bet · H301SfU14 · 2016-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. grunder för skydd, asylprocessen, samarbetet inom EU, verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, förvar och visering. I ärendet finns 41 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 130 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 samt 8 yrkanden i en motion väckt med anledning av en händelse av större vikt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det gemensamma europeiska asylsystemet Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut Utvisning på grund av brott 1.Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (SD) 2.Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (C) 3.Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (KD) 4.Könsrelaterad förföljelse, punkt 2 (V) 5.Könsrelaterad förföljelse, punkt 2 (L) 6.Könsrelaterad förföljelse, punkt 2 (KD) 7.Människosmuggling, punkt 3 (M) 8.Människosmuggling, punkt 3 (SD) 9.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 4 (SD) 10.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 4 (C, V) 11.Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 4 (KD) 12.Dublinförordningen och EU m.m., punkt 5 (M) 13.Dublinförordningen och EU m.m., punkt 5 (SD) 14.Dublinförordningen och EU m.m., punkt 5 (C) 15.Dublinförordningen och EU m.m., punkt 5 (L) 16.Dublinförordningen och EU m.m., punkt 5 (KD) 17.Lagliga vägar m.m., punkt 6 (M) 18.Lagliga vägar m.m., punkt 6 (C, V) 19.Lagliga vägar m.m., punkt 6 (L) 20.Lagliga vägar m.m., punkt 6 (KD) 21.Fri rörlighet, punkt 7 (SD) 22.Fri rörlighet, punkt 7 (L) 23.Mottagande av asylsökande, punkt 8 (SD) 24.Mottagande av asylsökande, punkt 8 (V) 25.Handläggningen hos , punkt 9 (C) 26.Handläggningen hos , punkt 9 (V) 27.Handläggningen hos , punkt 9 (L) 28.Handläggningen hos , punkt 9 (KD) 29.Åldersbedömning, punkt 10 (M, SD) 30.Åldersbedömning, punkt 10 (V) 31.Identitetsfrågor, punkt 11 (SD) 32.Undantag från kravet på arbetstillstånd m.m., punkt 12 (C) 33.Undantag från kravet på arbetstillstånd m.m., punkt 12 (KD) 34.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 13 (M) 35.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 13 (SD) 36.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 13 (V) 37.Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 13 (KD) 38.LVU och utlänningslagen, punkt 14 (V) 39.LVU och utlänningslagen, punkt 14 (KD) 40.Utvisning på grund av brott, punkt 15 (SD) 41.Visering, punkt 16 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Händelsemotion av större vikt Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:560 av och (båda S) yrkande 1, 2015/16:646 av (S), 2015/16:668 av (FP), 2015/16:1302 av (SD), 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 7, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2015/16:33 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:1435 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4–7, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkandena 14 och 16. Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) 2015/16:2799 av m.fl. (MP), 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 21 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Det gemensamma europeiska asylsystemet 2015/16:1990 av (KD) yrkandena 1 och 7, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:3279 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 7 och 8. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C, V) Reservation 11 (KD) Dublinförordningen och EU m.m. 2015/16:1626 av m.fl. (SD), 2015/16:1990 av (KD) yrkandena 3–6, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkandena 19–21, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3279 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (L) Reservation 16 (KD) 2015/16:871 av m.fl. (S), 2015/16:1990 av (KD) yrkande 2, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 3, 4 och 8–10 samt 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 17 (M) Reservation 18 (C, V) Reservation 19 (L) Reservation 20 (KD) 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2816 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 33, 34 och 36–38. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (L) 2015/16:33 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:785 av (FP) yrkandena 1–5, 2015/16:1478 av (FP) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (V) 2015/16:33 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2015/16:387 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:462 av (S), 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 21, 2015/16:1435 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:1478 av (FP) yrkande 1, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 13. Reservation 25 (C) Reservation 26 (V) Reservation 27 (L) Reservation 28 (KD) 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 29 (M, SD) Reservation 30 (V) 2015/16:2760 av (SD) yrkande 5, 2015/16:2819 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 11–13. Reservation 31 (SD) Undantag från kravet på arbetstillstånd m.m. 2015/16:1714 av (M), 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2015/16:2636 av i (M) yrkandena 3, 8 och 9 samt 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 32 (C) Reservation 33 (KD) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut 2015/16:854 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2015/16:1284 av (SD) yrkande 1, 2015/16:1412 av och (båda S), 2015/16:1788 av (SD), 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkandena 4–6, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 7, 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 7, 14–16, 39 och 40, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2015/16:3279 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 34 (M) Reservation 35 (SD) Reservation 36 (V) Reservation 37 (KD) 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 38 (V) Reservation 39 (KD) Utvisning på grund av brott 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 4 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 30. Reservation 40 (SD) 2015/16:924 av (C) yrkande 2, 2015/16:1399 av (S), 2015/16:2535 av (S), 2015/16:2843 av och (båda SD) yrkande 1 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 10, 32 och 35. Reservation 41 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (V) och (C). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om migration och asylfrågor från allmänna motionstiden /16 samt motionsyrkanden i en motion väckt med anledning av en händelse av större vikt. Motionerna tar bl.a. upp frågor om migrations- och flyktingpolitik, det gemensamma europeiska asylsystemet och därmed relaterade frågor, könsrelaterad förföljelse, mottagande av asylsökande, handläggningen hos , avvisning, utvisning, verkställighet, förvar och visering. Under behandlingen har bytt namn till Liberalerna. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svensk migrationspolitik, folkomröstning om invandring, skydd åt utsatta minoriteter och inrättande av en inspektion för migrationsfrågor. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). Enligt 4 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, är en flykting en utlänning som befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Alternativt skyddsbehövande är en utlänning som i andra fall befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i därför att 1. det finns välgrundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd (4 kap. 2 § UtlL). Av 4 kap. 2 a § UtlL framgår att en övrig skyddsbehövande är en utlänning som i andra fall än som avses i 4 kap. 1 och 2 §§ UtlL befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. 4 kap. 1 och 2 a §§ UtlL gäller även statslösa utlänningar och oberoende av om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen riskerar att utsättas för förföljelse eller om dessa inte kan antas erbjuda trygghet mot förföljelse från enskilda. Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får enligt 5 kap. 6 § UtlL tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd och anpassning till och situationen i hemlandet. För barn får uppehållstillstånd beviljas om omständigheterna är särskilt ömmande. Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillståndet ska enligt 5 kap. 1 § tredje stycket UtlL vara permanent eller gälla . Tillstånd får dock vägras i vissa fall, t.ex. om flyktingen genom ett synnerligen grovt brott visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta personen stanna i . I motion 2015/16:1302 begär (SD) ett tillkännagivande om att låta det svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning. Enligt motionären är det svenska flyktingmottagandet stort ur ett nordiskt och europeiskt perspektiv. Det svenska folket har aldrig tillfrågats om denna massinvandring, som på en rad områden har stor negativ påverkan på det svenska samhället. Därför bör en folkomröstning om svensk invandringspolitik genomföras. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2015/16:3048 yrkande 1 ett tillkännagivande om att värna rätten och möjligheten att söka asyl. Motionärerna vill ha en reglerad invandring men vill arbeta aktivt för en human flykting- och migrationspolitik som strävar efter fri rörlighet för människor i hela världen. I motion 2015/16:668 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att utreda en flyktingamnesti för papperslösa irakiska flyktingar som tillhör de folkmordsutsatta folkgrupperna assyrier och yezidier. Enligt motionären förmår inte den irakiska staten försvara assyrier och yezidier mot IS. Både i partimotion 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 1 och i kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs tillkännagivanden om vikten av en migrationspolitik som bygger på öppenhet och respekt för asylrätten och som värnar de värden och principer skyddsgrunderna bygger på. m.fl. (KD) begär också i yrkande 7 ett tillkännagivande om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor. Enligt motionärerna är syftet med en inspektion att höja rättssäkerheten. I motion 2015/16:560 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om uppehållstillstånd för statslösa palestinier. De länder som statslösa palestinier ska verkställas till tar enligt motionärerna inte emot dem, och därför bör de beviljas uppehållstillstånd. (S) begär i motion 2015/16:646 ett tillkännagivande om att en översyn av lagstiftningen mot bakgrund av ärenden om utvisning av kristna konvertiter bör övervägas. Enligt motionären har anfört att kristna konvertiter som flytt från inte ska skickas tillbaka till sitt ursprungsland. Detta har dock skett i , och därför bör lagen ses över. Utskottet anser att ska ha en human flyktingpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Rätten och möjligheten att söka asyl ska värnas i alla lägen och i alla länder. Målet bör vara att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och tillvaratar migrationens utvecklingseffekter. En viktig del bör vara att, genom vidarebosättning i , i samarbete med UNHCR ge skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande som inte har tillgång till någon annan varaktig lösning. Alternativ till flyktingsmuggling behövs. verkar för att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl i EU. är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar alltid ska tillämpas. Till exempel får en asylsökande inte avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk åskådning (principen om non-refoulement). Utskottet kan konstatera att detta är en grundläggande princip som måste respekteras. Vidare konstaterar utskottet att utlänningslagens definition av vem som är flykting i princip överensstämmer med men att lagen även tillförsäkrar andra skyddsbehövande en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Det gäller bl.a. den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt. Motionerna 2015/16:3048 (C) yrkande 1, 2015/16:2978 (KD) yrkande 1 och 2015/16:2567 (KD) yrkande 1 får mot bakgrund av det anförda anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett motionsyrkande om att genomföra en folkomröstning om invandringspolitiken. Motion 2015/16:1302 (SD) avstyrks därför. Statskontoret fick 2013 i uppdrag av regeringen att utreda om det finns behov av att förändra tillsynen inom migrationsområdet. Uppdraget har redovisats i rapporten och klagomålshantering inom migrationsområdet (2014:32). Statskontorets slutsats var att det inte finns behov av att förändra tillsynen över ärendehandläggning och att skyddet för den enskildes rättssäkerhet är förhållandevis omfattande. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå ett tillkännagivande om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor. Motion 2015/16:2567 (KD) yrkande 7 avstyrks därmed. När det gäller frågan om situationen för bl.a. kristna konvertiter och statslösa vill utskottet framhålla att den som bedöms vara i behov av skydd och som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd här. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att asylsökanden vid ett återvändande skulle löpa risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. Utskottet vill tillägga att i ett rättsligt ställningstagande om religion som asylskäl, inklusive konvertering, poängterade behovet av att ha tillgång till korrekt och aktuell landinformation innan en utredning genomförs. Vidare lämnades rekommendationer för bedömningen av om grunderna för ansökan uppfyller kraven om förföljelse, vid vilken hänsyn även måste tas till att en person kan tillskrivas en religiös uppfattning som han eller hon inte har. Särskilt poängterades att sökanden inte ska behöva dölja sin religiösa tillhörighet om han eller hon inte väljer att göra det av personliga skäl. Med hänsyn till det nu anförda anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2015/16:668 (FP), 2015/16:560 (S) yrkande 1 och 2015/16:646 (S). Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. flyktingstatus för hbtq-personer och lagstiftning om könsidentitet och könsuttryck. Jämför reservationerna 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2015/16:33 yrkande 1 ett tillkännagivande om att utlänningslagen bör ses över för att tydliggöra vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl men exempelvis dolt sin läggning i ursprungslandet. Enligt motionärerna saknas det tillräckligt många prejudikat för en rättssäker tillämpning. Lagen bör därför ses över. I partimotion 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om asylprövning. Enligt motionärerna ska hbt-personer inte nekas asyl för att de har tvingats att dölja sin sexualitet i hemlandet. Hbt-kompetensen vid asylprövningen behöver förstärkas och praxis utvärderas. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om hbt-frågor i EU. Enligt motionärerna behöver det pågående arbetet för att stärka den gemensamma europeiska asylpolitiken ha ett tydligt hbt-perspektiv så att alla EU-länder ger en åt personer som förföljs eller känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sexuell läggning, kön eller könsuttryck. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2015/16:2567 yrkande 8 ett tillkännagivande om en uppföljning av lagen och praxis när det gäller personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning. Trots insatser återstår enligt motionärerna mycket arbete, och oklarheter behöver förtydligas. I motion 2015/16:1435 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att även transpersoner som förföljs i sitt hemland på grund av könsidentitet eller könsuttryck ska omfattas av flyktingdefinition. För att det inte ska råda någon tvekan om att även transpersoner omfattas av definitionen bör enligt motionärerna lagstiftningen kompletteras på denna punkt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn för att tillämpningen av hbt-personers skyddsskäl ska stå i bättre överensstämmelse med beslut. Synen på hbt-personer är enligt motionärerna avgörande för rättssäkerheten, t.ex. vad gäller kunskapen om situationen för hbt-personer i deras hemländer. Vidare begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om bedömningen av hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen. Motionärerna anför att en asylsökande som inte vågar berätta om sin sexuella läggning förrän sent i processen schablonmässigt inte anses var trovärdig. Detta rimmar illa med kravet på att en individuell bedömning ska göras och visar också på bristande insikt om den svåra situationen som hbt-personer upplever. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om kvalitetssäkring och uppföljning av verksamhet eftersom uppföljningen och utvärderingen enligt motionärerna är obefintlig. bör därför få i uppdrag i regleringsbrevet att följa upp och utvärdera sin verksamhet. Det begärs också ett tillkännagivande om en utvärdering av hur bestämmelserna om hbt-flyktingars asylskäl tillämpas (yrkande 6). Enligt motionärerna bör en särskild utvärdering skyndsamt initieras av regeringen. Slutligen begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om möjligheterna att utbilda samtliga tjänstemän på i hbt-kompetens. I samband med att utskottet behandlade regeringens proposition 2005/06:6 Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning klargjorde utskottet i sitt av godkända betänkande 2005/06:SfU4 att begreppet kön avser såväl biologiskt som socialt kön. Utskottet välkomnade även propositionens ställningstagande att samtliga transpersoner kan omfattas av begreppet kön men framhöll att det liksom för övriga asylsökande när det gäller samhällsgruppsrekvisitet krävs att förföljelsen har sin grund i just personens kön eller förhållningssätt till könsidentiteten. Utskottet kan konstatera att efter lagändringen 2006 ska könsrelaterade aspekter beaktas vid bedömningen av om en person ska anses tillhöra en viss samhällsgrupp enligt flyktingdefinitionen. har enligt sin årsredovisning tagit fram ett nytt rättsligt ställningstagande på hbtq-området till följd av bl.a. nya domar från och Migrationsöverdomstolen samt nya riktlinjer från UNHCR. har också enligt årsredovisningen arbetat med att se över utbildningen för, och utveckla vidareutbildning för, myndighetens hbt-specialister och även med att se över uppdraget som hbt-specialist. Syftet är enligt att göra det möjligt för asylprövningen att genom hela processen identifiera och handlägga ärenden rättssäkert och effektivt när hbtq-skäl finns med. Målet är att öka kompetensen och kvaliteten i handläggningen av hbtq-ärenden genom ett kontinuerligt lärande och coachning. Vidare framgår av årsredovisningen att verkets introduktionsprogram för nyanställda har utvecklats och att likvärdig behandling och normkritik ingår i programmet. I kursen om likvärdig behandling ingår barn-, hbtq- och genusfrågor samt utbildning om arbetet mot människohandel och frågor om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. I regleringsbrevet hade bl.a. i uppdrag att särskilt redovisa till regeringen hur verket säkerställt rättslig kvalitet och likformig tillämpning i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. Enligt årsredovisningen ställdes dock uppföljningen in. En av anledningarna är att det finns svårigheter med att få fram ett bra underlag för analys på grund av att regelverket hindrar registrering av hbtq-skäl som skyddsgrund. Uppföljningen ska enligt genomföras när rättsliga förutsättningar finns. Enligt regleringsbrevet ska särskilt redovisa en bedömning av den rättsliga kvaliteten i myndighetens beslutsfattande. Utskottet kan konstatera att den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med skyddsgrunderna i utlänningslagen. Bedömningarna görs alltid utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. och migrationsdomstolarna ska på de skäl som anförts och med det underlag som presenterats avgöra om det finns grund för uppehållstillstånd. När det gäller att ge vägledning för tillämpningen är det en fråga för Migrationsöverdomstolen i egenskap av praxisbildande instans. Mot bakgrund av det som anförts ovan och då aktivt jobbar med bl.a. hbtq-frågor anser utskottet att det inte finns skäl för att nu göra något tillkännagivande om arbete eller om en översyn av lagstiftningen. Motionerna 2015/16:33 (V) yrkande 1, 2015/16:2786 (FP) yrkandena 14 och 16, 2015/16:2567 (KD) yrkande 8 och 2015/16:1435 (S) yrkandena 1, 2 och 4–7 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om människosmuggling. Jämför reservationerna 7 (M) och 8 (SD). Enligt 20 kap. 8 § UtlL döms den som uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in i eller passera genom , en annan EU-stat eller , , eller för människosmuggling till fängelse i högst . Om brottet är grovt döms till fängelse till lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen utförts mot ersättning, varit ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal personer eller utförts under former som innebär livsfara för utlänningen eller annars utförts under hänsynslösa former. Är brottet ringa döms till böter eller fängelse . Enligt 20 kap. 9 § UtlL döms den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa för organiserande av människosmuggling till fängelse i högst . Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen innefattar ett systematiskt utnyttjande av utlänningars utsatta situation eller innefattar livsfara eller annan hänsynslöshet gentemot utlänningarna. Är brottet ringa döms till böter eller fängelse .