propositionen ska indikatorerna belysa regionernas olika strukturella förutsättningar och dynamiska förändringar, där så är möjligt, för den senaste tioårsperioden. Utöver de indikatorer som relaterar till den nationella strategin finns även två kortsiktiga indikatorer: Regional ekonomi och Arbetsmarknad. De indikatorer som benämns Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 och dess medfinansiering är indelade i fyra indikatorområden som motsvarar insatser inom ramen för regionalfondsprogrammen. Indikatorerna avser förväntade resultat av insatserna och används för att följa upp resultatet av insatserna samt för att följa upp hur man närmar sig målet för politikområdet. I propositionen redovisas inte indikatorerna för regionalfondsprogrammen –2013. En sådan redovisning har regeringen för avsikt att göra i budgetpropositionen när programmens slutrapporter finns tillgängliga. För regionalfondsprogrammen perioden –2020 som startade finns ännu inga resultat att redovisa. beslutade regeringen om nya stödordningar för de regionala företagsstöden. Syftet var en anpassning till kommissionens förändrade statsstödsregelverk. Resultatindikatorerna för regionala företagsstöd är under utveckling, och dessa avser regeringen att redovisa i budgetpropositionen . Av propositionen framgår även att det finns begränsade möjligheter att i den årliga uppföljningen och resultatanalysen mäta och avgränsa effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet mot målet för politikområdet sett i relation till påverkan från andra offentliga insatser och omvärldsfaktorer. Regeringen inleder resultatredovisningen med att konstatera att den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är vägledande och styrande för arbetet med hållbar regional tillväxt och utveckling. Insatserna inom de fyra prioriterade områdena som presenteras i strategin ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. För en redovisning av resultatet för de indikatorer som används för att följa utvecklingen i regioner hänvisar regeringen till budgetpropositionen . Eftersom endast mindre förändringar har skett anser regeringen att dessa uppgifter i huvudsak är giltiga även för årets redovisning. För en mer utförlig beskrivning och analys av utvecklingen i s.k. FA-regioner (funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner) hänvisar regeringen till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers (Tillväxtanalys) rapport tillväxt 2015 – trender och analyser om hållbar regional tillväxt och attraktionskraft, som redovisades till () . Resultatredovisningen av vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt återfinns tillsammans med andra indikatorer i avsnitt 2.5.2. Resultatredovisningen bygger på resultat från relevanta uppföljningar och utvärderingar. För att informera om regeringens arbete och för att sätta in det redovisade resultatet i ett sammanhang redovisar regeringen även de uppdrag respektive erbjudanden som den har lämnat. Det framgår även att resultatredovisningen till stor del bygger på uppföljningar och utvärderingar från Tillväxtanalys och . Liksom i förra årets budgetbetänkanden vill utskottet inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen och som bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). har i samband med budgetberedningen följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). På ett allmänt plan konstaterade utskottet att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet bereder utan också för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte ansågs vara specifika budgetproposition. Vidare noterade utskottet att resultatredovisningens struktur skilde sig åt mellan de tre utgiftsområdena och ansåg därför att det var berättigat att reflektera över om detta avspeglar utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig att använda för att öka läs- och jämförbarheten. Denna reflektion kvarstår även detta år. När det gäller resultatredovisningen i budgetpropositionen konstaterar utskottet inledningsvis att regeringen i utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv inte refererar till utskottets ställningstaganden om resultatredovisningen i förra årets budgetbetänkanden. Inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt hänvisar regeringen endast till utskottets ställningstagande när det gäller hur vissa av indikatorerna kan kopplas till det mål för politikområdet som har fastställt (prop. 2016/17:1, utg.omr. 19 s. 14). Vidare är det inom samtliga tre utgiftsområden möjligt för regeringen att ytterligare tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Generellt har det inom utgiftsområdenas resultatredovisning genomförts vissa förändringar och tillägg jämfört med förra årets budgetproposition, vad gäller både mål, indikatorer och resultatredovisning. Iakttagelser om utgiftsområde 19 Regional tillväxt konstaterade utskottet att det mål som har beslutat för den regionala tillväxtpolitiken är svårt att följa upp. En rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen, och effekterna av den regionala tillväxtpolitiken är ofta svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. Liksom i budgetpropositionen anger regeringen i årets budgetproposition ytterligare mål och prioriteringar som den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till, vilka har fastställts av regeringen eller på EU-nivå. I samband med föregående års beredning av utgiftsområdet konstaterade utskottet att det inte var tydligt hur dessa mål och prioriteringar förhåller sig till övergripande mål för utgiftsområdet. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen har gjort vissa förtydliganden på området: att både insatserna inom EU:s sammanhållningspolitik och insatserna inom den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Det är positivt att regeringen har hörsammat utskottets uppmaning genom dessa tillägg. vill utskottet påminna om att regeringen enligt budgetlagen ska redovisa resultatuppföljningen i förhållande till de mål som har fastställt för politikområdet. Det vore därför önskvärt att genomgående ännu tydligare lyfta fram och återkoppla indikatorer och resultatredovisning till det övergripande målet i stället för till övriga mål och prioriteringar. När det gäller prioriteringarna på EU-nivå konstaterar utskottet i likhet med föregående år att dessa i stor utsträckning styr den svenska regionala utvecklingspolitiken, eftersom de fastslår vilka regionala projekt som kan beviljas medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och dess medfinansiering. Indikatorer och andra bedömningsgrunder konstaterade utskottet att regeringen har tagit fram ett antal indikatorer för att konkretisera dels utvecklingen i regioner, dels resultat och effekter av politiken på området. Utskottet påpekade däremot att indikatorerna bör vara utformade efter och vara tydligt kopplade till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet, bl.a. för att göra det möjligt för att följa upp måluppfyllelsen. Utskottet ser positivt på att regeringen i budgetpropositionen har hörsammat utskottets synpunkter och noterar att redovisningen av indikatorerna nu generellt är tydligare kopplade till det övergripande målet för politikområdet. Det som främst har förbättrats är redovisningen av motiven för vilka indikatorer man valt för insatser som finansieras inom utgiftsområdet. När det gäller indikatorer för att följa utvecklingen i regionerna kan utskottet konstatera att regeringen fortfarande i första hand relaterar dessa till den nationella strategin för hållbar regional tillväxt. Utskottet anser, i likhet med vad det framhöll , att resultatindikatorer i första hand bör spegla uppnådda resultat snarare än insatser eller omvärldsförändringar. Det är därför välkommet att regeringen tagit fram resultatindikatorer som är knutna till resultaten av insatserna inom utgiftsområdet och att dessa särskiljs från de indikatorer som mäter utvecklingen i regioner. Vidare framhöll utskottet att det för många av indikatorerna saknades motivering och att resultatindikatorerna i detta avseende skulle kunna utvecklas. Utskottet föreslog även att regeringen skulle överväga att använda fler av de indikatorer som Tillväxtanalys använder, exempelvis för att beskriva utvecklingen när det gäller tillgänglighet till kommersiell och offentlig service. Utskottet anser att motiven till och kopplingen mellan huvudindikatorer och delindikatorer har förtydligats något i årets budgetproposition, dock inte för alla indikatorer. Antalet indikatorer har däremot inte ökat som utskottet föreslog . I övrigt bedömer utskottet att indikatorerna är relevanta. Utskottet noterade även att det i budgetpropositionen saknades tillförlitliga indikatorer för att följa utvecklingen på det prioriterade området Internationellt samarbete. Med hänvisning till att området är mycket komplext och därmed inte kan beskrivas på ett rättvist sätt redovisar regeringen inte heller i årets budgetproposition några regionala indikatorer för Internationellt samarbete. Med anledning av detta vill utskottet påminna om vikten av att utveckla indikatorer för alla relevanta delar av resultatredovisningen. Det är därför fortfarande önskvärt att regeringen i de fall när det saknas indikatorer förklarar anledningen till detta och beskriver eventuellt pågående arbete för att utveckla indikatorer eller andra bedömningsgrunder. Avslutningsvis konstaterar utskottet att regeringens redovisning av de indikatorer som syftar till att följa utvecklingen i regioner och indikatorerna för insatser som finansieras inom utgiftsområdet är tydligare och mer utförlig än föregående år. Utskottet ser även positivt på att strukturen i avsnittet Resultatindikatorer har förtydligats. I årets budgetproposition består resultatredovisningen i huvudsak av resultat av insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 och dess medfinansiering. När det gäller redovisningen av utvecklingen i regioner framför regeringen att det endast har skett mindre förändringar i resultatet sedan föregående år och att det därför inte redovisas några nya resultat för utvecklingen i regionerna i budgetpropositionen . Utskottet noterar att resultatredovisningens disposition och innehåll har stora likheter med den som fanns i föregående års budgetproposition. Utskottet framförde att redovisningen av vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområdet skulle kunna göras mer strukturerad och tydlig. Vidare framförde utskottet att resultaten bör redovisas i förhållande till de mål som har beslutat om och att strukturen därför i stället bör utformas med utgångspunkt i det övergripande målet och de delmål och resultatindikatorer som regeringen har utvecklat och som kan kopplas till det övergripande målet. Liksom föregående år redovisas resultaten främst i förhållande till den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Regeringen framför även att den nationella strategin är vägledande och styrande för arbetet med hållbar regional tillväxt och utveckling. Vidare framhåller regeringen att insatserna inom de fyra prioriterade områdena om presenteras i strategin ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet vill i detta sammanhang återigen understryka vikten av att i första hand koppla resultatredovisningen till de mål som har fastställt. I likhet med vad utskottet anförde skulle resultatredovisningen kunna förtydligas ytterligare genom att resultaten från den breda regionalpolitiken (insatser inom andra utgiftsområden) skiljs från redovisningen av resultaten inom utgiftsområdet. Detta skulle även tydliggöra kopplingen mellan anslag och resultat.