bet · H301MJU7 · 2016-03-02 00:00:00 — Förslaget ska omfatta samtliga avfallsströmmar samt innehålla en redogörelse för alla relevanta mål och styrmedel och en beskrivning av de områden som är särskilt prioriterade att vidareutveckla för att nå målen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att arbetet med att sanera och återställa förorenad mark är angeläget. Som regering anfört i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) finns det fortfarande många områden i som har förorenats av tidigare verksamheter, och dessa områden måste åtgärdas så att de inte utgör något hot. Utskottet anser liksom regeringen att takten i saneringsarbetet måste öka och noterar med tillfredsställelse de höjningar av anslagsnivåerna som har beslutat om med anledning av regeringens förslag. Som redovisats ovan föreslår två olika sätt för att öka finansiering för efterbehandling av förorenade områden. Enligt bidrar förslagen till att öka takten i efterbehandlingsarbetet genom att förbättra förutsättningarna för att det ska finnas tillgängliga medel för efterbehandling av förorenade områden. Med det anförda och vad som i övrigt redovisats ovan föreslår utskottet att motionerna 2015/16:539 (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:861 (KD), 2015/16:910 (M) yrkande 1 och 2015/16:2909 (SD) yrkandena 1–4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller två motionsyrkanden om att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt bör ligga på producenterna som förutsättningarna för ett närmare samarbete med, och inflytande för, kommunerna stärks. avslår motionsyrkanden om bästa möjliga producentansvar, återvinning för hushållen och cirkulär ekonomi. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V), 3 (M, C, L, KD) och 4 (C, V). I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 15 anförs att producentansvaret bör fortsätta att gälla för förpackningsinsamling. Enligt kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 17 bör ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt ligga på producenterna som förutsättningarna för ett närmare samarbete med, och inflytande för, kommunerna stärks. I yrkande 18 i samma motion anförs att det bör bli ännu enklare för hushållen att lämna in material till återvinning, återanvändning och insamling, inte minst vad gäller textilier, kläder och elektronik. Enligt motion 2015/16:2719 av (M) bör miljönytta få gå före ideologi för att möjliggöra bästa möjliga producentansvar för bättre klimat och miljö. Monopollösningar bör därmed avvisas. Enligt partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) behöver bli mer resurseffektivt. Det som förr ansågs värdelöst är en resurs. Motionärerna anser att dagens regelverk inte är utformat för den moderna teknikens möjligheter. För att stärka en cirkulär ekonomi bör incitament skapas och regler förenklas för att tillvarata tidigare avfall från exempelvis gruvor och nedlagda deponier (yrkande 11). Insamling av förpackningsavfall och returpapper från hushållen fick en utredare inom i uppdrag att föreslå hur en förändring av ansvaret för den fysiska insamlingen av förpackningsavfall och returpapper från hushållen ska utformas. Detta ansvar ligger enligt gällande lagstiftning på producenterna. Enligt uppdraget bör ansvaret i stället ligga på kommunerna. Utredaren ska bl.a. lämna förslag på hur en sådan ansvarsförändring ska fungera i alla delar och hur en övergångslösning ska utformas. Klimat- och miljöminister svarade på en fråga (2014/15:718) om den ovan angivna utredningen om insamling av förpackningsavfall och returpapper från hushållen. Hon framhöll då att det är regeringens avsikt att lägga ansvaret för insamlingen av förpackningsavfall och returpapper från hushållen på kommunerna, men att producentansvaret som sådant ska stå kvar. Regler om producenters skyldighet att ta hand om sådant avfall som utgörs av elprodukter finns i förordningen (2014:1075) om producentansvar för elutrustning som trädde i kraft . Ett syfte med reglerna är att det ska vara enklare för konsumenterna att lämna ifrån sig sitt elavfall. Reglerna innebär bl.a. att är butiker som säljer elutrustning under vissa förutsättningar skyldiga att ta emot elavfall. Kommunen har emellertid ett övergripande ansvar för hushållsavfall och har därför fortfarande ansvar för elavfall från produkter som inte omfattas av producentansvaret. fick i uppdrag att utveckla förslag om hantering av textilier (M2014/1901/Ke). Förslagen ska styra mot att nå högre upp i avfallshierarkin genom såväl avfallsförebyggande åtgärder som ökad återanvändning och materialåtervinning av textilier, samt mot giftfria kretslopp. Utgångspunkten för förslagen ska vara principen om att det är förorenaren som betalar. Uppdraget ska genomföras i samråd med berörda myndigheter, kommuner och aktörer. fick i regleringsbrevet ett kompletterande uppdrag att även analysera förutsättningarna för eventuella mål för textilier och vid behov även föreslå sådana mål. Uppdraget ska redovisas . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå styrmedel för att främja återanvändning av produkter och därmed förebygga uppkomsten av avfall. Det övergripande målet är att nå en mer resurseffektiv och cirkulär samhällsekonomi. Styrmedlen ska ge incitament till både producenter och konsumenter, samt till nya eller befintliga företag i mellanledet, i syfte att främja t.ex. handeln med begagnade produkter samt reparationer och uppgradering av produkter. Uppdraget ska i första hand inrikta sig på produkter avsedda för konsumentmarknaden som är särskilt intressanta ur ett resurs- och miljöperspektiv med hänsyn till generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Incitament för cirkulär ekonomi I artikel 4 i avfallsdirektivet fastställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik som rör förebyggande och hantering av avfall. Avfall ska enligt bestämmelsen i första hand förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. EU:s avfallshierarki är inte samlat införd i utan motsvaras av bestämmelser i bl.a. 2 kap. och 15 kap. och bestämmelser i olika förordningar och föreskrifter. Regeringen har aviserat att en proposition om avfallshierarkin kommer att lämnas till . Enligt Miljö- och kommer propositionen att innehålla förslag till ändringar i framför allt 2 kap. och 15 kap. i syfte att samlat och tydligt införa avfallshierarkin i svensk lagstiftning. presenterade ett meddelande om cirkulär ekonomi. Meddelandet omfattar dels ett förslag till handlingsplan för den cirkulära ekonomin, dels förslag om ändringar av flera direktiv om avfall. Ett remissförfarande om kommissionens förslag avslutades . I regeringens faktapromemoria[1] om kommissionens förslag anges bl.a. att regeringen välkomnar meddelandet om den cirkulära ekonomin i stort och att en biobaserad och cirkulär ekonomi är en prioriterad fråga för regeringen för att öka resurseffektivitet och minska miljö- och klimatpåverkan som det gynnar näringslivsutveckling och nya jobb. Regeringen konstaterar vidare att handlingsplanen till stor del saknar förslag till bindande lagstiftning och att fem prioriterade områden lyfts fram: plast, livsmedelsavfall, råvaror av avgörande betydelse, bygg- och rivningsavfall, biomassa och biobaserade produkter. Regeringen ställer sig enligt promemorian i stort positiv till handlingsplanen och den breda ansatsen men hade gärna sett även lagstiftningsförslag. Förslagen om ändringar i avfallsdirektiv innebär bl.a. höjda mål för förberedelse av återanvändning och återvinning av kommunalt avfall och förpackningsavfall, ändrade bestämmelser om biprodukter och om när avfall upphör att vara avfall, minimikrav för producentansvar samt ytterligare krav på nationella avfallsplaner och program för förebyggande av avfall. Förslagen innebär även mål för en gradvis minskning av deponering av kommunalt avfall och krav på rikstäckande elektroniska register för att förbättra spårbarhet av farligt avfall. Regeringen anser enligt promemorian att ambitionsnivån inte är tillräckligt hög vad gäller deponering av organiskt avfall och att fasa ut särskilt farliga ämnen. Insamling av förpackningsavfall och returpapper från hushållen Alliansregeringen beslutade att ansvaret för insamling av förpackningsavfall och returpapper fortsättningsvis skulle ligga på producenterna men med kraftigt skärpta krav på producenterna (se förordning [2014:1073] om producentansvar för förpackningar och förordning [2014:1074] om producentansvar för returpapper). Alliansen höjde då även målen för insamling och återvinning av förpackningar, returpapper och elektronik (avseende elektronik, se förordning [2014:1075] om producentansvar för elutrustning) och skärpte kraven för att hushållen ska ha tillgång till enkla och tydliga insamlingssystem. Det var viktiga steg i att öka resurseffektiviteten i för att förebygga avfall och på bästa sätt materialåtervinna avfall. Syftet med ändringarna var att skärpa upp systemet och utnyttja redan gjorda investeringar i för att på ett kostnadseffektivt sätt nå de uppsatta målen och kraven. Ett sådant system står även i överensstämmelse med principen om att förorenaren betalar och enligt utskottets finns det inga skäl att ändra detta väl inarbetade och kostnadseffektiva system. Utskottet anser vidare att detta innebär att förutsättningarna för närmare samarbete med, och inflytande för kommunerna, måste stärkas. Det anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet kommittémotion 2015/16:1935 (KD) yrkande 15 och kommittémotion 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 17. Motion 2015/16:2719 (M) kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. Som utskottet redovisat ovan har ett uppdrag att utveckla förslag om hantering av textilier. Förslagen ska styra mot att nå högre upp i avfallshierarkin genom såväl avfallsförebyggande åtgärder som ökad återanvändning och materialåtervinning av textilier, samt mot giftfria kretslopp. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå styrmedel för att främja återanvändning av produkter. Utskottet föreslår med hänvisning till de kompletterande uppgifterna ovan att kommittémotion 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 18 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Incitament för cirkulär ekonomi Utskottet noterar även i detta sammanhang den ovan beskrivna utredningen om styrmedel för att främja återanvändning av produkter och förebygga uppkomsten av avfall. Det övergripande målet för utredningen är att nå en mer resurseffektiv och cirkulär samhällsekonomi. Utskottet noterar vidare det uppdrag som regeringen har gett om en reviderad nationell avfallsplan (se föregående avsnitt) samt att regeringen avser att lämna en proposition om avfallshierarkin till . Därutöver noterar utskottet det arbete som utförs på EU-nivå och det meddelande om den cirkulära ekonomin som lagts fram av . De åtföljande förslagen om ändringar i avfallsdirektivet innebär bl.a. höjda mål för förberedelse av återanvändning och återvinning av kommunalt avfall och förpackningsavfall, förändrade bestämmelser om biprodukter och om när avfall upphör att vara avfall, minimikrav för producentansvar samt ytterligare krav på nationella avfallsplaner och program för förebyggande av avfall. Mot bakgrund av det som anförts ovan och det arbete som pågår anser utskottet att partimotion 2015/16:2370 (C) yrkande 11 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om plast i miljöer, mikroplast, plastpåsar, strandstädning m.m. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (M, C, L, KD). Plast i miljöer m.m. I kommittémotion 2015/16:2533 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att det krävs en helhetsstrategi i arbetet med att reducera problemen med plast i miljöer. Motionärerna anger vidare i yrkande 6 att ökade resurser bör avsättas för att kartlägga flödena av plast, både mikroplast och makroplast, i samhället och i yrkande 7 att åtgärder bör vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter. Förekomsten av plast i miljöer och andra ekosystem är ett tilltagande problem. bör agera nationellt och regionalt samt intensifiera arbetet med att lyfta problematiken i internationella forum. Enligt motion 2015/16:818 av och (båda S) yrkande 1 bör det vidtas åtgärder för att komma åt det växande problemet med mikroplast i hav och vattendrag. I motion 2015/16:2162 av och (båda S) anförs att regeringen ska verka för en minskad användning av plastpåsar till förmån för alternativa lösningar. Motionärerna anför att målet måste vara att vi i helt ska sluta använda plastpåsar. Enligt motion 2015/16:1554 av och (båda M) yrkande 1 bör möjligheterna för en långsiktig organisering och finansiering av strandstädningen vid våra kuster ses över. Lika lite som skräpet känner landsgränser känner det av kommungränserna. En möjlig lösning skulle enligt motionärerna vara att ge länsstyrelserna i uppdrag att organisera och finansiera strandstädningen i . Vidare bör övervägas om det finns möjlighet för ett EU-samarbete för att minska andelen marint skräp från källan och ta fram en långsiktig strategi för insamling och finansiering av hanteringen av marint skräp (yrkande 2). I motion 2015/16:937 av (C) framförs krav på en översyn av ansvaret och kostnaderna för städning av stränder på grund av marint skräp. I kommittémotion 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 2 framhålls att staten ska ta ett större ansvar för städning av våra stränder. Motionärerna anför vidare att det är kustkommunerna som drabbas av skräpet men att det till stor del inte är invånarna i kustkommunerna som är skyldiga till nedskräpningen. Havs- och vattenmyndigheten bör därför få i uppdrag att till kommuner fördela statliga medel för städning av stränder. behandling och kompletterande uppgifter Plast i miljöer m.m. Utskottet har tidigare behandlat frågor om marint skräp i sitt betänkande 2014/15:MJU8. Utskottet refererade då bl.a. till sitt utlåtande /13:MJU18 om Europeiska kommissionens grönbok om en europeisk strategi för plastavfall i miljön (KOM(2013) 123) och angav bl.a. följande: I utlåtande /13:MJU18 framhöll ett enigt utskott att det krävs att åtgärder vidtas inom flera områden för att komma till rätta med problemen med plastavfall i miljön. Utskottet anförde bl.a. att problemet med mikroskopiska plastartiklar är utomordentligt allvarligt och att den negativa utvecklingen måste hejdas. I samband med att kommissionen överväger åtgärder för att ta hand om avfall som spolats upp på land ansåg utskottet att kommissionen även bör överväga ekonomiska bidrag till strandstädning. Utskottet ansåg att det var önskvärt att kommissionen tar fram ett underlag för utformningen av ett sådant stöd för att skapa incitament för såväl kommuner som det civila samhället att ta hand om avfallet. Utskottet vidhåller sin uppfattning. I betänkande 2015/15:MJU8 anförde utskottet vidare att kretsloppsarbetet behöver stärkas för att minska förekomsten av farliga kemikalier, mikroplaster och marint skräp i våra vattenområden. Utskottet framhöll vidare att marin nedskräpning är en global utmaning och att därför även fortsättningsvis bör vara drivande inom EU och i regionala och internationella sammanhang när det gäller marint avfall inklusive mikroplaster, samt att problemen med marin nedskräpning är tydliga även i . Utskottet anförde avslutningsvis följande: Regeringen bör ta initiativ till att utreda regelverk som gör att nedskräpningen och spridningen av mikroplaster motverkas och upphör. Arbetet för att minska förekomsten av marint skräp och mikroplaster i våra vattenområden behöver stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande i frågan om ett stärkt arbete för att minska förekomsten av marint skräp och mikroplaster i våra vattenområden (rskr. 2014/15:131). I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) konstaterar regeringen att den har gett i uppdrag att bl.a. identifiera viktigare källor i till utsläpp av mikropartiklar av plast i havet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen framhåller i propositionen att om möjligt bör gå före EU med nationella åtgärder och om det bedöms lämpligt förbjuda mikroplaster i kosmetiska produkter. Kemikalieinspektionen har inom ramen för sitt regeringsuppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag bl.a. haft i uppdrag att föreslå nationella åtgärder för att begränsa förekomsten av mikroplaster i kosmetiska produkter. I en rapport föreslår Kemikalieinspektionen bl.a. att regeringen ska förbjuda försäljning av kosmetiska produkter som innehåller mikrokorn av plast (rapport 2/16). Enligt Miljö- och pågår ett remissförfarande om rapporten till . gav regeringen ett uppdrag till om en minskad förbrukning av plastkassar (M2015/03967/Ke). ska utveckla ett förslag till genomförande av och rådets direktiv (EU) 2015/720 av om ändring av direktiv /62/EG när det gäller att minska förbrukningen av plastbärkassar. ska redovisa sitt uppdrag till (Miljö- och ) . Ett av de prioriterade områdena i kommissionen föreslagna paket om cirkulär ekonomi (se föregående avsnitt) är plast. Enligt förslaget kommer kommissionen att anta en strategi för plast inom ramen för cirkulär ekonomi där man tar upp frågor om möjligheter till materialåtervinning, biologisk nedbrytbarhet, förekomst av farliga ämnen i vissa plaster och marint avfall. Klimat- och miljöminister svarade på en interpellation (2014/15:747) om marint skräp. Hon anförde då bl.a. att det är ett kommunalt ansvar att ta hand om marint och annat skräp, men att regeringen har valt att stödja särskilt drabbade kustkommuner genom anslag till Havs- och vattenmyndigheten som finansierar projektet och attraktiv kust med sammanlagt . Projektet syftar bl.a. till att motverka marint skräp i såväl förebyggande som operativa insatser. Ministern anförde vidare i huvudsak att det är mycket viktigt för att vara aktiv i de regionala samarbetena kring och för att minska källorna till det skräpet. Hon lyfte vidare fram huvudansvar för två projekt inom ramen för Ospars (konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) regionala aktionsplan för marint skräp och att inom ramen för Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö) har varit drivande för att få fram den regionala åtgärdsplan för marint skräp som antogs . Ministern framhöll även att inom EU har bidragit med konkreta förslag till kommissionens nya paket om cirkulär ekonomi. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anger regeringen att internationellt samarbete, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar och Helcom, är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Vidare anges att aktivt driver på i arbetet med skydd av biologisk mångfald, skyddade områden, marint skräp och övergödning, samt att regeringen har varit pådrivande i framtagandet av Ospars regionala aktionsplan för marint skräp som antogs 2014. Den regionala aktionsplanen inom Ospar syftar till att minska den nedskräpningen från både land- och havsbaserade källor och till att ta hand om skräp i haven och öka kunskapen om frågorna. Syftet med Helcoms regionala åtgärdsplan är att marint avfall ska ha minskat avsevärt till 2025 jämfört med och att skador på kust- och havsmiljön ska förhindras. I kommissionens ovan nämnda paket om cirkulär ekonomi anges att kommissionen kommer att vidta åtgärder för att uppfylla målet om att avsevärt minska det avfallet. Kommissionen hänvisar i denna del till sitt meddelande Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt (KOM(2014) 398) enligt vilket den kommer att föreslå ett önskvärt minskningsmål för marint avfall i EU på för de tio vanligaste typerna av avfall på stränder samt för fiskeredskap som hittas i havet. Av förslaget till ändringar av avfallsdirektiv framgår vidare att det ställs krav på att avfallsplanerna ska innehålla åtgärder mot nedskräpning och för uppstädning av skräp. Havs- och vattenmyndigheten beslutade, med stöd av havsmiljöförordningen (2010:1341), om ett åtgärdsprogram för havsmiljön. Syftet med åtgärdsprogrammet är att uppnå god miljöstatus i och . De beslutade åtgärderna ska med start genomföras av angivna myndigheter och kommuner och bl.a. följande åtgärder handlar om marint avfall: • Havs- och vattenmyndigheten ska bl.a. främja en effektiv och hållbar insamling av förlorade fiskeredskap, i samverkan med ta fram en nationell informationskampanj om skräp i den miljön och stödja initiativ som främjar strandstädning i särskilt drabbade områden. • ska bl.a. inkludera marint skräp i relevanta avfallsplaner inklusive de kommunala avfallsplanerna, prioritera materialströmmar av plast och utreda styrmedel i syfte att minska förekomsten av plast i den miljön. • Kommunerna ska bl.a. i sina avfallsplaner belysa hur avfallshanteringen kan bidra till att minska uppkomsten av marint skräp. I regleringsbrev finns ett uppdrag om åtgärder för minskad nedskräpning. Enligt uppdraget ska bl.a. utreda om kompletterande finansieringsformer och/eller åtgärder för omhändertagande av marint skräp på stränder behövs, och i så fall föreslå olika alternativ. Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . Plast i miljöer m.m. Med hänvisning till redovisningen ovan och då bl.a. de uppdrag som getts till föreslår utskottet att motionerna 2015/16:818 (S) yrkande 1 och 2015/16:2162 (S) samt kommittémotion 2015/16:2533 (SD) yrkandena 5–7 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att regeringen har valt att stödja särskilt drabbade kustkommuner genom ett särskilt anslag till Havs- och vattenmyndigheten som finansierar projektet och attraktiv kust . Projektet syftar bl.a. till att motverka marint skräp i såväl förebyggande som operativa insatser. Vidare bör betydelsen av att är fortsatt aktiv i de regionala samarbetena kring och för att minska källorna till det skräpet uppmärksammas. Med det anförda och i avvaktan på att redovisar sitt uppdrag avseende minskad nedskräpning föreslår utskottet att motionerna 2015/16:1554 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:937 (C) samt kommittémotion 2015/16:2784 (FP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sanktioner vid nedskräpning och om information för att förhindra nedskräpning. I motion 2015/16:1158 av (M) anförs att lagstiftningen bör ses över så att det blir möjligt att utfärda ordningsbot för nedskräpning i form av cigarettfimpar och tuggummin. Enligt motion 2015/16:1959 av (C) bör förutsättningarna för att ge även kommunerna möjlighet att bötfälla för nedskräpning utredas. Enligt motion 2015/16:1573 av (M) bör möjligheterna att på bredden på nytt informera svenska folket om vikten av att ta hand om avfall både i hemmet och i naturen ses över. Av 29 kap. 7 § följer att den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till döms för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . I 7 a § samma kapitel fastställs att den som begår en gärning som avses i 7 § döms för nedskräpningsförseelse till penningböter, om nedskräpningen är att anse som mindre allvarlig. I författningskommentaren till 7 a § anges bl.a. följande (prop. 2010/11:125 s. 42–43): Nedskräpningsförseelser som är ringa ska inte medföra straffansvar. Gränsdragningen i förhållande till vad som är ringa brott kan i första hand komma att aktualiseras när det gäller mera bagatellartade situationer. Att slänga ifrån sig ett enstaka kolapapper, en enstaka cigarettfimp, biljett eller ett tuggummi bör även i fortsättningen som regel falla utanför det straffbara området. Detta trots att sådana handlingar omfattas av nedskräpningsförbudet och innehåller ett visst mått av hänsynslöst och klandervärt beteende.