bet · H401AU2 · 2016-12-12 00:00:00 — menar att handledarna spelar en nyckelroll i arbetsintegrerande sociala företag (ASF), och därför bör ASF kunna få ett särskilt lönestöd. Motsvarande förslag finns i motionerna 2016/17:3349 (yrkande 17), 2016/17:3392 av m.fl. (yrkande 22 i denna del) och 2016/17:3279 (yrkande 17). Utskottet kan inledningsvis konstatera att svensk ekonomi utvecklas starkt. I en värld präglad av långsam återhämtning står ut. Den svenska tillväxten är mycket hög i förhållande till jämförbara länder och mer än dubbelt så hög som genomsnittet i EU. Utvecklingen på arbetsmarknaden har också varit stark. Sysselsättningsgraden ökar och är den högsta inom EU. Arbetslösheten fortsätter att minska i snabb takt och ungdomsarbetslösheten är nu nere på den lägsta nivån . Sedan regeringen tillträdde har 120 000 nya jobb skapats. I omvärlden fortsätter återhämtningen i måttligare takt. Utskottet kan också konstatera att det finns en tilltagande ekonomisk-politisk osäkerhet i omvärlden, bl.a. till följd av resultatet av den brittiska folkomröstningen om fortsatt medlemskap i och utgången av det amerikanska presidentvalet. Många av viktigaste exportmarknader, i synnerhet i euroområdet, bedöms vidare vara känsliga för negativa ekonomiska störningar. Detta medför att osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i framöver också får betraktas som stor. är utskottet medvetet om att den ekonomiska utvecklingen i omvärlden även kan överraska positivt. Till exempel skulle en starkare utveckling än förväntat i och andra framväxande ekonomier kunna leda till en högre svensk exporttillväxt. Trots den positiva inhemska utvecklingen kan inte utskottet undgå att konstatera att det finns stora utmaningar på den svenska arbetsmarknaden. En övergripande utmaning är att sammansättningen av gruppen arbetslösa har förändrats och att arbetslösheten därmed blivit alltmer ojämnt fördelad i befolkningen. Utskottet noterar vidare att det finns stora obalanser på arbetsmarknaden och att matchningen har fungerat dåligt . som efterfrågan på arbetskraft är stark och över 100 000 lediga jobb väntar på att bli tillsatta så är arbetslösheten hög i vissa grupper. Särskilt hög är arbetslösheten bland vuxna som har kort utbildning och som varit i . Arbetslösheten är även hög bland unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning och bland personer med funktionsnedsättning. Arbetsgivare har svårt att hitta personal med rätt kompetens och det råder arbetskraftsbrist, i synnerhet inom yrken som kräver eftergymnasial utbildning eller yrkesutbildning på gymnasial nivå. Överlag bedöms en större andel av dem som skriver in sig som arbetslösa på Arbetsförmedlingen ha en svag förankring på arbetsmarknaden och således bedöms vara i behov av stöd i olika former och omfattning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet kan därmed konstatera att många arbetslösa riskerar att fastna i arbetslöshet trots att det finns stor brist på arbetskraft på flera delar av arbetsmarknaden. Denna utveckling måste enligt utskottet stävjas med en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det stora antalet asylsökande under framför allt 2015 medför vidare att antalet personer i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag förväntas öka kraftigt . Det innebär enligt utskottet en stor utmaning för Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken i stort. Även om andelen personer som går till arbete eller reguljär utbildning efter avslutad etableringsplan har ökat är andelen endast en knapp tredjedel. En viktig anledning till att arbetslösheten inte förväntas sjunka snabbare framöver är att det tar tid för nyanlända, i synnerhet för dem som saknar gymnasieutbildning, att etablera sig på arbetsmarknaden i . Behoven av att förbättra etableringen har funnits , men utmaningen är nu än större när fler personer ska etablera sig . Enligt har arbetslöshetsnivån bland utrikes födda ökat till medan nivån hos inrikes födda sjunkit till . En förklaring till att arbetslöshetsnivån utvecklas åt olika håll är att allt fler nyanlända som har fått sina uppehållstillstånd nu kommer till Arbetsförmedlingen. Utskottet vill påpeka att antalet personer i arbetsför ålder i kommer att öka till följd av mottagandet av asylsökande. har likt många västerländska länder en åldrande befolkning. Som framhållits i många sammanhang är den demografiska utvecklingen och dess konsekvenser, bl.a. ökningen av den demografiska försörjningskvoten, en av våra största politiska utmaningar. Nettoinvandring kan därmed lindra en negativ demografisk utveckling som i förlängningen riskerar att göra det svårare att klara viktiga välfärdsåtaganden. Det finns därutöver strukturella förändringar som utskottet menar kan ha stor betydelse för arbetsmarknadspolitiken . Det handlar t.ex. om utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik där digitalisering och automatisering kan leda till snabb strukturomvandling och revolutionera industrier. Detta medför att kvalificerade arbetsuppgifter utförs med mindre behov av mänsklig arbetskraft och att arbetstillfällen följaktligen försvinner. Vissa forskare menar att automatiseringen kan komma att leda till att cirka hälften av nuvarande arbetstillfällen är borta , och en motsvarande undersökning för visar på likartade förhållanden. växer nya arbetstillfällen fram genom teknikutvecklingen, och användandet av ny teknik kan leda till ökad produktivitet och därigenom ökat välstånd. har legat i framkant med att tillämpa digital teknik, och i det s.k. DESI-indexet, som bedömer EU-ländernas utveckling mot en digital ekonomi och ett digitalt samhälle, hamnar på tredje plats efter och . Utskottet kan konstatera att teknikutvecklingen framöver kommer att innebära utmaningar för arbetsmarknadspolitiken. Regeringens mål för den ekonomiska politiken är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Målet ska nås genom att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka. Utskottet instämmer med regeringen om att arbetsmarknadspolitiken kan bidra till att nå detta mål. Målet är ambitiöst och ställer mot bakgrund av ovan nämnda utmaningar stora krav på politisk handlingskraft. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att den starka efterfrågan i ekonomin tillsammans med regeringens reformer i budgetpropositionen väntas bidra till en fortsatt god utveckling av sysselsättningen och att arbetslösheten minskar ytterligare. Utskottet delar dock regeringens bedömning att arbetslösheten är för hög. Mot denna bakgrund ser utskottet fram emot att följa regeringens fortsatta arbete för att få fler människor i arbete och därmed minska arbetslösheten ytterligare. Som utskottet konstaterat ovan präglas arbetsmarknaden i hög grad av ökande obalanser. som arbetslösheten är hög inom vissa grupper finns det på vissa områden en stark efterfrågan på arbetskraft. En del av lösningen ligger i satsningar på utbildning och kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov. Utskottet vill inledningsvis välkomna att regeringen gör kraftfulla satsningar inom flera politikområden för att klara den framtida kompetensförsörjningen. I regeringens satsning på ett kunskapslyft ingår bl.a. ett nytt studiestartstöd som delfinansieras från utgiftsområde 14. Det är enligt utskottet viktigt att öka rekryteringen till studier bland långtidsarbetslösa. Utbildningsinsatser kan bidra till att bryta passivitet som individens kompetens och kunskaper utvecklas, och därmed ökar också möjligheten att etablera sig på arbetsmarknaden. För att motverka arbetskraftsbristen krävs det också att matchningen fungerar bättre. Utskottet anser att Arbetsförmedlingens arbete behöver utvecklas och anpassas till de utmaningar som finns på dagens och framtidens arbetsmarknad. Utskottet noterar att myndighetens generaldirektör vid utskottets sammanträde redogjorde för den s.k. förnyelseresan, vilket är en samlande beteckning på myndighetens arbete med utvecklings- och kompetensfrågor. Arbetet fortgår framgångsrikt och har bl.a. resulterat i en utveckling av digitala matchningstjänster. Dessutom har resultaten när det gäller insatser och program förbättrats, vilket givetvis är positivt och av fundamental betydelse för matchningen och över huvud taget för förtroendet för myndigheten. Förändringarna ligger i linje med regeringens avsikt att styra om myndigheten till en matchningsmyndighet med fokus på arbetsgivarnas behov. I sammanhanget vill utskottet också peka på två publicerade rapporter som rör Arbetsförmedlingens verksamhet, Statskontorets Analys av Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete och Benchlearning Initiative External Assessment. Enligt utskottets mening visar rapporterna sammantaget att Arbetsförmedlingen, trots stora utmaningar, har rätt inriktning i det pågående förnyelsearbetet. Utskottet fäster stor tilltro till att omläggningen av arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra matchningen fortsätter. När det gäller Arbetsförmedlingen noterar utskottet även att i sin budgetmotion har förslag om att införa en s.k. jobbfixarpeng för att finansiera alternativa förmedlingsaktörer. Liberalerna för sin del föreslår att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form läggs ned för att ersättas av en ny myndighet med en mer avgränsad roll. Utskottet anser att arbetsmarknadspolitiken i första hand bör styras via den offentliga Arbetsförmedlingen, men att det på samma gång kan finnas utrymme för alternativa insatser från kompletterande aktörer (jämför bet. 2014/15:AU5). När det gäller den mer långsiktiga analysen vill utskottet hänvisa till att regeringen, mot bakgrund av tillkännagivande, har tillsatt en utredning för att göra en bred översyn av det statliga åtagandet samt Arbetsförmedlingens uppdrag (bet. 2014/15:AU6, rskr. 2014/15:100 och bet. 2014/15:AU11, rskr. 2014/15:249). Utredningen ska bl.a. lämna förslag som syftar till att förbättra och tydliggöra ansvar och samspel mellan olika aktörer som påverkar matchningen på arbetsmarknaden (dir. 2016:56). Nära kopplat till problemen med matchning är behovet av validering av kompetens och utbildning, och det gäller särskilt de nyanlända invandrare som ska etablera sig på arbetsmarknaden. Tidig kompetenskartläggning kan leda till en snabbare etablering, och utskottet välkomnar därför att satsningen på Arbetsförmedlingens kompetenskartläggning av asylsökande föreslås fortsätta. Utskottet noterar att verkar vilja åstadkomma något liknande i och med förslaget om kompetenskartläggning direkt vid ankomst till . I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att den metod som används för att validera nyanländas kompetenser i stora delar har utvecklats inom de snabbspår som Arbetsförmedlingen och branscherna tillsammans skapat för att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetet med snabbspåren är ytterligare en del av regeringens arbete med att förstärka kompetensförsörjningen. Utskottet välkomnar regeringens förstärkning av denna insats och noterar i sammanhanget att i sin rapport tar upp snabbspåren i som ett gott exempel på hur man kan arbeta för att fånga upp nyanländas kompetens (se utg.omr. Utskottet vill också påminna om att regeringen har tillsatt en valideringsdelegation som bl.a. ska lämna förslag till en nationell strategi för validering (dir. 2015:120). Utskottet, som anser att validering är ett mycket viktigt första steg till ett arbete i , ställer sig positivt till regeringens satsning och till de åtgärder regeringen vidtagit både på lång och kort sikt. Det är utan tvivel så att etableringsuppdraget innebär stora utmaningar som kräver flexibilitet och anpassning av verksamheten. Andelen som går till arbete eller utbildning efter avslutad etableringsplan har ökat men är fortfarande på för låg nivå. Eftersom de nyanlända är en heterogen grupp som behöver olika typer av insatser finns det ett behov av mer individualiserade åtgärder. Utskottet välkomnar därför att Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökas för att säkerställa kvalitet i insatserna. Utskottet välkomnar också det arbete som påbörjats med att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt och som presenterades av arbetsmarknads- och etableringsministern vid utskottets sammanträde. Utskottet konstaterar att detta bl.a. kan innebära att den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete inte har rätt till hela eller delar av sin ersättning (Ds 2016:35). Att förenkla och effektivisera etableringsuppdraget är enligt utskottet av största betydelse för att man ska kunna ta tillvara de nyanländas resurser så att de på bästa sätt kan bidra till den framtid som är vår gemensamma. I förlängningen handlar etableringsuppdraget också om att motverka segregation och en minskad tillit till samhällets institutioner. Den populism som skördar framgångar i flera länder spelar på människors oro för förändringar i omvärlden och i det egna landet, t.ex. invandringens effekter eller strukturomvandlingar på arbetsmarknaden. Utskottet anser att det är självklart att ta avstånd från all form av främlingsfientlighet, som det är viktigt att bemöta den oro för framtiden som många känner med konkreta lösningar. Det är antagligen så att det stora antalet asylsökande har gjort att en del människor ifrågasatt samhällets förmåga att klara mottagandet utan att det också får konsekvenser för välfärdsåtaganden på andra områden. En publicerad undersökning från visar att förtroendet för de politiska institutionerna och myndigheterna i viss mån sjönk som en konsekvens av flyktingkrisen (m.fl. 2016). Utskottet vill understryka att är och har länge varit ett land öppet för kunskap, kultur och innovationer från omvärlden. Internationella jämförelser som Migrant Integration Policy Index (2015) och World Migration Outlook (2016) visar att ligger långt fram när det gäller integrationspolitikens ambitionsnivå och resultat. Utskottet anser att en politik som underlättar en fungerande integration gör det möjligt att med trovärdighet hävda att ett inflöde av människor kan vara en tillgång. för sin del gör inte mycket för att bidra till en sådan utveckling. I stället exploaterar partiet osäkerheten hos dem som känner sig hotade när frågor om invandring, kultur och globalisering står högt på dagordningen. säger sig ofta företräda och vill göra sig till tolk för folket. Mot folket ställs etablissemanget, bl.a. de övriga partierna, som i varierande grad kritiseras för att inte förstå eller ta till vara folkets intresse. De grupper som ställs utanför, i första hand invandrare, förväntas på olika sätt ha en negativ inverkan på en given nationell identitet och gemenskap. I partiets budgetmotion talas det om att detta tillsammans – den omfattande invandringen och de makthavande partiernas politik – ”på ett smärtsamt effektivt sätt brutit ner det kitt som tidigare hållit oss samman”. Utskottet vill kraftigt ifrågasätta den sverigedemokratiska slutsatsen att drastiskt minskade anslag till integrationsåtgärder på något sätt skulle leda till minskade spänningar i det svenska samhället. De borgerliga partierna argumenterar för att på olika sätt åstadkomma en ökad lönespridning, bl.a. med syfte att underlätta nyanländas etablering på arbetsmarknaden. , och är mest tydliga med att de vill sänka ingångslönerna. Utskottet menar att det finns flera skäl att hålla emot en sådan utveckling. Förutom att det inte finns några tydliga samband mellan sänkta löner och en ökad sysselsättningsgrad anser utskottet att en utveckling mot en utbredd låglönesektor inte skulle bidra till ett samhälle som håller ihop, utan tvärtom riskera att i stora grupper öka känslan av det vissa kallar utanförskap. Det är dessutom tveksamt om lägre lönekostnader är lösningen på det behov av ökad kompetens som finns inom många företag. Om något, går utvecklingen på arbetsmarknaden, genom digitalisering och automatisering, mot ett minskat behov av arbetskraft med låg produktivitet. Utskottet har naturligtvis ingen annan uppfattning än de borgerliga partierna i fråga om den avgörande betydelsen av en fungerande etablering, men liksom regeringen anser utskottet att sänka lönerna inte är ett alternativ. har traineejobben och yrkesintroduktionsanställningarna vidgats så att även nyanlända ska kunna ta del av insatserna. Utskottet välkomnar nu att även extratjänsterna blir tillgängliga för nyanlända. För dem som står långt från arbetsmarknaden, inte minst nyanlända med ofullständig utbildning, kan jobb med lägre kvalifikationskrav vara en lösning. Utskottet har tidigare betonat att alla typer av jobb behövs, men också alla löner ska gå att leva på (yttr. 2016/17:AU1y). Utskottet ställer sig positivt till regeringens förslag att införa moderna beredskapsjobb med goda arbetsvillkor. Utskottet noterar att regelverket och ersättningen för dessa jobb ska motsvara de villkor som gäller för den subventionerade anställningsformen extratjänster. Utskottet välkomnar vidare förslaget om att öka subventionen i nystartsjobb för nyanlända invandrare och för personer som varit arbetslösa eftersom det ökar deras möjligheter till inträde och etablering på arbetsmarknaden. I förslaget ligger också att begränsa dödvikts- och undanträngningseffekter genom att subventionen sänks för personer som har varit arbetslösa i mindre än samt att de maximala stödperioderna kortas. Utskottet delar regeringens bedömning att insatsen på detta sätt har förutsättningar att bli mer träffsäker och effektiv. Schysta villkor är viktigt för alla arbetstagare, och det gäller inte minst den som är helt ny på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför att det för nystartsjobben införs krav på kollektivavtalsenliga villkor, dvs. samma villkor som för de övriga anställningsstöden. När det gäller arbetsmarknadsutbildningen noterar utskottet att de borgerliga partierna vill begränsa omfattningen av detta program, bl.a. med hänvisning till de försämrade resultaten . Utskottet menar att det är angeläget att arbetsmarknadsutbildningarna riktas till dem som bedöms ha störst nytta av insatsen. Utskottet har tidigare uttalat att den utveckling mot kraftigt försämrade resultat som pågått måste vända så att fler går till arbete efter avslutad utbildning (bet. 2016/17:AU3). Utskottet kan tillägga att det sämre resultatet enligt Arbetsförmedlingens egen analys till stor del hade sin grund i den dåvarande regeringens uppdrag till myndigheten att inom de arbetsmarknadspolitiska programmen prioritera personer som stod långt från arbetsmarknaden. Detta fick konsekvenser även för arbetsmarknadsutbildningens deltagarsammansättning och innebar att en större andel jämfört med tidigare fick svårt att tillgodogöra sig utbildningen (Arbetsförmedlingen 2014, Fördjupad analys av de minskade effekterna av arbetsmarknadsutbildningen). Utskottet noterar att det pågår ett som det verkar lovande förändringsarbete inom Arbetsförmedlingen. Möjligheterna till regional anpassning efter arbetsgivarnas behov har förbättrats, och dessutom är resultaten mätt som andelen i arbete efter avslutad utbildning högre än . Med tanke på den viktiga roll som arbetsmarknadsutbildningen spelar för genomförandet av den aktiva arbetsmarknadspolitiken kommer utskottet noga att följa regeringens och Arbetsförmedlingens fortsatta arbete. Utskottet delar regeringens uppfattning att anställningsstöden är ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg. Stöden spelar en betydande roll för att arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden ska kunna få ett arbete. För nyanlända är subventionerade anställningar ofta en väg in på arbetsmarknaden. Regeringen bedriver ett generellt arbete med att förenkla och göra de subventionerade anställningarna mer effektiva och träffsäkra, vilket utskottet välkomnar. Utskottet noterar att samtliga borgerliga partier framför en övergripande kritik mot att de subventionerade anställningarna är för många till antalet och att reglerna är för krångliga. Utskottet kan konstatera att regeringen har beslutat om en särskild översyn av de subventionerade anställningarna. Syftet med översynen är enligt regeringen att regelverket ska bli mer överskådligt genom en förändrad utformning och harmonisering av stöden i de delar där det bedöms som möjligt och effektivt. En del i översynen är vidare att överväga om stöden kan utformas så att kvinnors möjlighet att ta del av dem kan förbättras. Det är känt att män i större utsträckning än kvinnor tar del av de subventionerade anställningarna. Detta gäller alla anställningsstöd. Utskottet välkomnar att har inlett ett arbete med en översyn av de subventionerade anställningarna där bl.a. denna fråga kommer att ses över. När det gäller personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga instämmer utskottet till fullo med regeringen om att människors kompetens och erfarenheter behövs och ska tas till vara, oavsett om personen har en funktionsnedsättning eller inte. Det skapar förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Regeringen har tidigare gjort betydande satsningar på området, bl.a. har medel tillförts för att förstärka möjligheterna till utvecklingsanställningar och anställningar inom . Utskottet noterar i sammanhanget att andelen som fått del av de särskilda insatserna bland personer med funktionsnedsättning minskade efter att ha ökat . har även andelen som går vidare från subventionerade anställningarna till arbete utan stöd minskat. Utskottet noterar att jämfört med regeringen föreslår , och Liberalerna väsentligt lägre anslag för insatser till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. Utskottet anser att det förvisso är betydelsefullt att personer går vidare till arbete utan stöd och inte stannar kvar i insatser längre än nödvändigt. Bland de personer som behöver insatser bör dock så många som möjligt fångas upp och utskottet välkomnar därför att möjligheterna till utvecklingsanställningar nu förstärks ytterligare och att taket för lönebidragen höjs. Liksom vid förra årets budgetbehandling kan utskottet sympatisera med intentioner på området och de förslag partiet lägger i linje med betänkande men finner ändå att regeringens samlade bedömning är väl avvägd. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen noterar utskottet att samtliga borgerliga partier bl.a. vill sänka taket i den inkomstrelaterade ersättningen. Liberalerna och avvisar i sina budgetförslag dessutom förändringarna som gäller deltidsarbetslösa. I två socialdemokratiska motioner föreslås det ändringar gällande ersättningen till deltidsarbetslösa. Utskottet för sin del kan konstatera att, efter ett antal försämringar under den tidigare alliansregeringen, försäkringen nu har stärkts genom en höjning av ersättningen i såväl den inkomstrelaterade försäkringen som grundförsäkringen. Enligt utskottet bidrar en ökad inkomsttrygghet bl.a. till en god matchning genom att personer kan söka och tacka ja till arbeten som de har lämpliga kvalifikationer för. I fråga om de deltidsarbetslösa innebär den av regeringen aviserade förändringen att omställningstiden blir lika lång för alla deltidsarbetslösa och därmed harmoniseras ersättningen mellan dem som arbetar lite och dem som arbetar mycket. Detta är något som utskottet välkomnar (jämför bet. 2010/11:AU9), och därmed har tillkännagivande i ärendet tillgodosetts, liksom de socialdemokratiska motionerna. I övrigt när det gäller de borgerliga oppositionspartiernas utgiftsområdesmotioner kan utskottet konstatera att de i varierande grad föreslår begränsningar av pris- och löneuppräkningen för myndigheternas förvaltningsanslag. Det är utskottets bedömning att sådana begränsningar inte kan göras utan att det får konsekvenser för myndighetsutövningen och i förlängningen riskerar att leda till en försämrad kvalitet i de insatser som utskottet anser vara nödvändiga. Utskottet instämmer helt med regeringen om att bra arbetsmiljö är en viktig förutsättning för hög produktivitet, högt arbetskraftsdeltagande och hög sysselsättningsgrad.