bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Stödet till personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck har förbättrats under det senaste årtiondet, men mer behöver göras för att samhället med kraft ska kunna ingripa mot dessa brott. Utskottet anser att det behövs ytterligare åtgärder för att kartlägga omfattningen av hedersrelaterad brottslighet och hur utvecklingen ser ut . Tillförlitlig statistik är av största betydelse i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet vill emellertid betona vikten av att detta sker skyndsamt eftersom frågan är av stor vikt. Regeringen bör därför kartlägga omfattningen av det hedersrelaterade våldet och hur utvecklingen ser ut . Kartläggningen bör genomföras med de åtgärder som är mest ändamålsenliga för detta, t.ex. ett forskningsuppdrag eller en översyn av brottskodsystemet. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3237 (M, C, L, KD) yrkande 4. Det är av stor vikt för att samhället ska fungera väl att polis, räddningstjänst och ambulanspersonal kan utföra sina uppdrag utan att behöva utsättas för våld, hot och trakasserier. Utskottet noterar att Brå har studerat polisers utsatthet för brott i sin kunskapssammanställning Hot och våld (Rapport 2015:12) samt i studien påverkan mot myndighetspersoner (Rapport 2016:13). Utskottet ser inte anledning att vidta någon åtgärd i fråga om kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal. Därför föreslår utskottet att motion 2016/17:3388 (M) yrkande 15 ska avslås. Enligt Brå är äldre ofta rädda för att utsättas för brott, trots att brottsstatistik visar att de löper en relativt liten risk att drabbas. Utskottet tar detta på allvar och anser att brott mot äldre och andra mer utsatta personer är särskilt allvarliga. Det finns kriminella individer och ligor som riktar in sig på att begå brott mot just äldre. Brott mot äldre personer sker oftast i form av stölder, men även bedrägerier förekommer. Gemensamt för brott som begås mot äldre är utnyttjande av människor som kan ha svårare att värja sig. Det är ofta skrupelfritt, kränkande och oacceptabelt. ger kriminalstatistiken inte en fullgod bild av brott mot äldre. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) kartlägger endast den upplevda tryggheten upp till . Men medborgare som är är en aktiv del av befolkningen vars trygghet och oro för brott givetvis också måste tas på allvar. Sådan kunskap behövs för det brottsförebyggande arbetet, rättsväsendets insatser och prioriteringar samt för brottsofferstödet. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att få en bättre statistik om brott mot äldre. Man bör därvid överväga om åldersspannet i NTU ska justeras eller om en särskild nationell trygghetsundersökning för äldre behövs för att få en tydligare bild av äldres utsatthet för brott och upplevd trygghet. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3228 (M) yrkande 4. Utskottet ställer sig inte bakom förslaget i motion 2016/17:2319 (SD) om att Kriminalvården bör tillåtas föra och även ges i uppdrag att föra statistik även inom gruppen svenska medborgare. Motionen bör avslås. Utskottet anser inte heller att det finns anledning för Brå att föra statistik över nationalitet på gärningsmän och föreslår därför att avslår motionsyrkandena om detta. Höjning av avgiften till Brottsofferfonden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om höjning av avgiften till Brottsofferfonden. Regeringen anförde i samband med inrättandet att en brottsofferfond på ett mycket påtagligt sätt skulle lyfta fram brottsoffren och tydligt markera att statsmakterna står på brottsoffrens sida (prop. 1993/94:143 s. 20). Fonden finansieras genom avgifter från personer som har dömts för ett eller flera brott där fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, alternativt har godtagit ett strafföreläggande enligt motsvarande förutsättningar. Vidare betalar personer som har dömts till fängelse, men som verkställer straffet utan-för anstalt genom intensivövervakning med elektronisk kontroll (fotboja), avgift till fonden. Dessutom tillförs fonden även ett marginellt tillskott genom donationer från enskilda givare och ränteintäkter. Brottsofferfondens medel ska, enligt de föreskrifter som regeringen be-stämmer, användas för verksamhet som gagnar brottsoffer. Bidrag från fonden får lämnas för att stödja forskning, utbildning, information och utvecklings-verksamhet. Bidrag får även lämnas till ideella organisationer i form av verk-samhetsstöd. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att avgiften till Brottsofferfonden skulle höjas från till . Vidare föreslog regeringen att avgiften för den som verkställer ett fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll skulle höjas från per dag som verkställigheten ska pågå, dock högst för hela verkställighetsperioden, till per dag som verkställigheten ska pågå, dock högst för hela verkställighetsperioden. antog regeringens förslag (bet. 2014/15:JuU1, rskr. 2014/15:77). Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen anger (s. 43) att Brottsofferfonden har stor betydelse för finansieringen av ideella organisationers brottsofferarbete och viktimologisk forskning. Bidragen från Brottsofferfonden når många olika verksamheter som gagnar brottsoffer, och regeringen bedömer att målen för Brottsofferfonden har uppnåtts. Däremot ser regeringen behov av att Brottsofferfonden i större utsträckning tillvaratar den utvecklingspotential som finns i rollen som informations- och för brottsofferfrågor. I motion 2016/17:2849 efterfrågar (KD) en höjning av avgiften till Brottsofferfonden. Motionären betonar Brottsofferfondens viktiga arbete och anger att avgiften till Brottsofferfonden bör höjas till . Brottsofferfonden har stor betydelse såväl för finansieringen av ideella organisationers verksamhet i fråga om brottsutsatta och vittnen som för forskning inom området. Regeringen förslog i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4) en höjning av avgiften från till . Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag (bet. 2015/16:JuU1). Utskottet framhöll att höjningen av avgifterna var en tydlig markering mot allvarligare former av brottslighet och innebär att brottsoffrens ställning stärks och angav att de föreslagna avgifterna var väl avvägda. Med hänvisning till den beslutade höjningen ser utskottet ingen anledning att föreslå något tillkännagivande med anledning av motion 2016/17:2849. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder mot bedrägeribrott och tillkännager detta för regeringen. avslår ett flertal motioner om bemötandefrågor och andra kompetenshöjande åtgärder inom rättsväsendets myndigheter. Jämför reservationerna 26 (KD), 27 (S, MP, V), 28 (M, C,V), 29 (KD), 30 (SD), 31 (KD), 32 (M, C), 33 (M, C, L, KD), 34 (L), 35 (M), 36 (M, KD), 37 (M, C, L KD) 38 (M), 39 (C), 40 (V). Regeringen anför (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 13) att målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Regeringen anför vidare (s. 17) att rättsväsendets förutsättningar att hantera och klara upp de anmälda brotten i stor utsträckning är beroende av vilken typ av brott som anmäls. För att kunna tolka utredningsresultatet krävs därför kunskap om de anmälda brottens karaktär och sammansättning. Att brotten i allt större utsträckning begås med hjälp av internet och över landsgränser kan också ha haft betydelse eftersom kraven på tekniska bevis och internationellt samarbete ökar. För att få mer kunskap om sådana förändringar och hur de påverkar förutsättningarna för rättsväsendet har regeringen gett Brå i uppdrag att studera den anmälda brottslighetens karaktär . Regeringen konstaterar (s. 28) att brottsligheten drar nytta av globalisering, fri rörlighet och digitalisering. Satsningar mot internationella brottsnätverk och organiserad brottslighet bidrar till att öka myndigheternas kompetens, skapa kontakter och bygga upp informationsflöden. För att bygga upp förmågan att fånga upp ärenden med internationella kopplingar, tillvarata internationell information och förbättra samordningen inom hela organisationen har börjat skapa internationella operativa funktioner i polisregionerna. Myndigheten har också utsett en särskild koordineringsfunktion för det myndighetsgemensamma arbetet inom ramen för EU:s policycykel mot internationell och organiserad brottslighet. Informationsutbytet inom EU fortsatte att utvecklas . Inom ramen för Prümsamarbetet har anslutits till det automatiserade fingeravtrycksutbytet. DNA-utbyte sker med över hälften av de anslutna medlemsstaterna. Detta bidrar till att identifiera och lagföra gärningsmän och kartlägga internationell brottslighet. Möjligheten att göra förfrågningar till fordonsregister inom EU omfattar nu samtliga 19 anslutna medlemsstater och gör det lättare för polisen att utföra kontroller av utländska fordon. Åklagarväsendets operativa samarbete med andra länder är ett frekvent inslag i arbetet, och myndigheternas internationella engagemang var , genom egna initiativ från myndigheterna, betydande. Myndigheterna har bidragit till utvecklingen av det rättsliga samarbetet inom EU, inklusive till enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) där ärendena ökade och blev mer komplexa (s. 28). Rättsväsendets myndigheter bedriver ett aktivt kompetensutvecklings- och kompetensförsörjningsarbete. För att behålla och öka kompetensen hos de anställda inom rättsväsendet har myndigheterna genomfört ett flertal utbildningar. Myndigheterna har också genomfört olika chefsutvecklings- och chefsförsörjningsprogram för att stärka ledarskapet och möta kommande behov av framtida chefer. Flera av rättsväsendets myndigheter bedriver även ett aktivt värdegrundsarbete (s. 39). Regeringen anför (s. 44) att rättsväsendets arbete, liksom lagstiftningen, löpande måste anpassas efter förändrade samhällsförutsättningar. För regeringen är det centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det öppna, demokratiska och rättssäkra samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och att myndigheterna arbetar aktivt med dessa frågor. Det är dock angeläget att arbetet med att utveckla den strategiska kompetensförsörjningen fortsätter för att kunna möta framtida utmaningar och behov. Det är därför positivt att myndigheterna arbetar aktivt med chefsutvecklingsprogram och olika kompetenshöjande åtgärder för de anställda. Detta skapar förutsättningar för myndigheternas verksamhetsutveckling (s. 44). Samhällets brottsförebyggande arbete behöver utvecklas. För att skapa likvärdiga förutsättningar för att bedriva ett kunskapsbaserat och effektivt brottsförebyggande arbete över hela landet har regeringen därför tagit initiativ till en nationell brottsförebyggande satsning. Denna satsning består av flera delar, där den förstärkning som Brå fick genom budgetpropositionen för att skapa en nationell stöd- och samordningsfunktion är en av grundpelarna. Regeringen avser även att tillsätta en nationell samordnare som ska fungera som ett stöd och en länk mellan de aktörer i samhället som på olika sätt kan bidra till att förebygga brott (s. 47). Regeringen anför (s. 45) att har utvecklingen i omvärlden på ett tydligt sätt ändrat förutsättningarna för polisens planering av sin verksamhet. Det stora antalet asylsökande saknar motstycke i modern tid, och situationen har medfört en ökad arbetsbelastning för inom en rad olika verksamhetsområden. har verksamheten präglats av ombildningen till en nationell polismyndighet, som inledde sin verksamhet . Eftersom migrationen till EU är fortsatt hög kommer höga krav att ställas på gränspolisens verksamhet, t.ex. verkställighet av av- och utvisningsbeslut samt arbete vid gränskontroller. behöver ha en bra gränspolisiär kompetens både för att utföra verksamhet nationellt och för att bidra i gemensamma EU-operationer (s. 46). Det finns ett behov av att frigöra mer polisiära resurser till sådana uppgifter som kräver polisiär kompetens. För att bidra till den utvecklingen arbetar regeringen med frågan om att renodla polisverksamheten och föreslår i denna budgetproposition att medel omfördelas till Kriminalvården för att den myndigheten i större utsträckning ska utföra transporter som annars skulle ha utförts av . pågår dessutom beredning av ytterligare förslag med samma syfte, bl.a. möjligheten att flytta vissa uppgifter enligt djurskyddslagen och lagen om tillsyn över hundar och katter till någon annan aktör än (s. 45). I budgetpropositionen konstateras att det är angeläget att prioriterar brottsutredningsverksamheten så att fler brott kan upp. Det är också centralt att säkerställer en hög kompetens hos sina förundersökningsledare och brottsutredare. behöver även fortsätta att utveckla sin förmåga att använda de verktyg som finns för internationellt samarbete och informationsutbyte. Det ständigt ökande inflödet av bedrägeribrott ställer rättsväsendet inför stora utmaningar. För att förhindra och försvåra möjligheterna att begå bedrägeribrott krävs åtgärder, och regeringen kommer därför att återkomma med initiativ på området (s. 41). redovisade ett regeringsuppdrag om att utveckla arbetet mot hatbrott. Myndigheten aviserade en ambitionshöjning på området, och en målsättning är att uppklaringen och lagföringen av hatbrott ska öka och att medarbetarna ska få en större kunskap om och förståelse för hatbrottsproblematiken. Satsningen omfattar även ett mer utvecklat brottsförebyggande arbete, främst genom en utökad kontakt och dialog med grupper som är utsatta för hatbrott. har även bedrivit ett utvecklingsarbete för att förstärka sin förmåga att bekämpa brott som hotar grundläggande fri- och rättigheter. Arbetet kommer att följas upp av regeringen . Även vid har handläggningen av hatbrott varit ett prioriterat område, och myndigheten har bl.a. genomfört en granskning av hatbrottsärenden samt påbörjat en översyn av hatbrottsriktlinjerna. För att förbättra arbetet med att återta brottsvinster har , , , , och fortsatt sitt samarbete i enlighet med den gemensamma strategi och handlingsplan som tagits fram. Utgångspunkten för arbetet är att den myndighet som har bäst förutsättningar att åstadkomma önskat resultat ska agera (s. 27 f.). Kriminalvården fortsatte sitt påbörjade arbete med att vidta en rad åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. har t.ex. myndigheten en ny organisation som bl.a. innebär att kärnverksamheten leds av nationella chefer som är direkt underställda generaldirektören. En ny styr- och uppföljningsmodell har utvecklats och delvis genomförts. Myndigheten utvecklade även arbetet med egenkontroll och förberett inrättandet av en ny tillsynssektion (s. 32). Regeringens mål är att skadeverkningarna av brott ska minska och att verksamheten till stöd för brottsoffer bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. Den som drabbats av brott ska få adekvat information och ett gott bemötande från rättsväsendets myndigheter. För att kunna bedöma måluppfyllelsen inom området följer regeringen bl.a. de åtgärder som myndigheterna vidtagit för att förbättra bemötandet av och informationen till brottsutsatta (s. 34). Många av de anställda inom rättsväsendets myndigheter kommer på ett eller annat sätt i kontakt med personer som har drabbats av brott. Myndigheterna och deras personal behöver därför kunna bemöta brottsdrabbade på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och vid behov hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer, t.ex. med den kommunala eller det civila samhällets organisationer. Inte minst är det viktigt att polisen informerar om brottsutsattas möjlighet att få stöd och hjälp från brottsofferstödjande organisationer. Det har tagits många initiativ såväl inom rättsväsendet som inom andra politikområden för att vidareutveckla och förbättra stödet till dem som drabbas av brott, inte minst våldsutsatta kvinnor och barn (s. 34 f.). När det gäller polisens bemötande av brottsoffer anför regeringen (s. 36) att ombildningen av polisen till en myndighet har medfört en förändrad organisering även av polisens brottsofferarbete. I stället för att respektive polismyndighet har sin egen organisation för brottsofferarbete och person-säkerhet bygger myndigheten nu upp en verksamhet på tre olika nivåer över hela landet. En nationell, en regional och en lokal nivå. Syftet är att förbättra möjligheterna att styra verksamheten och göra den mer enhetlig. Myndigheten har också lagt ihop brottsofferarbetet med personsäkerhetsskyddet, vilket innebär att man tar ett helhetsgrepp om alla brottsoffer. Brottsofferperspektivet är en viktig aspekt i tillsyns- och metodutvecklingsarbete. Myndigheten arbetar brett mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld samt fridskränkningsbrott. Inom ramen för plan för jämställdhetsintegrering är bemötandefrågor ett av flera fokusområden. I det arbetet ingår bl.a. att förtydliga jämställdhetsperspektivet i handboken för bemötande av brottsoffer (s. 36). Nationella trygghetsundersökningen (NTU) visar att brottsutsatta ofta är nöjda med sina kontakter med rättsväsendet men att det fortfarande finns utrymme för förbättringar. Skillnaderna mellan brottsutsatta kvinnors och mäns erfarenheter av rättsväsendet måste beaktas, och mer finns att göra när det gäller exempelvis polisens information och effektivitet. Även domstolarnas, och arbete med bemötandefrågor och information till brottsoffer behöver utvecklas vidare (s. 42). Ett antal motioner lyfter fram åtgärder för att öka kompetensen på olika områden inom rättsväsendets myndigheter. Även frågor om att öka kompetensen hos olika företrädare för myndigheterna lyfts fram, liksom frågor om att myndigheterna och deras företrädare bättre ska kunna bemöta och lämna information till dem som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna. I motion 2016/17:897 av m.fl. (S) begärs att regeringen ska överväga konkreta åtgärder, t.ex. kompetensförstärkning hos polis och åklagare, för att bättre bekämpa hot och kränkningar på nätet. I motion 2016/17:2857 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att åtgärder vidtas för att rättsväsendets it-kunskaper ska förbättras. Motionärerna anför att detta är nödvändigt för att utreda och lagföra brott som begås genom kränkningar på internet. I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 42 begärs att insatser ska göras för att höja kunskapen i hela rättssystemet om den it-relaterade brottsligheten. I samma motion, yrkande 44, begärs att man ska presentera en samlad strategi mot it-brott. I motion 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att regeringen ska tillsätta en utredning som identifierar vilka nationella utvecklingsbehov som finns inom polisen på it-området samt föreslå strategiska åtgärder för att utveckla och säkerställa kompetensförsörjningen inom verksamheten. I samma motion, yrkande 5, begärs att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla och förankra nationella arbetssätt och metodstöd för utredning av it-relaterade brott samt se över strukturen för brottssamordning och samverkan mellan polisregionerna. I motion 2016/17:2857 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 4 begärs att polisens och åklagarens kunskaper om brott mot personuppgiftslagen (PUL) ska bli bättre, så att det finns en reell risk att upptäckas och fällas för den som gör sig skyldig till sådan brottslighet. I motion 2016/17:3235 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 begärs att polisen ska stärka och bredda sin kompetens på flera områden för att säkerställa en mer effektiv brottsutredningskapacitet när det gäller bedrägeribrott, inte minst mot äldre personer. Motionärerna hänvisar till en rapport från Brå, Bedrägeribrottsligheten i , Kartläggning och åtgärdsförslag (Rapport 2016:9), som visar på att det råder en obalans mellan brottsvolymen och de tillgängliga utredningsresurserna. I samma motion, yrkande 3, begärs att en utredning ska tillsättas för att nå en ökad samordning och information mellan myndigheter i arbetet mot id-intrång. Det är viktigt att myndigheterna arbetar utifrån ett helhetsperspektiv. I motion 2016/17:172 av och (båda SD) begärs att man ska inrätta en nationell djurskyddspolis. Samma förslag framförs även i motionerna 2016/17:2452 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:3300 av m.fl. (SD) yrkande 5. I motion 2016/17:1344 av (SD) yrkande 2 begärs att det i hela landet ska finnas djurpolis som hanterar orosanmälningar och andra brott mot djur. I motion 2016/17:2452 av (SD) yrkande 3 begärs att djurskyddspolisen ska samordnas centralt för att effektivisera arbetet och ska ansvara för vidare utbildning inom djurskyddsområdet. I motion 2016/17:1018 av (M) begärs att djurskyddspoliser även i fortsättningen ska finnas i polisens nya organisation och att brott som djurplågeri ska hanteras korrekt och lika över landet. I motion 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs att ett kunskapslyft ska göras när det gäller de professioner som kommer i kontakt med unga brottsoffer. I motion 2016/17:3230 av m.fl. (M) yrkande 8 betonas vikten av att polisen ska ge en tydlig återkoppling till målsäganden om ärendens hantering. Motionärerna anför att polisen har en viss skyldighet att bistå med information till målsäganden men att man ser ett behov av att ytterligare förbättra informationen och ge tydligare återkoppling om vad som händer med utredningen. Även i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 12 betonas vikten av en av noggrannare uppföljning och återkoppling till brottsoffer efter brottsanmälan. I motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs att man ska säkerställa att polisen har acceptabla svarstider när allmänheten söker kontakt med myndigheten. I motion 2016/17:2997 av (M) yrkande 5 begärs att polisen efter genomförd kvalitetsprövning ska kunna leva upp till en kontaktgaranti. Motionären anför att oavsett var i landet man bor ska man inom rimlig tid kunna få kontakt med polisen. I partimotion 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att den som i utredningar eller rättsprocesser hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för detta. Motionärerna anför att för att rättsväsendet ska kunna leva upp till bör barn erbjudas stöd av personer som har särskild kompetens för att arbeta med barn i exempelvis rättsprocesser eller utredningar. Våld i samkönade relationer I motion 2016/17:954 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs att fler inom rättsväsendet ska få utbildning om våld i samkönade relationer. I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 39 begärs att man ska öka kunskapen om hatbrott och förbättra förmågan att beivra sådan brottslighet. I motion 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att man ska höja rättsväsendets kunskaper om hatbrott kopplade till sexuell läggning och könsidentitet samt förbättra rättsväsendets förmåga att beivra sådana brott. I motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs att man ska se över polisens samlade trafikövervakande arbete för att tillgodose en god och säker trafikmiljö. I samma motion yrkande 21 begärs att man ska se till att polisen har en fullgod kompetens för att kunna upprätthålla det trafikövervakande arbetet för tung trafik. I motion 2016/17:3236 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6 begärs att polisen ska ha tillgång till den expertkompetens som behövs för att kunna utreda miljöbrottslighet.