bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Fristående skolor som har en konfessionell inriktning får ha en skolavslutning eller en samling i anslutning till en religiös högtid som har konfessionella inslag eftersom dessa verksamheter inte är en del av undervisningen. Av 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) framgår att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde. Det allmänna ska också motverka diskriminering av människor, t.ex. på grund av nationellt eller etniskt ursprung eller religiös tillhörighet. En av de grundläggande fri- och rättigheterna är religionsfriheten, som innebär frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion (se 2 kap. 1 § RF). Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Regeringsformen skyddar också de s.k. negativa opinionsfriheterna. Detta innebär enligt 2 kap. 2 § RF att ingen av det allmänna får tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomster för opinionsbildning eller i demonstrationer eller andra meningsyttringar eller att tillhöra politiska sammanslutningar, trossamfund eller andra sammanslutningar för åskådning som avses i första meningen. Religionsfriheten, liksom den negativa religionsfriheten som beskrivs som rätten att avstå från religion, skyddas också av artikel 9 i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Skolinspektionen har i sin myndighetspraxis bedömt att en skolavslutning kan äga rum i kyrkan om tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron och inte på religiösa inslag såsom böner, välsignelser eller trosbekännelser. Skolinspektionen har uppgett följande statistiska uppgifter som rör skolavslutningar (uppgifterna kan även avse annat än skolavslutningar). Skolinspektionen har inte någon särskild statistikkategori för anmälningar om konfessionella inslag. Däremot har Skolinspektionen gjort en särskild genomgång av anmälningar som inkom januari–och i denna identifierat totalt 12 anmälningar som rörde konfessionella inslag (av 803 genomgångna anmälningar). I 3 av dessa fall prövades ärendet i sak, och i samtliga fall beslutade Skolinspektionen att inte ingripa. Totalt kom det in ca 1 700 anmälningar . Enligt Skolinspektionen finns det inte senare siffror om hur vanligt förekommande konfessionella inslag är i inspektionens anmälningsärenden eftersom konfessionella inslag, som framgår ovan, inte har någon egen statistikkategori. –fann Skolinspektionen inom den regelbundna tillsynen av grund- och gymnasieskolor (inklusive särskolor) brister när det gäller konfessionella inslag i tolv skolor. Skolinspektionen fann brister i ytterligare fyra skolor i fråga om undervisningens saklighet och allsidighet. Totalt granskades 2 316 skolor. Andelen skolor där Skolinspektionen fann en brist när det gäller konfessionella inslag var endast . Enligt en ny tillsynsmodell som Skolinspektionen började använda 2015 har inspektionen prioriterat att granska de områden som utifrån forskning och tidigare erfarenhet bedöms ha stor betydelse för elevers utveckling och lärande. Vissa områden som inspektionen granskade i den tidigare modellen, exempelvis konfessionella inslag, har därför valts bort. Enligt 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) ska utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med en offentlig huvudman vara icke-konfessionell. Utskottet anser att det finns skäl att införa ett undantag från denna bestämmelse. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ta fram ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen och tillkännager detta för regeringen. Innebörden av undantaget ska vara att konfessionella inslag med tonvikt på den gemensamma samvaron ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. Det ska vara möjligt att använda kyrkor eller andra religiösa lokaler för ändamålet. Deltagandet i sådana delar av utbildningen som innehåller konfessionella inslag ska vara frivilligt. Vid regeringens utformande av undantagsbestämmelsen görs nödvändiga överväganden och avgränsningar. Utskottet anser att regeringen bör lämna ett sådant förslag till . När det gäller frågan om angivande av tidsgränser i tillkännagivanden till regeringen hänvisar utskottet till vad utskottet ovan uttalar i sitt ställningstagande när det gäller ett tillkännagivande om en tioårig grundskola. Med det anförda tillstyrker utskottet delvis motionerna 2014/15:2839 (M, FP, C, KD) yrkande 44, 2014/15:2999 (M, FP, C, KD) och 2015/16:2878 (KD) yrkande 39. Utskottet finner inga skäl att tillstyrka yrkanden om skyldighet att ordna traditionella skolavslutningar och om riktlinjer för skolavslutningar och avstyrker motionerna 2014/15:2385 (KD), 2014/15:2744 (SD) yrkande 23 och 2015/16:1847 (SD) yrkande 32. Lärare och övrig personal Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om karriärtjänster, Lärarlönelyftet och minskad administration för lärare. Jämför reservationerna 22 (M) och 23 (C). I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 3 framför motionärerna att den karriärtjänstreform som tidigare införts i skolan inte omfattade förskolan. Enligt motionärerna bör därför utreda möjligheterna att inrätta förstelärare i förskolan. Även i kommittémotion 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att ska utreda möjligheterna att inrätta förstelärare i förskolan. Genom att utveckla och fördjupa förstelärarreformen till att även omfatta förskollärare kan, menar motionärerna, statusen för yrket höjas och fler lockas till förskolläraryrket. Förstelärare i förskolan innebär också enligt motionärerna bättre möjligheter till karriärutveckling. I motion 2015/16:1584 av (MP) yrkande 1 anför motionären att regeringen ska se över ett inrättande av förstelärare med tydligt ansvar för skolans demokratiuppdrag med särskilt fokus på normkritiska värden. Med en till typ av förstelärare skapas extra resurser att arbeta med värderingsarbetet på skolan, menar motionären. I yrkande 2 framför motionären att försteläraruppdraget med ansvar för skolans demokratiuppdrag ska omfattas av dagens statliga finansiering av förstelärare. I motion 2015/16:1108 av (FP) yrkande 2 anför motionären att satsningarna på ökade lärarlöner bör riktas mot lärare i Ung Företagsamhet (UF) så att skickliga och kompetenta lärare med entreprenörskapsfokus kan föra vidare sina erfarenheter till nästa generation. Minskad administration för lärare I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 7 framför motionärerna att administrationen för lärare och skolledare bör minska. Motionärerna menar att dokumentation som inte leder till en ökning av elevens lärande ska tas bort så att lärarna kan fokusera på undervisningen. I motion 2015/16:473 av och (båda S) anför motionärerna att förskollärare, lärare, fritidspedagoger, studie- och yrkesvägledare och skolledare begränsas i sitt huvuduppdrag – att jobba med barns och ungas lärande och utveckling – av administration, detaljreglering, ekonomiska ersättningsmodeller och extern kontroll. Motionärerna framför att man bör se över möjligheten att minska skolornas administration samt visa tillit till och öka professionernas självständighet så att deras kompetens tas till vara. Bakgrund och gällande rätt finns det i 2 kap. 22 § skollagen (2010:800) dels ett s.k. målsättningsstadgande om att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare, dels en upplysningsbestämmelse om att regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera dessa att inrätta karriärstegen förstelärare och lektor (prop. 2012/13:36, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Karriärtjänstreformen beräknas enligt regeringen vara fullt utbyggd och då omfatta 1 700 förstelärare (prop. 2015/16:100 s. 46 f.). Förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare innehåller bestämmelser om statsbidrag till huvudmän som i undervisningen använder särskilt yrkesskickliga lärare. Syftet med statsbidraget är att stimulera skolhuvudmännen att inrätta karriärstegen förstelärare och lektor med därtill kopplad lönehöjning på i genomsnitt respektive per lärare och månad. Statsbidraget administreras av . I 3 § i den aktuella förordningen framgår vad som krävs för att en lärare ska kunna utses till förstelärare av en huvudman. Med förstelärare avses i förordningen legitimerade lärare som har erfarenhet av undervisning inom skolväsendet och som har visat särskilt god förmåga att förbättra elevernas studieresultat, visat starkt intresse för att utveckla undervisningen samt i övrigt bedöms som särskilt kvalificerade för undervisning. Innehållet i förstelärarnas uppdrag utformas av skolhuvudmännen. De olika kategorier av lärare som avses är legitimerade lärare i förskoleklassen, grund- och gymnasieskolan. Lärare i övriga skolformer ska hänföras till någon av kategorierna i första stycket med beaktande av deras grundläggande lärarexamen (9 §). Regeringen framförde i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 171) att den avser att noggrant följa det fortsatta genomförandet av systemet med karriärtjänster och vid behov föreslå och genomföra åtgärder för att säkerställa att lärare med karriärtjänster har tydliga och goda förutsättningar för uppdraget att utveckla och förbättra undervisningens kvalitet. gav regeringen i uppdrag att följa upp och analysera hur reformen om inrättandet av karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare genomförts och fungerar (U2014/4127/S). En första delrapport av uppdraget redovisades . Av rapporten framgår att karriärstegsreformen uppvisar ett brett deltagande. Undantaget är små enskilda huvudmän som av olika skäl i lägre utsträckning har deltagit i reformen. lämnade Statskontoret en andra delrapport om lärarkårens syn på karriärstegsreformen. Statskontorets huvudslutsats var att genomförandet av reformen endast till viss del har skapat förutsättningar för att nå målet om ett attraktivare läraryrke och bättre skolresultat. Bland rapportens slutsatser kan särskilt nämnas att många lärare är negativa till hur karriärstegsreformen utformats och genomförts och att många lärare upplever att det är otydligt hur karriärtjänsterna tillsätts. Det råder också en viss osäkerhet om vad uppdraget som förstelärare och lektor innebär, även för de lärare som har sådana tjänster, och vad övriga lärare kan förvänta sig av de lärare som har karriärtjänsterna. Statskontoret ska slutredovisa uppdraget om inrättandet av karriärstegsreformen för särskilt yrkesskickliga lärare . Regeringen har även beslutat om en förordning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för uppdrag om Samverkan för bästa skola eller för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever kan få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Statsbidrag ska även kunna lämnas för insatser för särskilt yrkesskickliga personer i ledande befattning. Om de tillgängliga medlen räcker ska även huvudmän som inte har ingått särskilda överenskommelser men som har särskilt svåra förutsättningar kunna få statsbidraget. Regeringen aviserar att den avser att avsätta på extra karriärtjänster i skolor som har särskilt stora utmaningar, varav enligt den nu beslutade förordningen. En förutsättning för att ta del av statsbidraget ska bl.a. vara att huvudmännen först har ansökt om högsta möjliga statsbidrag enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordningen träder i kraft (pressmeddelande, , ). I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 160) aviserade regeringen en nationell samling för läraryrket. Initiativet syftar till att göra yrket mer attraktivt och omfattar bl.a. insatser för högre löner, minskat administrativt arbete, kompetensutvecklingsinsatser samt bättre karriär- och utvecklingsmöjligheter i yrket. Enligt budgetpropositionen ser regeringen investeringar i höjda lärarlöner som en nödvändig åtgärd för att öka läraryrkets attraktivitet. Enligt och riskerar det att saknas 65 000 lärare 2025 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 169). En investering i högre löner för lärare rekommenderas även av och utveckling () som en åtgärd för att vända utvecklingen i den svenska skolan (Improving Schools in : An Perspective 2015). Lärarlönelyftet innebär att medel tillförs för höjda löner till vissa lärare i syfte att premiera skicklighet och utveckling i yrket. Reformen, som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100), utgör en central del av den nationella samlingen för läraryrket. Modellen för detta lärarlönelyft togs fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer: Kommuner och Landsting, , , och . Genom Lärarlönelyftet föreslog regeringen att det investeras på årsbasis i höjda lärarlöner för att öka läraryrkets attraktionskraft och därigenom resultaten i skolan (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Lärarlönelyftet ska bidra till en långsiktig löneförhöjning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. Det genomsnittliga lönepåslaget uppgår till och lärare. Reformen bygger på att skolhuvudmännen lokalt fattar beslut om lönehöjningar (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 169 f.). Villkoren för att skolhuvudmännen ska få ta del av medel för höjda lärarlöner anges i förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. I förordningens 2 § framgår att syftet med statsbidraget är att ge särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger högre lön för att därigenom bidra till en ökad kvalitet i undervisningen, till förbättrade kunskapsresultat och till verksamhetens utveckling i övrigt. Införandet av Lärarlönelyftet förbereds av och skolhuvudmännen. ska meddela föreskrifter i enlighet med 28 § förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare (2013:147). kommer skolhuvudmännen att kunna rekvirera medel från . för läraryrket omfattar bl.a. insatser för att minska lärares och rektorers administrativa arbete. Under /14 biföll två propositioner som innehöll förslag om ändringar i skollagen (2010:800) i syfte att förenkla lärarnas administrativa arbete. Dessa förändringar innehöll bl.a. att mer tid frigjordes för undervisning genom minskade krav på dokumentation i skolan (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19) samt att reglerna om stöd och särskilt stöd förtydligades och lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation förenklades (prop. 2013/14:160, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). har i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor inom och motsvarande skolformer samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (U2015/03844/S). De nationella skolutvecklingsprogrammen syftar till att möta huvudmäns och skolors olika förutsättningar och behov genom att erbjuder en variation av insatser inom olika områden. Enligt uppdraget ska bl.a. ta fram förslag till nödvändiga kompetensutvecklingsinsatser och insatser för en effektivare administration i syfte att minska lärares och rektorers administrativa arbete. I enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen i budgetpropositionen att skulle avsättas för detta ändamål (prop. 2015/16:1 utg.omr. fick även i uppdrag att lämna förslag på nationella it-strategier med syfte att bidra till en ökad måluppfyllelse och likvärdighet (U2015/04666/S). Enligt uppdraget skulle föreslå it-strategier för hela skolväsendet, bl.a. om användningen av it som verktyg för skolutveckling och effektiv administration, för lärare i deras planering och för att följa elevernas kunskapsutveckling. I budgetpropositionen avsatte regeringen för ändamålet, vilket finansieras inom ramen för satsningen Nationella skolutvecklingsprogram. redovisade den del av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S) som bl.a. avser insatser för en effektivare administration med syfte att minska lärares och rektorers administrativa arbete (dnr 2015:899). lyfte här fram att skolans personal har behov dels av kompetensutveckling i hanteringen av tekniska hjälpmedel, dels av digitalisering av bedömningsstöd för att effektivisera arbetet med resultatuppföljning. De administrativa system som används inom skolområdet behöver också utvecklas för att underlätta och effektivisera lärares administrativa arbete. Den del av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram som avser digitala lösningar för att underlätta och effektivisera administrationen redovisades i samband med de förslag till nationella it-strategier (U2015/04666/S) som lämnade till regeringen (dnr 2015:01153 och 2015:00067). föreslår i denna del effektivisering av skoladministrativa system och nya digitala lösningar för att effektivisera lärares administrativa uppgifter. Enligt finns ett stort behov av kompetensutveckling inom digitaliseringsområdet på alla nivåer inom skolan. Arbetet med att ta fram insatser för rektorer, lärare och personal i förskolan har påbörjats. Förslagen om en nationell it-strategi innehåller insatser som syftar till att alla elever och all personal ska utveckla den digitala kompetens som de behöver. Inom ramen för strategin föreslås kompetensutveckling, insatser för en likvärdig tillgång till digitala verktyg och insatser för att bättre utnyttja digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. De delar i uppdraget om it-strategi som rör gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna ska redovisa . En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen som gäller 2016 och 2017 ska lämnas . Andra aspekter av uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram och en nationell it-strategi behandlas vidare under avsnitten Fortbildning, Digitalt lärande och Barn och elever med ett annat modersmål än svenska. Utredningen om nationella prov, vars uppdrag var att föreslå ett effektivare och tillförlitligare nationellt sammanhållet system för bedömning, uppföljning och utvärdering av elevers kunskaper med minskad administrativ börda för lärare (dir. 2015:36), redovisade sitt uppdrag till regeringen. Utredaren föreslog ett tredelat nationellt system för kunskapsbedömning bestående av nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. Utredaren bedömer att datoriserade prov kan innebära minskad administration för lärare eftersom proven distribueras och bedöms digitalt. Vidare föreslog utredaren att vissa nationella prov ska ersättas av frivilliga bedömningsstöd, vilket bedöms minska lärarnas administrativa börda. Det system med karriärtjänster som ger lärare möjlighet till utveckling och höjda löner har genomförts med brett politiskt stöd. Utskottet kan konstatera att regeringen har för avsikt att löpande följa upp och kvalitetssäkra det fortsatta genomförandet av karriärtjänstreformen och vid behov föreslå och genomföra åtgärder för att säkerställa att lärare med karriärtjänster har tydliga och goda förutsättningar för uppdraget samt för att utveckla och förbättra undervisningens kvalitet. I detta sammanhang välkomnar utskottet den nya förordning som väntas träda i kraft och som innebär att skolhuvudmän som gör särskilda insatser – bl.a. inom ramen för Samverkan för bästa skola eller för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever – kan få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg. Utskottet ser även fram emot den slutrapport i uppdraget om inrättandet av karriärstegsreformen för särskilt yrkesskickliga lärare som Statskontoret ska redovisa . Utskottet kan konstatera att regeringen har tagit ett flertal initiativ inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket. Här kan bl.a. nämnas Lärarlönelyftet och uppdraget till att genomföra nationella skolutvecklingsprogram, vilket även omfattar insatser för minskad administration. Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket och värdesätter de samtal som regeringen för med de centrala arbetsgivarorganisationerna och lärarnas fackliga organisationer. När det gäller Lärarlönelyftet vill utskottet även framhålla att reformen bygger på att det är huvudmännen som dels i enlighet med rådande ansvarsfördelning mellan staten och huvudmännen, dels utifrån de kriterier som anges i den aktuella statsbidragsförordningen (2016:100) har arbetsgivaransvar och därmed lokalt beslutar om lönehöjningar. Även när det gäller karriärtjänster är det huvudmännen som bedömer om sådana tjänster ska inrättas i enlighet med de förutsättningar och kriterier som framgår av förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. När det gäller minskad administration för lärare och skolledare vill utskottet hänvisa till det pågående arbetet på området, exempelvis uppdrag inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen och förslagen till en nationell it-strategi, vilka fortlöper fram . Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:473 (S), 2015/16:1108 (FP) yrkande 2, 2015/16:1584 (MP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2399 (C) yrkande 7, 2015/16:2774 (M) yrkande 3 och 2015/16:3073 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behörighet för lärare. Jämför reservation 24 (V). I motion 2015/16:2727 av (M) yrkande 1 framför motionären att regeringen bör göra det enklare för yrkeslärare att utöka sin behörighet i fler yrkesämnen än det ämne eller de ämnen som examen är avsedd för. I yrkande 2 anför motionären att man bör se över hur fler yrkeslärare kan bredda sin behörighet för att stärka yrket och skapa fler karriärvägar. I partimotion 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 5 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag om förenklade och förändrade behörighetsregler för att öka tillgången till lärare som är behöriga att ge särskilt stöd. Motionärerna framför att det finns möjlighet att relativt snabbt få fram fler behöriga speciallärare, bl.a. genom att förenkla vägen till behörighet för de som redan har utbildning eller erfarenhet inom det specialpedagogiska området. Även behörighetsreglerna behöver förändras, menar motionärerna, så att både utbildningen till speciallärare och utbildningen till specialpedagog leder till behörighet att ge särskilt stöd. Motionärerna menar att utbildningarna är snarlika till innehållet och har samma längd och komplexitet, varför det är orimligt att de behandlas så olika när det gäller behörighet och legitimation. Bakgrund och gällande rätt har tidigare genom ändringar i skollagen (2010:800) beslutat att från införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Regleringen i skollagen kompletteras av bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen) och av föreskrifter från , som är den myndighet som utfärdar legitimationen. Enligt huvudregeln i 2 kap. 13 § skollagen får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skolväsendet. Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). Det är endast lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen enligt behörighetsförordningen som efter ansökan kan beviljas legitimation av (2 kap. 16 § skollagen).