bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Den forskningsinfrastruktur som byggs upp i ska nyttjas på ett tillväxtfrämjande och effektivt sätt som gynnar alla parter som samverkar. Befintlig forskningsinfrastruktur, t.ex. Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (Science for Life Laboratory) och röntgenljuskällan , bör därför i högre grad tillgängliggöras för forskare från näringsliv, offentlig sektor och internationellt för att uppnå en ökad utväxling på befintliga forskningsinfrastrukturer. För att öka nyttjandet av forskningsinfrastrukturer beräknar regeringen att forskningsanslag bör öka med totalt 2018 och 2019. Anslag och bemyndiganden för forskning och forskningens infrastruktur 3:1 : Forskning och forskningsinformation Regeringen föreslår att anvisar 5 till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för . Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forskningsinfrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source (ESS), efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget bör öka med 2017. Inom ramen för denna ökning föreslår regeringen en satsning om för klinisk forskning, för forskning om migration och integration samt för forskarskolor. Dessutom minskas anslaget med till följd av att satsningen till fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof-of-concept), som presenterades i budgetpropositionen , minskas . I propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) presenteras ovanstående satsningar närmare. Vidare föreslår regeringen att överförs till anslaget från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för att finansiera European Spallation Source . Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 3:3 : Förvaltning för att finansiera ökade administrativa utgifter i och med ökade satsningar inom forskning och forskningsinformation och för att inrätta ett kansli inom som ska tillhandahålla ett administrativt stöd till styrgruppen för avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (det s.k. ). Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 3:8 Kungl. för att finansiera vidareutveckling av den nationella databasen för vetenskaplig produktion, SwePub och nationellt samordningsuppdrag avseende öppen tillgång till vetenskapliga publikationer (open access). Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 3:9 för finansiering av isbrytaren . Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 3:10 Sunet för att finansiera utveckling av digital kommunikation och it-tjänster. Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för finansiering av Medelhavsinstituten. beräknar regeringen att anslaget ökar med ytterligare . Inom ramen för denna ökning beräknar regeringen en satsning om för forskning om biobanker och register, en ökning om för klinisk forskning, för forskning om antibiotikaresistens, en ökning om för forskning om migration och integration, för forskning inom området humaniora och samhällsvetenskap, för forskning om jämlika villkor, för stöd till datadriven forskning, för ökat nyttjande av forskningsinfrastrukturer och en ökning om för forskarskolor. Vidare beräknas anslaget minska med 2018 till följd av en minskning av satsningen för internationell rekrytering av framstående forskare (prop. 2014/15:1 utg.omr.16, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). beräknar regeringen att anslaget ökar med jämfört med anslagsnivån 2018. Inom ramen för denna ökning beräknar regeringen en ökning om för forskning om biobanker och register, en ökning om för klinisk forskning, en ökning om för forskning om antibiotikaresistens, en ökning om för forskning om migration och integration, en ökning om för stöd till datadriven forskning och en ökning om för ökat nyttjande av forskningsinfrastrukturer. Vidare beräknas anslaget minska med 2019 till följd av att satsningen till fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof-of-concept), som presenterades i budgetpropositionen avslutas. beräknar regeringen att anslaget minskar med jämfört med . Inom ramen för denna minskning beräknar regeringen att ytterligare anvisas för forskning om biobanker och register, ytterligare för klinisk forskning, ytterligare för forskning inom området humaniora och samhällsvetenskap, ytterligare för forskning om jämlika villkor, ytterligare för forskarskolor samt att anslaget minskar med avseende strategiska forskningsområden. I propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) presenteras även ovanstående satsningar närmare. , 2019 och 2020 beräknas anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation till 6 , 6 respektive 6 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 17 2018–2027. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att den grundforskning som finansieras av vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar för vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Vidare tillkommer de åtaganden som följer av inrättandet av konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur, European Spallation Source . Bemyndigande om bidrag till European Spallation Source (ESS) Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). Regeringen anger som skäl för sitt förslag att anläggningen 2012 projekterades att kosta för perioden –2025. andel är av den totala kostnaden, motsvarande ca priser. Vissa driftskostnader av anläggningen kommer att uppstå . Medel för detta har dock avsatts i den beräknade finansieringen för konstruktionskostnaderna. Konstruktionen av ESS påbörjades och anläggningen beräknas stå helt färdig 2025. Enligt vad som presenterades i de två senaste forskningspropositionerna (prop. 2008/09:50 och prop. 2012/13:30) anvisades , och ytterligare anvisades för att finansiera ESS. Vidare överfördes till forskningsanslag . Dessutom avsattes från anslag. I denna proposition föreslås att ytterligare överförs till för finansieringen av ESS, se vidare under Regeringens överväganden ovan. Utöver finansiering från har och läns landsting () bidragit med medel. Även strukturfondens nationella program kommer att bidra med medel till finansieringen för konstruktionen av ESS. 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer för . Anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2022. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:3 : Förvaltning för . Anslaget ökar med (3,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsavgifter. Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera ökade administrativa utgifter i och med ökade satsningar inom forskning och forskningsinformation och för att inrätta ett kansli inom , som ska tillhandahålla ett administrativt stöd till styrgruppen för avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (det s.k. ). 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet för . Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten. Anslaget får även användas för utgifter för information om rymdforskning och rymdverksamhet. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för verksamhet vid och till utgifter för ersättning till vissa samebyar samt till samefonden med anledning av verksamheten vid . Regeringen beräknar att anslaget bör öka med 2018 för rymdforskning och med ytterligare 2019 för detta ändamål. I propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) presenteras satsningen närmare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018–2034. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att en verksamhet som finansieras via anslaget för rymdforskning och rymdverksamhet vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Rymdstyrelsens förvaltningsutgifter. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer för . Anslaget får användas för utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2034. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att den verksamhet som finansieras via anslaget vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt som innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:7 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:8 Kungl. Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Kungl. Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation . Av detta avser finansiering av vidareutveckling av den nationella databasen för vetenskaplig produktion SwePub och avser nationellt samordningsuppdrag för öppen tillgång till vetenskapliga publikationer (open access). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:9 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. utgifter varierar mellan åren beroende på om större expeditioner genomförs eller inte. För att klara år med stora utgifter måste hela anslagssparandet tas i anspråk, och anslaget är beräknat utifrån dessa förutsättningar. Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera isbrytaren . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:10 Sunet för . Anslaget får användas för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av digital information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Anslaget får även användas för utgifter för grundanslutning till Sunet för de konstnärliga högskolorna, centrala statliga museer och Kungl. Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera utveckling av gemensamma lösningar inom digital kommunikation och it-tjänster. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Sunet har intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Kostnaderna beräknas uppgå till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:11 för . Anslaget ökar med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Centrala etikprövningsnämndens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den verksamhet som expertgruppen för oredlighet i forskning har ansvar för. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:12 Regionala etikprövningsnämnder för . Anslaget ökar med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för de regionala etikprövningsnämndernas förvaltningsutgifter. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Budget för avgiftsbelagd verksamhet De regionala etikprövningsnämnderna har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. Myndigheterna får inte disponera avgiftsintäkterna. 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för tull och mervärdesskatt som har betalats av . Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet. Anslaget får även användas för aktieägartillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2017 för att finansiera samarbete om utbildning av läkare och klinisk forskning samt utveckling av hälso- och sjukvården, inom ramen för det s.k. . beräknas anslaget minska med ytterligare för detta ändamål. Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera Medelhavsinstituten. Bemyndigande om kapitaltillskott knutna till universitet Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att regeringen bör bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet för att göra det möjligt att öka forskningsresultat som kommersialiseras, genom en fortsatt uppbyggnad av idébanker. Idébankerna består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även införandet av en struktur och process för att hantera sådana forskningsresultat. I kommittémotion 2016/17:2228 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en satsning på på institutsforskning via genom att dessa medel avsätts inom det nya anslaget 99:6 Kommittémotioner förslag. När det gäller satsningen inom anslaget 99:6 Kommittémotioner förslag om för en ökning av de direkta anslagen (basanslagen) till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå och en satsning på metallurgiforskning vid (jämför anslaget 2:20 ) hänvisas till redogörelsen för förslagen i avsnitt 5 Universitet och högskolor. Också i kommittémotion 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås en ökning av basanslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Även här hänvisas till redogörelsen för förslaget i avsnitt 5 Universitet och högskolor. I kommittémotion 2016/17:3453 av i m.fl. (C) i denna del föreslås en minskning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår dessutom en begränsning av pris- och löneomräkningen . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån på ytterligare tio anslag inom området Forskning. I kommittémotion 2016/17:3464 av m.fl. (L) i denna del föreslås en nedjustering av pris- och löneomräkningen . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån på fyra anslag inom området Forskning. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en 30-procentig minskning av pris- och löneomräkningen. Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivån på åtta anslag inom området Forskning. I avsnitt 5 Universitet och högskolor redogörs för förslaget i motion 2016/17:906 av och (båda S) om att vikta basanslagen för forskning och forskarutbildning till de nya universitetens och högskolornas fördel. När det gäller forskning vill utskottet inledningsvis påminna om att målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Det övergripande målet för regeringens forskningspolitik är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Utskottet noterar att regeringen ser över målet för forskningspolitiken i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) och avser att återkomma till frågan i samband med behandlingen av nämnda proposition. Utskottet är angeläget om att svensk forskning ska hålla hög kvalitet. Utskottet anser förvisso att svensk forskning håller hög kvalitet men att det finns tecken på att forskningen har tappat i konkurrenskraft i förhållande till flera jämförbara länder. Det behövs därför insatser för att säkerställa kvaliteten i svensk forskning. I sammanhanget bör särskilt vikten av långsiktig planering inom forskningspolitiken betonas. Utskottet ser därför fram emot att propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) innehåller förslag och inriktningen för forskningspolitiken för de kommande tio åren. Utskottet kommer vid sin behandling av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) att närmare utveckla sina ståndpunkter gällande förslag och inriktningen för forskningspolitiken men vill redan nu framhålla att det är angeläget att anslagen till forskning ökar så att svensk forskning kan behålla sin tätposition i världen. Utskottet kan i det sammanhanget med glädje konstatera att regeringen föreslår att de statliga anslagen för forskning ökas med totalt och beräknas öka med 2018, 2019 och 2020. Det är enligt utskottets mening ett bra vägval att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken kopplas till vissa prioriterade globala samhällsutmaningar som klimat och miljö, hälsa och livsvetenskap samt en ökad digitalisering. Utskottet anser det också vara angeläget att lärosätena skapar attraktiva karriärvägar med genomtänkta karriärsystem och bättre villkor för unga forskare. När det gäller yrkandet om en satsning på () vill utskottet anföra följande. är det gemensamma varumärket för . ingår 16 institut i . är statens ägarbolag för industriforskningsinstitut. Regeringen föreslår i budgetpropositionen för utgiftsområde 24 att regeringen bemyndigas att vidta ett antal åtgärder för att effektivisera den legala och organisatoriska strukturen kring . Någon förändring av den industriforskningsverksamhet som bedrivs inom som helhet avses dock inte ske med anledning av förslaget. Regeringen föreslår för anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel förutom sedvanlig pris- och löneomräkning i princip oförändrad anslagsnivå och beräknar ett tillskott om . Anslaget får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under (prop. 2016/17:1 utg.omr. 87–98). Med hänvisning till det anförda ser utskottet ingen anledning att bifalla yrkandet om . När det gäller de yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna kan utskottet konstatera att utskottet i avsnittet Anslag och bemyndiganden för forskning och forskningens infrastruktur ovan har redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Övriga minskningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna hänvisar utskottet till redovisningen av regeringens satsningar och reformer ovan under avsnittet Anslag och bemyndiganden för forskning och forskningens infrastruktur. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2016/17:2228 (SD) i denna del, 2016/17:3211 (KD) yrkande 1 i denna del, 2016/17:3453 (C) i denna del och 2016/17:3464 (L) i denna del (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av några uppgifter (nyckeltal) om internationellt studentutbyte som ges i propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 168–169). Därefter följer en närmare redogörelse för propositionens förslag inom verksamhetsområdet och en beskrivning av den motion som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionen (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). /15 deltog 33 200 inresande studenter i svensk högskoleutbildning, vilket var 600 fler än föregående år. Kvinnorna var, liksom läsåret innan, i majoritet bland de inresande: var kvinnor och var män. Av dessa inresande studenter var det 21 770 som studerade i , vilket var 330 fler än föregående år. Av inresande utbytesstudenter som var nybörjare vid svenska universitet och högskolor 2014/15 kom från nordiska länder och från övriga . Därefter följde och . Av de fritt inresande studenterna som var nybörjare kom från . De enskilt största länderna var , och . /15 betalade ca 2 800 studenter studieavgift[17] som nybörjare i svensk högskoleutbildning, vilket var en ökning med från föregående år. Jämfört med första året med studieavgifter har antalet nybörjare som betalar studieavgift mer än fördubblats. Av de studieavgiftsbetalande fritt inresande studenterna kom de flesta från , , , och . Under /15 studerade 29 100 svenska studenter utomlands, vilket var 200 fler än föregående läsår. Av de utresande studenterna var fritt utresande studenter (s.k. freemover-studenter) och utbytesstudenter, medan studerade språkkurser på eftergymnasial nivå. Majoriteten av de utresande studerade i , främst i , och . Många valde även att studera i och allt fler valde . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:1 Internationella program för . Även , 2019 och 2020 beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram.