bet · H301KrU6 · 2016-03-11 00:00:00 — I likhet med RF anser utskottet att samverkan mellan flera aktörer, där idrottsrörelsen är en, är mycket viktig och bör uppmuntras. Hur idrottsrörelsen arbetar med att ta ett socialt ansvar är dock en fråga för idrottsrörelsen att bestämma. Utskottet anser inte att motionerna 2015/16:1420 (M) och 2015/16:1716 (M) yrkandena 1 och 2 bör leda till någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett förändrat uppdrag för den nationella samordnaren för en positiv supporterkultur och mot våld och annan brottslighet i anslutning till idrottsevenemang, med hänvisning till bl.a. att samordnaren redan har lämnat sin slutrapport till regeringen. Jämför reservation 15 (V). m.fl. (V) anser i motion 2015/16:747 att den nationella samordnaren för en positiv supporterkultur och mot våld och annan brottslighet i anslutning till idrottsevenemang bör få ett förändrat uppdrag för att stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet. Samordnaren bör enligt motionärerna ges i uppdrag att arbeta med ett tydligt genusperspektiv för att sprida insikten om att trakasserier, diskriminering och våld inom idrotten är tätt sammankopplat med problematiska föreställningar om maskulinitet (yrkande 2). Initiativ till en gemensam nationell strategi för att minska otrygghet, brott och ordningsstörningar i samband med idrottsevenemang har tagits av mot idrottsrelaterad brottslighet, som leds av . Strategin syftar till att öka samverkan och samarbetet mellan alla aktörer i ett idrottsevenemang. , , Svensk Elitfotboll, och Svenska Hockeyligan har förbundit sig att arbeta tillsammans i enlighet med strategin –2017. Den förra regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare – tillika nationell samordnare – med uppdrag att lämna förslag till hur brottslighet i samband med idrottsarrangemang kan motverkas (dir. 2011:22). Utredningen lämnade sina bedömningar och förslag i två betänkanden: Mindre våld för pengarna (SOU 2012:23) och Mer glädje för pengarna (SOU 2013:19). beslutade den förra regeringen att tillsätta en ny nationell samordnare för en positiv supporterkultur och mot våld och annan brottslighet i anslutning till idrottsevenemang för att biträda i arbetet för att stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet. Den nationella samordnaren lämnade en slutrapport och redovisade vilka insatser som gjorts med anledning av uppdraget. En av flera slutsatser var vikten av att brett genomföra den nationella strategin. En annan var vikten av att öka kunskapen om maskulinitetskulturen. Samordnaren uppgav att ett fortsatt arbete för att motverka våld och brottslighet vid idrottsevenemang måste inkludera insatser för att öka parternas kunskap och medvetenhet om frågor om maskulinitetskultur och våld. Därefter, , utsågs en ny nationell samordnare med en annan inriktning. I det uppdraget ingick främst att verka för att den ovan nämnda nationella strategin skulle genomföras. Samordnaren skulle stimulera samverkan och bistå myndigheter, idrottsorganisationer, arrangörer och andra relevanta aktörer så att genomförandet av strategin kunde bli så effektivt som möjligt. Den särskilda samordnaren lämnade sin slutrapport . I sina slutsatser konstaterar samordnaren bl.a. att det inte behövs ännu en särskild nationell eller regional samordnare eftersom parterna bakom strategin har de redskap de behöver för att var för sig och i samverkan kunna ta konkreta steg framåt i arbetet för evenemangssäkerhet, dvs. trygga, säkra och stämningsfulla evenemang för alla. Samordnaren lämnade följande förslag till vad som kan göras inom idrottsrörelsen för att förändra normer präglade av destruktiv maskulinitet inom supporterkulturen: • Idrottsrörelsen kan genomföra nationella kampanjer med positiva budskap som riktas till publiken innan matcher. Uppmuntra publiken till att agera som konstruktiva förebilder. Uppmuntra till att säga ifrån när andra uppträder på ett destruktivt sätt. Uppmuntra positiva hejaramsor som kan överrösta dem som skriker ”hata hata” eller ”låt han dö”. • Idrottsrörelsen kan använda konkreta, trovärdiga scenarier i kampanjer och positiva förebilder som berättar om vad som skapar mer glädje före, under och efter match. • Samhället kan arbeta förebyggande, jämställdhetsfrämjande och våldsförebyggande med unga killar och tjejer. Idrotten kan bidra genom att satsa resurser på att erbjuda utbildningar till officiella supporterföreningar, stärka de supportrar som är emot en kultur präglad av destruktiva maskulinitetsnormer så de kan och vågar säga ifrån. • Samhällets och idrottens företrädare kan utbilda sig själva för att öka medvetenheten om den koppling som finns mellan den negativa delen av supporterkulturen som t.ex. sexistiskt, rasistiskt och homofobiskt språkbruk och de våldsbrott och ordningsstörningar som begås av ett fåtal individer. Låt företrädare få frågor om kopplingen och skapa insikter om att det inte är artskillnad mellan destruktivt språkbruk och våldsbenägenhet, utan att det är fenomen som hänger ihop på de maskulina normernas skala. • Samhället och idrottsrörelsen kan hjälpas åt med att identifiera riskindivider tidigt, punktmarkera dem, visa att destruktivt uppträdande inte accepteras och visa att det finns andra konstruktiva alternativ att erbjuda i stället. • Kortsiktiga lösningar riktade mot de mest våldsamma individerna måste kombineras med långsiktiga, förebyggande insatser som syftar till att förändra supporterkulturen och därmed minska det idrottsrelaterade våldet. Rapporten bereds i . Som framgår ovan lämnade den nationella samordnaren sin slutrapport med bl.a. förslag till vad som kan göras inom idrottsrörelsen för att förändra normer präglade av destruktiv maskulinitet inom supporterkulturen. Med hänvisning till att den nationella samordnaren redan har lämnat sin slutrapport och att utskottet anser att beredningen av rapporten inte bör förgripas avstyrks motion 2015/16:747 (V) yrkande 2. Personliga biljetter vid sportarrangemang Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa personliga biljetter vid sportarrangemang med hänvisning till att det är en fråga för idrottsrörelsen och andra berörda parter att avgöra vilka åtgärder som behöver vidtas för att få tryggare sportarrangemang. (SD) anför i motion 2015/16:2021 att det bör införas personliga biljetter vid sportarrangemang med anledning av pyroteknik i samband med dessa (yrkande 2). I den nationella strategin för att minska otrygghet, brott och ordningsstörningar i samband med idrottsevenemang –2017 anges att en av åtgärderna ska vara att arbeta aktivt kring pryoteknikanvändning. Enligt strategin ska samverkansparterna (, , Svensk Elitfotboll, och Svenska Hockeyligan) samverka, reagera, agera och tillämpa de lagar och regelverk som finns för att motverka otillåten pyroteknik samt gemensamt se över alternativa lösningar för användning av tillåten pyroteknik. lämnade, vilket angetts ovan, den nationella samordnaren som tillsattes 2015 för att främja en positiv supporterkultur och motverka idrottsrelaterad brottslighet sin slutrapport. I rapporten berördes bl.a. frågan om pyroteknik. Samordnaren angav bl.a. följande: Den pyroteknikdiskussion som pågår kopplat till supporterkulturen blir lätt förvirrad eftersom det handlar om både legala och illegala pjäser och legal och illegal användning[…]. När den nationella strategin antogs med skrivningar om möjligheten att använda legal pyroteknik vid matcher, gjordes det utifrån antagandet att det syftade på möjligheten att använda legal pyroteknik på ett legalt sätt vid matchevenemang[…]. För hockeyns del är detta i princip en ickefråga då legala pyrotekniska effekter redan är vanligt förekommande vid deras matchevenemang och de har tydliga regler mot alla former av illegal pyroteknik… utbildar sina klubbföreträdare om varför viss pyroteknikanvändning klassas som illegal och vilka möjligheter som finns att ordna pyroteknik i lagliga former vid matchevenemang[…]. Som jag tidigare nämnt reserverade sig fotbollens företrädare mot den del i den nationella strategin som behandlar frågan om pyroteknik. Istället har de utformat en egen handlingsplan som inte är lika långtgående… Flera klubbar i herrallsvenskan har ansökt om att få arrangera pyrotekniska effekter med pjäser som inte är avsedda för användning i publik miljö – nödbloss. Stor irritation har visats från fotbollsföreträdare när lokala myndigheter avstyrkt deras ansökningar. När centrala företrädare fått frågan om de med legal pyroteknik avser att nödbloss borde legaliseras för bruk i publik miljö har svaret dock varit nekande. Det har därmed blivit i det närmaste omöjligt att finna en konstruktiv väg framåt för pyroteknikdiskussionen i relation till fotbollens företrädare[…]. RF anser att bl.a. genomförandet av den nationella strategin bör prövas innan personliga biljetter övervägs. Personliga biljetter skulle enligt RF möjligtvis kunna ha en stärkande effekt på att försvåra för personer med tillträdesförbud eller s.k. arrangörsavstängning att komma in på arenan, men svårigheterna att skaffa biljett och en korrekt hantering av personuppgifter vid användandet av personliga biljetter står enligt RF inte i proportion till de eventuella positiva effekterna av detsamma. Utskottet anser att det är en fråga för idrottsrörelsen och andra berörda parter att avgöra vilka åtgärder som behöver vidtas för att få tryggare sportarrangemang och avstyrker därmed motion 2015/16:2021 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda elitidrottens långsiktiga förutsättningar med hänvisning till att det är en fråga för idrottsrörelsen att bestämma vilka prioriteringar som ska göras när det gäller elitidrottens förutsättningar. Jämför reservation 16 (M, SD, L). För att stötta svensk elitidrott även vill m.fl. (M) enligt motion 2015/16:2133 utreda hur man kan stärka elitidrottens långsiktiga förutsättningar i en allt större internationell konkurrens (yrkande 6). Varje enskilt specialidrottsförbund har ansvar för att utveckla sin idrott, det gäller också elitidrotten. RF:s uppgift är att på olika sätt stödja och hjälpa dem i det arbetet. På elitidrottsområdet sker detta enligt RF genom dels ekonomiskt stöd, dels verksamhetsstöd, dels strukturer för att möjliggöra för elitidrottare att kombinera sin idrottssatsning med utbildning. Ekonomiskt stöd ges i form av landslagsstöd, operativt stöd, stöd till () och stöd till Paralympics. Landslagsstödet går till stärka deras arbete med sina respektive landslag. Detta stöd ligger på . Det ökade med , och med 2016. Det operativa stödet ligger på . Stödet går till fystester, träningsplanering samt idrottspsykologiskt stöd direkt till landslag och elitaktiva. Stödet till SOK ökade med och ligger på , och stödet till Paralympics ökade med och ligger på . RF erbjuder dels egen kompetens, dels tillgång till kvalificerade nätverk inom olika områden, t.ex. idrottsfysiologi, idrottsmedicin, idrottsnutrition och idrottspsykologi. Huvuddelen av RF:s egen verksamhet är förlagd till RF:s utvecklingscentrum på . har RF ansvarat för de s.k. riksidrottsgymnasierna, som ger unga elitidrottare möjlighet att kombinera sin elitsatsning med fortsatt gymnasieutbildning. Motsvarande system på högskolenivå – Riksidrottsuniversitet (RIU) – har också påbörjats där elitsatsning och studier ska kunna kombineras. RIU arbetar med att utveckla svensk idrott på uppdrag av och i samverkan med RF och olika specialidrottsförbund. RF:s certifiering av RIU ges till ett begränsat antal lärosäten. Följande lärosäten är Riksidrottsuniversitet – 2018: , kombinationen /samt kombinationen /. Den nationella modellen för RIU innehåller fyra utvecklingsdelar: – Elitinriktad tränar- och lärarutbildning i specialidrott. – Möjlighet för elitidrottare till anpassade universitetsstudier. – En miljö som möjliggör satsning på elitidrott. – Samverkan mellan idrottsrörelsen och lärosätet avseende praktiknära idrottsforskning. Det totala stödet till specialidrottsförbunden (SF) tar sin utgångspunkt i en dialog mellan RF och förbunden. Där diskuteras förbundens behov och utvecklingsmöjligheter inom samtliga områden. Verksamheten följs upp , en uppföljning som ligger till grund för ett kontinuerligt utvecklingsarbete. Utskottet konstaterar att landslagsstödet ökat kraftigt och att även stödet till SOK och Paralympics ökat detta år. Utskottet ser positivt på detta, men anser att det är en fråga för idrottsrörelsen att bestämma vilka prioriteringar som ska göras när det gäller elitidrottens förutsättningar. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:2133 (M) yrkande 6. Värdegrund för tävlingar med häst Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att värdegrunderna bör fortsätta att utvecklas för tävling med häst med hänvisning till att det inte är en fråga för att ta ställning till. Enligt motion 2015/16:2725 av (M) yrkande 5 bör värdegrunderna fortsätta att utvecklas för tävling med häst. Tolv av de större aktörerna inom svensk hästsektor samverkar i Hästnäringens Representationsråd (HRR). Rådet bildades på initiativ av (). I sitter representanter från Aktiebolaget och Galopp (ATG), () och (SvRF). Syftet med HRR är att föra samman de stora aktörerna i ett gemensamt forum. Rådet möts och diskuterar då samt tar ut kompassriktningen för de stora gemensamma frågorna som rör svensk hästnäring. Hästnäringen enades , genom beslut i HRR, om en gemensam värdegrund för träning och tävling med häst enligt följande: – Hästens välbefinnande kommer alltid i första hand. – Alla som på ett eller annat sätt har hand om hästar ska agera på ett sådant sätt att hästen skyddas mot skada och inte far illa vid träning och tävling. – Ingen häst får tränas eller tävlas med metoder som skadar eller skrämmer hästen. – Hästen ska tränas och tävlas i enlighet med utbildningsnivå och förmåga. – Hästar får inte medicineras eller på andra sätt påverkas i syfte att förbättra prestationsförmågan eller för att dölja skador. – Hästen ska vara frisk, i god kondition och väl förberedd för tävlingstillfället. – Sportutövarnas förhållningssätt gentemot hästen ska präglas av kunskap och respekt. – Det är utövarnas ansvar att kontinuerligt utbilda sig själva och sina hästar. – Dopning, alkohol och andra droger hör inte hemma i hästsporten. – Vid tävling ska hänsyn tas till medtävlande och deras hästar. – Kamratskap och samarbetsvilja är av största vikt. Enligt uppgift från HNS arbetar hästnäringens organisationer kontinuerligt med att kompetensutveckla och säkerställa att den gemensamma värdegrunden för seriöst företagande inom hästnäringen finns med i befintliga utbildningar för företagare och verksamhetsledare. Utskottet anser att det inte är en fråga för att ta ställning till utvecklingen av värdegrunden för tävling med häst, men kan konstatera att hästnäringens organisationer kontinuerligt arbetar med att kompetensutveckla och säkerställa att den gemensamma värdegrunden för träning och tävling med häst efterlevs. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:2725 (M) yrkande 5. Svensk anslutning till Epas Utskottets förslag i korthet avslår en motion som rör frågan om en svensk anslutning till Epas. (S) framför i motion 2015/16:2420 att bör överväga att ansluta sig till resolution Enlarged Partial Agreement on Sport (Epas). Motionären framhåller att resolutionen handlar om att etablera en samarbetsorganisation för att stärka det europeiska samarbetet i idrottsfrågor och för att möta idrottens utmaningar på ett samordnat sätt. Motionären påpekar också att av de anslutna 36 medlemsländerna ingår samtliga nordiska länder förutom . Epas inrättades genom en resolution som antogs av , med målet att stimulera ett europeiskt idrottssamarbete för att möta de utmaningar som den europeiska idrotten står inför. Epas är ett frivilligt samarbete där många av medlemsländer ingår. Även flera internationella idrottsorganisationer ingår som partners i samarbetet. Flera länder står utanför Epas, däribland , som dock var medlem . Enligt uppgift från var anledningen till att lämnade Epas att finansieringen av ett fortsatt medlemskap inte kunde motiveras utifrån den nytta som samarbetet ansågs medföra för . konstaterar att det alltid är en avvägning som måste göras när det gäller vilka internationella organisationer och avtal som ska prioriteras. Bland andra länder som inte är medlemmar i kan , , och nämnas. Utskottet konstaterar att enligt lämnade Epas med motiveringen att finansieringen av ett fortsatt medlemskap inte kunde motiveras utifrån den nytta som samarbetet ansågs medföra för . Utskottet anser att det i första hand är en fråga för regeringen att avgöra om ska ansluta sig igen, och avstyrker därför motion 2015/16:2420 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att påtala och lyfta fram de goda sidor och den samhällsnytta som motorsporten för med sig, med hänvisning till att yrkandet till stora delar får anses tillgodosett. I motion 2015/16:2060 påtalar och lyfter (SD) fram de goda sidor och den samhällsnytta som motorsporten för med sig. Motionären anser bl.a. att motorintresset förenar män och kvinnor, unga och äldre samt människor med olika bakgrund. Motionären anser också att idrott i allmänhet och motorsport i synnerhet hjälper samhällets unga till skötsamhet och en meningsfull fritid (yrkande 1). Motorsportförbunden () och (Svemo) är medlemmar i och får statsbidrag därifrån. Bilsporten, som har ca 80 000 medlemmar, har fått nästan och förbund/föreningar under Svemo, som har ca 85 000 medlemmar, har fått runt . Utskottet delar motionärens uppfattning att motorsporten, i likhet med annan sportaktivitet, är väldigt värdefull då den förenar människor, även med olika bakgrund, och bidrar till en meningsfull och glädjefylld fritid. Motorsporten är därmed till nytta för samhället och det är bl.a. därför som statliga bidrag lämnas. Utskottet anser att motion 2015/16:2060 (SD) yrkande 1 till stora delar får anses tillgodosett, varför det avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nordiskt friluftslivsår med hänvisning till att det snarare är en fråga för . Jämför reservation 17 (SD). m.fl. (SD) framför i motion 2015/16:2548 att möjligheterna till ett närmare nordiskt friluftslivssamarbete och satsning på ett nytt nordiskt friluftslivsår bör utredas (yrkande 1). Frågan om ett nordiskt friluftsår 2015 har varit uppe i men inte fått bifall. Däremot genomförde ett norskt friluftsår 2015. Det finns ett nordiskt friluftsnätverk som består av friluftsorganisationer i de nordiska länderna. Nätverkets syfte är att stötta friluftslivets villkor i och genom samarbete med liknande organisationer och myndigheter i uppnå resultat som främjar befolkningens möjligheter till friluftsliv och upplevelser med natur och miljö. Nätverket vill via möten, konferenser och projekt stärka och utbyta vikten av friluftsliv och naturupplevelser i . Det statliga anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer ökade med 2016, och uppgår till . Utskottet ser positivt på den stora ökningen av stödet till friluftslivsorganisationer som beslutades , men anser att en satsning på ett nordiskt friluftslivsår snarare är en fråga för . Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:2548 (SD) yrkande 1. Knyta scoutrörelsen till försvaret Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att regeringen bör verka för en ökad samverkan mellan scoutrörelsen och Försvarsmakten med hänvisning till att det inte är en fråga för . och (båda SD) framhåller i motion 2015/16:2901 att bör ge regeringen i uppdrag att verka för en ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen. Enligt motionärerna finns det en tydlig koppling mellan scoutrörelsen och den aktivitet som präglar den svenska försvarsmakten varför regeringen bör verka för en tätare dialog dem emellan (yrkande 3). Scouterna är riksorganisationen för scouting i . Scouterna består av mer än 63 000 scouter i 1 100 scoutkårer. Scoutkårerna finns i hela . Enligt uppgift från generalsekreteraren finns det inget samarbete med Försvarsmakten, mer än att scouterna i vissa fall lånar Försvarsmaktens mark. Utskottet anser inte att det är en fråga för att besluta om en ökad samverkan mellan Försvarsmakten och scoutrörelsen, varför motion 2015/16:2901 (SD) yrkande 3 avstyrks. Enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund kan stöd lämnas som statsbidrag och som statlig hjälp med avgifter till registrerade trossamfund. Regeringen bestämmer vilka trossamfund som kan få statsbidrag och hjälp med avgifter. Frågor om statsbidrag prövas sedan av stöd till trossamfund (SST). Målet för stödet är enligt lagen att det ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statsbidrag får lämnas endast till ett trossamfund som • bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på • är stabilt och har egen livskraft. Samma krav ställs för att ett registrerat trossamfund ska få statlig hjälp med avgifter. Statskontoret fick i uppdrag att göra en översyn av organiseringen av SST och lämnade rapporten organisering – Om ledningsformen för stöd till trossamfund (2015:26). stöd till trossamfund (SST) har fått i uppdrag att utvidga och fördjupa dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk medvetenhet. Nämnden ska fortsatt utveckla dialogen till att inkludera ett brett spektrum av samfund och grupperingar inom samfunden, särskilt med fokus på kvinnor och ungdomar. SST ska vidare i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga. För att genomföra detta uppdrag fick SST från utgiftsområde 1 , anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati, anslagspost 28 demokratin-SST. Uppdraget ska redovisas till . Regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck, med hänvisning till att det i första hand är en fråga för SST att granska att kraven för och målsättningen med stödet uppfylls. Jämför reservationerna 18 (SD) och 19 (L). (S) påtalar i motion 2015/16:1414 att statligt stöd, enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund, ska lämnas endast till trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Trots denna bestämmelse lämnas enligt motionären statligt stöd till samfund som t.ex. inte tillåter kvinnor eller hbtq-personer att inneha vissa ämbeten i församlingen. Motionären ifrågasätter detta, och vill se skärpta regler för utbetalning av pengar till dessa trossamfund. I motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) vill motionärerna att statsbidrag till trossamfund eller föreningar som är baserade på etnicitet ska dras in om någon form av hedersrelaterad struktur understöds (yrkande 24). m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:2813 att det statliga stödet till religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället bör dras in (yrkande 20). I motion 2015/16:987 föreslår Amineh Kakabaveh m.fl. (V) att det ska tillsättas en utredning med uppdrag att utveckla verktyg för att säkerställa de religiösa samfundens följsamhet när det gäller dels respekten för mänskliga och demokratiska rättigheter för kvinnor, barn och homosexuella, dels rätten att oavsett könstillhörighet kunna bli präster respektive imamer. Motionärerna vill att reglerna skärps och att det ställs villkor på religiösa organisationer för att få bidrag (yrkande 1).