bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om företagsfrämjande insatser, regelförenkling och särskilda näringsgrenar. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om allmänt företagsfrämjande, företagens uppgiftslämning och besöksnäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 100 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund Övriga insatser för regelförenkling Insatser för att främja besöksnäringen 1.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (M) 2.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (SD) 3.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (C) 4.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (KD) 5.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 – motiveringen (L) 6.Kvinnors företagande, punkt 2 (M, C, L, KD) 7.Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund, punkt 3 (C) 8.Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund, punkt 3 (KD) 9.Socialt företagande, punkt 4 (KD) 10.Företagens uppgiftslämnande, punkt 5 (M, C, L, KD) 11.Övriga insatser för regelförenkling, punkt 6 (M) 12.Övriga insatser för regelförenkling, punkt 6 (SD) 13.Övriga insatser för regelförenkling, punkt 6 (C) 14.Insatser för att främja besöksnäringen, punkt 7 (M, C, L, KD) 15.Övrigt om besöksnäringen, punkt 8 (M) 16.Övrigt om besöksnäringen, punkt 8 (V) 17.Industri och konkurrenskraft, punkt 9 (M, SD) 18.Livsvetenskap, punkt 10 (M, SD) 19.Övriga näringsgrenar, punkt 11 (M) 20.Övriga näringsgrenar, punkt 11 (SD) 21.Övriga näringsgrenar, punkt 11 (C) 22.Övriga näringsgrenar, punkt 11 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:221 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 1, 2015/16:630 av m.fl. (S), 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:1771 av (M), 2015/16:2347 av m.fl. (S), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 6, 2015/16:2441 av (C) yrkande 8, 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2015/16:2833 av m.fl. (SD), 2015/16:2862 av (KD), 2015/16:2975 av (KD), 2015/16:3045 av och (båda C), 2015/16:3092 av (SD) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 30 och 32. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) – motiveringen 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13. Reservation 6 (M, C, L, KD) Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 5, 2015/16:1155 av och (båda M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:1333 av m.fl. (M), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:629 av m.fl. (S), 2015/16:1019 av och (båda S) yrkandena 2, 3 och 5, 2015/16:2194 av (S) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 9 (KD) 2015/16:419 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:815 av och (båda S) yrkande 2, 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 10 (M, C, L, KD) Övriga insatser för regelförenkling 2015/16:106 av (M) yrkande 1, 2015/16:224 av (M), 2015/16:225 av (M), 2015/16:275 av Finn (M), 2015/16:765 av (M), 2015/16:815 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2015/16:911 av (M) yrkande 2, 2015/16:1049 av (M), 2015/16:1163 av (M), 2015/16:1457 av (M) yrkande 5, 2015/16:1676 av Finn (M), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2015/16:2632 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:3081 av (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Insatser för att främja besöksnäringen 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 11 och 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2015/16:149 av (M), 2015/16:252 av (FP), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 16, 2015/16:881 av (KD), 2015/16:955 av (M), 2015/16:1185 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1894 av (M), 2015/16:2338 av och (båda S), 2015/16:2450 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2985 av och (båda C). Reservation 15 (M) Reservation 16 (V) 2015/16:2451 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 17 (M, SD) 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 18 (M, SD) 2015/16:656 av m.fl. (S), 2015/16:1008 av m.fl. (S), 2015/16:1050 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2015/16:1885 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2167 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4, 2015/16:2211 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2216 av och (båda MP) yrkande 3, 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 13, 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2889 av m.fl. (SD) och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (SD), (L), (KD), (S), (S), (S), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 99 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om olika former av företagsfrämjande insatser, regelförenkling och särskilda näringsgrenar. Utskottet kommer att behandla motioner om de statliga finansieringsinsatserna tillsammans med regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika företagsfrämjande insatser med hänvisning till det pågående arbetet för att stärka näringsklimat. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I motion 2015/16:630 av m.fl. (S) framförs att arbete åt alla är grunden för välfärdssamhället och den socialdemokratiska politiken. Motionärerna vill bl.a. förbättra möjligheterna för små och medelstora företag att växa samt se över reglerna för starta-eget-bidraget. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande till regeringen om en aktiv näringspolitik. I motion 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkande 3 efterfrågas ett tillkännagivande om att staten bör underlätta möjligheterna till generationsväxling genom att fylla det tomrum som marknaden inte klarar av att fylla. I motion 2015/16:2347 av m.fl. (S) föreslås åtgärder för att förbättra villkoren för småföretagarna. Motionärerna menar att tillgången till riskvilligt kapital behöver förbättras och utökas. Vidare bör alternativa företagsformer uppmuntras och trygghetssystemen utformas så att det även omfattar företagare. För att svenska företag ska kunna möta den ökande internationella konkurrensen måste ha globalt konkurrenskraftiga villkor för att attrahera och behålla viktiga företag och forskningscentra, framhålls det i kommittémotion 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 4. Villkoren rör vitt skilda områden såsom bolagsskatt, expertskatt, akademiskt utbyte, infrastruktur och institutioner. I kommittémotion 2015/16:2454 av m.fl. (M) anförs att de svenska myndigheternas tolkningar och genomförande av beslut fattade på EU-nivå kan leda till negativa konsekvenser för de svenska företagens konkurrenskraft. Motionärerna efterfrågar därför att myndigheterna ska få i uppdrag att bidra till tillväxten i och på så sätt vara en del av lösningen framåt i svensk konkurrenskraft tillsammans med näringslivet (yrkande 7). Vidare vill motionärerna att det tydliggörs vilka kostnadsdrivande lagar, skatter och regler som finns och som minskar konkurrenskraften. Den svenska innovationsmodellen bör utformas så att hela systemet utvecklas och blir självlärande, framhålls det i kommittémotion 2015/16:2705 av m.fl. (M). Motionärerna anser att länge har prioriterat akademiskt entreprenörskap och menar därför att det finns ett stort behov av att se över stödsystemet så att det även når andra aktörer utanför universitetssektorn (yrkande 1). Vidare framhåller motionärerna att förutsättningarna för företag att utvecklas varierar mellan olika branscher. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om att det vidare arbetet med innovationsstrategin bör ta sikte på att finna lösningar på samhällsutmaningar och de möjligheter som dessa kan ge, i stället för att peka ut specifika sektorer eller branscher (yrkande 2). Därtill framför motionärerna att för att kunna upprätthålla internationell konkurrenskraft måste erbjuda konkurrenskraftiga skattenivåer, enkla regler och goda företagsvillkor som uppmuntrar till jobb och företagsamhet (yrkande 6). Motionärerna nämner bl.a. att handläggningstiderna för uppehålls- och arbetstillstånd behöver kortas för företag som rekryterar medarbetare från andra länder samt att den skattelättnad för utländska arbetstagare som klassas som experter, den s.k. expertskatten, är viktig för att behålla konkurrenskraft och bör kontinuerligt ses över för att tillförsäkra dess konkurrensmässighet. Företag i är utsatta för en hård konkurrens från företag i andra länder och denna konkurrens påverkas andra länders politiska beslut om bl.a. regler och skatter, framförs det i motion 2015/16:221 av (M). Motionären vill därför se en tät och återkommande jämförelse med konkurrensländers skatter, regler och kostnader inom respektive bransch. I motion 2015/16:231 av (M) yrkande 1 anges att behöver vidta åtgärder för att få fler företagare och fler växande företag. Motionären konstaterar att det finns många regler och lagar i som en företagare måste följa och att det är av stor vikt att nya företagare får stöd med detta. Företagare bör därför erbjudas en företagslots som med god överblick går igenom idéerna och ser till att nödvändiga papper och ansökningar kommer in . I motion 2015/16:1771 av (M) konstateras att företagande rätteligen innebär ett risktagande. Det är dock viktigt att företagande inte missgynnas i jämförelse med anställning. Motionären anser därför att regeringen bör göra en utredning för identifiera och utjämna ojämlika förutsättningar mellan eget företagande och anställning. I kommittémotion 2015/16:2833 av m.fl. (SD) framhålls att det är angeläget med tydliga och långsiktiga regler för näringslivet. Det är företagen som skapar de nya affärsmöjligheterna och innovationerna. Motionärerna anser att flera politikområden behöver utvecklas för att ska få ett konkurrenskraftigt företagsklimat, det gäller bl.a. åtgärder inom energipolitiken, skattepolitiken och näringspolitiken. Det är de små och medelstora företagen som är ryggraden i , framhålls det i motion 2015/16:3092 av (SD). Tyvärr saknar dessa företagare någon som ser till deras intressen, vilket särskilt gäller vid en konflikt som leder till domstol. Regeringen bör därför införa en småföretagarombudsman som ges i uppdrag att bevaka marknaden och försvara mindre företagares intressen i domstol. I partimotion 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 6 framhålls att skattesystem och institutioner bör främja snabb utveckling, innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era. Enligt motionärerna kräver detta bl.a. att regler underlättar och inte försvårar att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Därtill behöver lagstiftningen kring nya tekniska innovationer, som exempelvis autonoma fordon och crowdfunding, uppdateras snabbt och effektivt. ska vara det land som bäst tar till vara de möjligheter som följer av digitaliseringen, anförs det i motion 2015/16:2441 av (C). Det är därför viktigt att signalerna är tydliga från staten. För företagen är det tydligt att lagstiftningen inte hinner med den snabba utveckling som sker kopplat till digitaliseringens affärsmöjligheter. Motionären anser därför att lagstiftning om exempelvis arbetsrätt, upphovsrätt och skatter för både småföretagare och övrigt näringsliv behöver uppdateras (yrkande 8). Att säkerställa svensk konkurrenskraft på en alltmer globaliserad marknad är avgörande för jobb och tillväxt framöver, konstateras det i motion 2015/16:3045 av och (båda C). Regeringen bör därför införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på alla relevanta områden. Målet med detta ska vara att öka dels svensk konkurrenskraft, dels investeringar i . I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 17 framförs att regeringen bör genomföra en konkurrensanalys av alla förslag till ny lagstiftning för att kunna avgöra om de stöder ökad tillväxt och sysselsättning. Vidare framhålls att 2006 etablerades bolagsformen aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (s.k. SVB-bolag). Företagsformen är en särskild typ av privat aktiebolag som är tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, t.ex. företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. Motionärerna anser att det är viktigt med en mångfald av associationsformer och efterfrågar ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att främja tillkomsten av fler SVB-bolag (yrkande 30). Motionärerna anser även att regeringen bör utreda möjligheten att ge i uppdrag att informera om de associationsformer som finns för att öka mångfalden av företag (yrkande 32). I motion 2015/16:2862 av (KD) framhålls att den ändring av konkurrenslagen som trädde i kraft syftade till att förändra den snedvridna konkurrenssituation som uppstår på de marknader där både offentliga och privata företag verkar. Motionären ifrågasätter om reglerna fått avsedd effekt och efterfrågar en översyn av konkurrenslagen i syfte att avgöra om regelförändringarna fått önskad effekt eller om ytterligare ändringar behövs. I motion 2015/16:2975 av (KD) efterfrågas att regeringen genomför en översyn av det svenska innovationssystemet med syftet att förbättra och förnya det nuvarande systemet. Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt innovationsråd. Statsministern är ordförande för rådet, som för övrigt består av fem statsråd och tio ledamöter från näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. Rådet ska fungera som ett forum för en löpande dialog mellan regeringen och rådets ledamöter. Rådet ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Life science (livsvetenskap), miljö och klimat samt digitalisering är exempel på denna typ av områden. har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. I budgetpropositionen anger regeringen att den vill stödja samverkansformer som främjar innovation, export och framväxten av fler och växande företag. Bland annat genomför insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. är även involverat i stora delar av statens insatser för att stärka innovationskraften i samhället genom att möjliggöra samarbeten samt stötta och påskynda innovativa processer. har inlett en granskning av hur det statliga stödet till innovationer och företagande fungerar. Syftet med granskningen är att undersöka om staten främjar innovationer och företagande på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, genom utdelning av stöd. Bakgrunden är att det finns ett 60-tal olika statliga stöd att söka för de mindre företag som inte har tillräcklig privat finansiering. Det kan handla om riskkapital, lån, bidrag och rådgivning. Totalt uppgår stödet till och administreras av omkring 20 myndigheter och stiftelser. anser att den stora mängd aktörer och former av stöd som finns kan göra det svårt för företagen att veta vilka stöd som finns att söka. Det finns också en risk med det nuvarande systemet att mål och uppföljning inte blir tydliga och jämförbara och att det därmed är svårt att utvärdera effekten av stöden. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport, med planerad publicering . har 2007, 2011 och 2015 publicerat rapporterna företagande och konkurrenskraft (Ds. 2007:37, Ds. 2011:17 och Ds. Rapporterna syftar till att visa position och utveckling jämfört med andra länder inom områden som är relevanta för näringspolitiken. I rapporterna anges att jämförelser med andra länder kan ge indikationer och vägledning om eventuella styrkor, svagheter och utmaningar för näringslivet i . De områden som belyses har direkt eller indirekt inverkan på konkurrenskraft och tillväxtförutsättningar. I rapporten konstateras bl.a. att det svenska nyföretagandet ligger i en internationell jämförelse på en genomsnittlig nivå. är andelen företag som växer snabbt högre i än i de flesta andra länder. Tillväxttakten i det svenska näringslivet har varit starkare än i de flesta andra länder. Vidare framförs att de institutionella förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet är väl utvecklade i . Stora förändringar i bolagsskattestrukturen placerar högt i en internationell jämförelse. Tillgången till finansiering i är god i jämförelse med övriga för de flesta finansieringskällor. är tillgången till finansiering för små och medelstora företag en utmaning framöver. är ett land med relativt låga administrativa kostnader relaterade till entreprenörskap och nystart av företag. Därtill hör till den handfull länder som har de mest omfattande investeringarna i kunskap och innovation, även om relativa position har försämrats något . Dock är position mer genomsnittlig när det gäller innovativa samarbeten och icke-teknologiska innovationer. Tillväxtanalys, som har regeringens uppdrag att analysera och utvärdera svensk tillväxtpolitik, publicerade rapporten genom stöd (Tillväxtfakta 2015). I publikationen analyserar myndigheten de samhällsekonomiska effekter som olika statliga tillväxtfrämjande stöd har haft. Myndigheten konstaterar att analysen av olika stödprogram som har genomförts visar på splittrade effekter. I vissa fall visar stödprogrammen på positiva effekter, i vissa fall syns inga effekter alls och ibland framstår till och med effekterna på företagens tillväxt och konkurrenskraft som negativ. Tillväxtanalys anser att för att förstå vad som ligger bakom dessa skiftande resultat behövs väl utförda utvärderingar. På så sätt att kan lärdomar dras, misstag korrigeras och mer effektiva stödprogram utformas. Regeringen framför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att den kommer att fortsätta stärka förutsättningarna för att starta företag, få företagen att växa och exportera med bas i . Regeringen anger att ett viktigt underlag i detta arbete blir betänkandet från den pågående utredningen av entreprenörskaps- och innovationsklimatet (dir. 2015:10). Regeringen beslutade att tillsätta den nämnda utredningen, där professor är utsedd till särskild utredare. Utredningen ska identifiera hinder och möjligheter samt lämna förslag på åtgärder för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Utredningen ska bl.a. göra en översyn av hur centrala ramvillkor påverkar förutsättningarna för entreprenörskap, innovation och omställningsförmåga och vid behov lämna förslag på förbättringar av ramvillkoren. Vidare ska utredningen se över, analysera och lämna förslag på hur det svenska innovations- och företagsfrämjande stödet kan samordnas och effektiviseras, med särskilt fokus på tillväxt i företag inklusive internationalisering. Utredningen ska också analysera och lämna förslag på hur man kan förbättra möjligheterna att utveckla lösningar på samhällsutmaningar genom innovation och entreprenörskap. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen överlämnade propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) till . I propositionen föreslås förändringar i organisationsstrukturen för statens riskkapitalinsatser till företag. Den föreslagna strukturen syftar till att skapa förutsättningar för ett bättre utnyttjande av statens resurser inom området och öka volymen riskvilligt kapital och dess närvaro i segment där det finns behov av marknadskompletterande utvecklingskapital. Förslaget innebär inrättande av ett nationellt utvecklingsbolag som ska investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder i syfte att utveckla och förnya det svenska näringslivet. Bolaget är avsett att vara helägt av staten. De helstatliga aktiebolagen föreslås ingå i en koncern tillsammans med det nationella utvecklingsbolaget. Utgångspunkten för förändringarna är att genom en ändrad struktur och ett ändrat arbetssätt minska inlåsningen av befintligt kapital och öka samverkan mellan offentligt och privat kapital för att på så sätt bidra till uppväxling av och ökade volymer riskvilligt utvecklingskapital. Utskottet avser att behandla propositionen . Bakgrunden är den utredningen regeringen tillsatte om statligt markandskompletterande stöd vid kreditgivning till små och medelstora företag (dir. 2015:21). Utredningen presenterade sitt betänkande En fondstruktur för innovation och tillväxt (SOU 2015:64) . Utredningens förslag har sedan remissbehandlats. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (justitierådet ) med uppdrag att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42). Syftet är enligt direktiven att säkerställa att reglerna vid ägarskiften är ändamålsenliga och att skattereglernas utformning inte påverkar om verksamheten avyttras till någon inom eller utom närståendekretsen. Regeringen beslutade att utöka utredningens uppdrag (dir. 2015:2) till att även se över 3:12-reglerna i syfte att säkerställa att det ursprungliga syftet med regelverket upprätthålls. Utredningens uppdrag ska presenteras . Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om vad statsrådet och regeringen avser att göra för att förbättra förutsättningarna för generationsskiften (fr. 2015/16:593). Statsrådet framhöll i sitt svar att företagare är bland EU:s äldsta och att det finns en stor potential för en ung generation att förnya och bygga vidare på den styrka som finns i dagens näringsliv. Vidare påpekade statsrådet att förutsättningarna för generationsskiften i företag kan påverkas av många näringspolitiska faktorer som är generella för allt företagande samt att det är angeläget att gällande regler är ändamålsenliga så att den administration som krävs för att följa regelverken hålls till ett minimum. Därutöver kan bistå med rådgivning och finansiering för att underlätta ägarskiften. Statsrådet hänvisade även till den utredning som har till uppdrag att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42 och dir. 2015:2). Reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) infördes i konkurrenslagen (2008:579) och trädde i kraft (prop. 2008/09:231, bet. 2009/08:NU8). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) framgår att även i fortsättningen ska redovisa en uppföljning av tillämpningen av bestämmelsen om offentlig säljverksamhet sedan den infördes . Domstolsbeslut följs upp bl.a. i syfte att kunna konstatera vilka effekter besluten har på marknadens olika aktörer. Ett antal skriftliga frågor och interpellationer har under innevarande och föregående ställts om huruvida regeringen avser att göra en översyn av konkurrenslagen och då med särskilt fokus på KOS-reglerna.