bet · H401NU1 · 2016-12-06 00:00:00 — Då vi och står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier kan vi inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt till många frågor, inklusive till energipolitiska spörsmål. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I budgetmotion 2016/17:2102 tydliggörs våra viktigaste övergripande visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra sidan. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. Det är vår uppfattning att näringspolitiken i stor utsträckning bör genomsyras av förutsägbarhet och att förändringar på detta område bör genomföras med försiktighet. Det behövs dock en fördjupad diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag. Vi utesluter inte att staten kan behöva ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet på de mest lämpade privata aktörerna, vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på t.ex. skatteområdet. Vi sverigedemokrater eftersträvar tydliga och långsiktiga spelregler för näringslivet för stora såväl som små företag, och företagen ska verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. Det är från näringslivet som de nya affärsmöjligheterna kommer, och det är även näringslivet som lägger grunden för nya innovativa företag i . För att ska få ett konkurrenskraftigare näringslivsklimat är det därför flera politikområden som behöver utvecklas. Det rör sig om energipolitiken som ska leverera kraft med hög leveranssäkerhet till konkurrenskraftiga priser. Vidare handlar det om skattepolitiken som ska syfta till konkurrenskraftiga skatter som inte avviker från omvärldens på ett sätt som försvårar företagande i . Det handlar också om en fungerande kapitalförsörjning så att nya och expanderande företag inte bromsas. Utbildningspolitiken är vidare avgörande för hur lätt det är för företag att få tag på rätt kompetens, och här är det viktigt att naturvetenskapliga ämnen får hög prioritet. Vad gäller kompetensförsörjning måste det även finnas strukturer som möjliggör rekrytering av högutbildad arbetskraft på den internationella marknaden. Forskningen är en central del i företagsfrämjandet, och här gäller att tillräckliga resurser avsätts och att de faktiskt används på ett sätt som stärker näringslivet. För att näringslivet ska fungera väl krävs också omtag när det gäller infrastrukturen. Även handelspolitiken måste möta dagens utmaningar, och då är ett exportberoende land är det av yttersta vikt att politiken underlättar för att svenska företag ska kunna verka på internationella marknader. Vi sverigedemokrater har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Den globala handeln är en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt, samt att det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och dess handelspartners som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP och tre fjärdedelar av exporten samt direkt eller indirekt sysselsätter omkring 1 miljon personer och därmed är ryggraden i den svenska ekonomin. Därtill anser vi att en viktig ambition för näringspolitiken är att minska företagens administrativa börda, som i vissa avseenden är orimligt stor. Det kan t.ex. handla om dubbelregleringar i lagstiftningen, onödig detaljreglering och administrativa krav från myndigheter där de olika myndigheterna behöver samordnas bättre i sina kontakter med enskilda företag. stöder ambitionerna kring ”en dörr in” som innebär att företag ska kunna lämna in de flesta uppgifter som myndigheterna kräver och på ett ställe. Det är mot denna bakgrund som vi sverigedemokrater har utformat våra förslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv som återfinns i motion 2016/17:2226 (SD). Vi delar alltså inte regeringens bedömning när det gäller flera av de behandlade anslagen. Enligt vår uppfattning bör i stället anvisa anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem bör minskas med , och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bör minskas med drygt 490 miljoner i förhållande till regeringens förslag. Vi motiverar minskningarna med att effektiviteten i stödjande verksamhet för små och medelstora innovationsdrivna företag kan ifrågasättas, som Tillväxtanalys påpekat i en rapport. Vi anser också att effektiviteten bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för och de företag som får stöd från denna myndighet förändras. Innan detta har skett anser vi inte att den ökning av anslag som regeringen föreslår i budgetpropositionen kan godkännas av . Anslaget 1:4 föreslår vi ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi vill införa insatser för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden och särskilt öka kunskapen och möjligheterna som finns i att starta s.k. sociala företag. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser förordar vi ska ökas med i förhållande till regeringens förslag, eftersom myndighetens omvärldsanalyser och rapporter är ett stöd för såväl politiker som företag som verkar på den internationella marknaden. Anslaget 1:7 Turistfrämjande anser vi ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi ser att är en växande ekonomi som bör prioriteras, bl.a. för att främja den svenska besöksnäringen. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:122 (SD) anser vi att regeringen för att ska kunna ta del av dessa framtida turister bör ge Visit i uppdrag att öppna ett eget kontor i , med syfte att marknadsföra som turistland. Enligt vårt förslag bör anslaget 1:8 geologiska undersökning ökas med och anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att gruvdrift och mineralhantering är ett nyckelområde inom svenskt näringsliv. Vidare anser vi att i enlighet med motion 2016/17:117 (SD) bör tillkännage för regeringen att staten för att främja gruvnäringen bör avsätta mer resurser för riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Anslaget 1:12 Bidrag till anser vi bör ökas med i förhållande till regeringens förslag för att vi ser ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna i och att fyller en angelägen samhällsfunktion. Utöver det vi här framfört gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Sammanfattningsvis förordar vi att bifaller motionerna 2016/17:117 (SD), 2016/17:122 (SD) och 2016/17:2226 (SD) i berörda delar. Regeringens förslag till anslagsfördelning avstyrks i de fall då de inte överensstämmer med förslagen i de nyssnämnda motionerna. Även övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I budgetmotion 2016/17:3350 presenteras partiets riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vi står bakom det som anförs i motionen som helhet, men vill här inledningsvis framhålla nödvändigheten i att fortsätter att utvecklas i hög takt. I budgetpropositionen visar regeringen dessvärre en anmärkningsvärd handfallenhet inför de utmaningar som människor ser omkring sig. Det alternativ vi och erbjuder är en plan för ett starkare med målet att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i vårt land. De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Att få fler i arbete är avgörande för att öka kunskapen i skolan, höja kvaliteten i välfärden och för att bygga ett starkare . beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. har därmed ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Genom beslutet fast-ställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 6 . I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom genom det nyssnämnda rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag väljer vi att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande vår syn på näringspolitiken i allmänhet och på regeringens förslag. Vi refererar också den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3126. När det gäller näringspolitiken är det vår utgångspunkt att jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. välstånd byggs genom öppenhet och handel. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att ska kunna konkurrera på den globala marknaden behöver villkoren för företagsamhet och entreprenörskap bli bättre. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att klara jobben och välfärden. Vi vill skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa. För att säkerställa fortsatt goda villkor för företagande behöver vi kontinuerligt utvärdera och förbättra de system som finns. finns många områden där fortsatt kan och bör bli bättre. Tillgången på kapital är ofta avgörande för om ett företag ska kunna starta och växa eller ej. behöver mer av offentlig-privata lösningar där statligt riskvilligt kapital kan samverka med privata investeringar. Vidare behöver det svenska skattesystemet fortsatt utvecklas så att det skapar attraktiva förutsättningar för företag att bedriva sin verksamhet i och särskilt främjar entreprenörskap och innovation. Därför vill vi se mer konkurrenskraftiga skatter för nyckelpersoner i växande företag. behöver även goda kommunikationer och infrastruktur för att bibehålla svensk konkurrenskraft gentemot omvärlden. Det innefattar vägar, järnvägar, utbyggda bredband och en robust energiförsörjning. Därför menar vi att det är avgörande att gör särskilda satsningar på infrastruktur som främjar företagande och konkurrenskraft. Vi anser att även fortsatt ska vara en pådrivare för mer fri handel. Det ger fler möjligheter för svenska företag. Här finns även ett politiskt ansvar att kapa regler och krångel och ständigt se över och utveckla hanteringen av de statliga bolagen. Om ramarna för samlade budgetförslag hade antagits av i budgetprocessens första steg hade det funnits andra förutsättningar för att driva en framgångsrik och företagsfrämjande politik. Vår uppfattning om hur anslagsfördelningen bör se ut stämmer överens med vad som framgår av motion 2016/17:3126 (M). Vi anser således att anslaget 1:1 Verket för innovationssystem borde minskas med till i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag, då vi avvisar vissa av regeringens insatser för t.ex. nyindustrialisering och innovationsråd. Vidare anser vi moderater att det är eftersträvansvärt att fler människor väljer att starta eget företag. För att främja en sådan utveckling tror vi att det är viktigt att jobba med attityder. Enligt kan av svenskarna tänka sig att starta eget företag, men det är som gör det i slutändan. Undersökningar av Ung Företagsamhet (UF) har visat att bortåt var fjärde elev som går igenom UF senare i livet startar företag. Vi ser det därför som rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjöds och valde att gå UF. I likhet med vad som anförs i motionerna 2016/17:3126 (M) och 2016/17:3128 (M) anser vi att alla gymnasieelever i ska erbjudas att läsa UF och att ett kvalitetslyft ska genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av UF. En annan viktig del för att öka företagsamheten sker på yrkeshögskolorna runt om i landet. Vi anser i enlighet med vad som anförs i motionerna 2016/17:3126 (M) och 2016/17:3128 (M) att regeringen bör ge Drivhuset i uppdrag att etablera närvaro och verksamhet på landets yrkeshögskolor för att ge fler elever möjlighet och hjälp med att starta och driva fler nya företag. För dessa ändamål avsätter vi inom den ram för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling som föreslagit respektive för extra satsningar på UF respektive Drivhuset. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:7 Turistfrämjande borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:13 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att respektive borde avsatts till rådgivning till företagare med utländsk bakgrund respektive inom den ram för anslaget som föreslagit, eftersom vi ser en stor möjlighet att integrera nya medborgare i det svenska samhället genom arbete. Vi menar att den bästa integrationsåtgärden är ett arbete. Som framförs i motionerna 2016/17:3128 (M) och 2016/17:3372 (M) kan steget för att starta företag vara stort om man inte är född i , har begränsade ekonomiska resurser eller inte fullt ut behärskar svenska språket. Det gäller även om man har erfarenhet av företagande från hemlandet. Inte minst kan det bli särskilt svårt att ta sig fram i den svenska byråkratin. För att fler utrikes födda och nyanlända ska ta steget att starta och driva företag vill vi stärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund, den s.k. IFS-rådgivningen. bör och andra berörda myndigheter få i uppdrag att se till att webbplatsen finns tillgänglig på fler språk och att det ska kunna gå att registrera sitt bolag på fler språk än svenska. Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 2:2 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. För vissa av anslagen gör vi en justering av de anslag som berörs av pris- och löneomräkning som börjar gälla först . Effekten blir att uppräkningen av vissa anslag blir något lägre än i regeringens förslag. Ovan nämnda förändringar i förhållande till regeringens förslag till anslag motiveras bl.a. med att vi förordar andra företagsfrämjande insatser, som t.ex. höjda ROT- och RUT-avdrag, införandet av kvalificerade personaloptioner för tillväxtföretag samt insatser som gör det mer lönsamt att arbeta. Dessa satsningar anser vi skulle leda till att fler jobb skapas i . Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (C) (C) anför: I råder det högkonjunktur. Således borde fler jobb växa fram, och sysselsättningen borde stiga. Men i stället ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som man borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. Jag och anser att behöver ett nytt ledarskap. I budgetmotion 2016/17:3494 stakar ut en annan riktning för . De frågor jag och anser ska prioriteras handlar om att genom ekonomiskt ansvarstagande rusta för kärvare tider. Vidare krävs insatser för att bryta den tudelning av samhället som har beskrivits ovan. Det handlar då bl.a. om att genomföra arbetsmarknadsreformer, skattesänkningar och åtgärder som syftar till att öka tryggheten i hela landet. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på jobb och företag. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 6 2017 (bet. 2016/17:FiU1). Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och förordat avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som förordas i motion 2016/17:3435. Det är i de små och växande företagen som potentialen finns för att skapa nya jobb i . Dessa jobbskapare måste få rejält sänkta trösklar till att ta steget att anställa. På samma sätt måste det svenska företagandet tillgängliggöras för fler. De första stegen som anställd eller företagare måste vara betydligt enklare och mer tillgängliga än . Jag och vill göra det lättare att bygga upp företag. Den första och på många sätt största utmaningen i ett företags utveckling är när det går från att vara ett enmansföretag utan anställda till att anställa den första personen. De företag som tar sig över den tröskeln har sedan lättare att växa och anställa ytterligare. Men det största hindret för företag att växa är höga kostnader för att anställa. För att lösa detta problem har förordat att enmansföretagare inte ska behöva betala någon arbetsgivaravgift när de anställer sin första medarbetare. Jag anser att en övergripande prioritet för statsmakterna bör vara att minska regelbördan för företagen. Många av de regler som finns har ofta ett lovvärt syfte, och av den anledningen blir det i praktiken också ofta svårt att faktiskt ta bort regler. Detta gäller i synnerhet då varje enskild regel inte alltid är särskilt betungande, utan det är oftast summan av regler som är problemet. För att regelförenklingsarbetet ska bli effektivare och få högre prioritet måste därför processen kring införandet av regler förändras. En lösning jag står bakom är att det bör införas ett krav på ”en regel in – en ut”. Nya regler som innebär ökade administrativa kostnader för företagen skulle därför behöva kombineras med regelförenklingar som minst kompenserar för kostnadsökningarna. Fler regler bör också ges s.k. solnedgångsklausuler, som innebär att en regel ges ett slutdatum vid vilket det måste visas att dess fördelar fortsatt överstiger dess nackdelar för att regeln i fråga ska få vara kvar. Det bör också eftersträvas att en enskild myndighet ges ett helhetsansvar för att handlägga exempelvis tillståndsärenden, för att på så sätt underlätta myndighetskontakten för den eller de som söker tillstånd. Statligt riskkapital kan i flera fall och i flera regioner vara ett viktigt komplement till privat riskvilligt kapital, men det är då avgörande att det statliga kapitalet fungerar som katalysator för privata investeringar och entreprenörskap, så att det inte ersätter det privata kapitalet. Jag ser positivt på ett ökat samarbete mellan privat och offentligt riskkapital genom en s.k. fond-i-fond-lösning, där det statliga riskkapitalet investeras i en mångfald av privata riskkapitalfonder som, utifrån givna direktiv, står för de konkreta investeringsbesluten. På så vis ökas tillgången till kapital, som riskerna sprids och effektiviteten ökar. är det viktigt att säkerställa att det statliga riskkapitalet kommer företag i hela landet till del. Regeringen har tyvärr valt den motsatta vägen och lägger nu ned Inlandsinnovation, ett statlig ägt riskkapitalbolag för företag i kommuner eller delar av kommuner i , , , , , och . Bolaget kommer att finnas kvar vid namn, men funktionen fasas ut. Detta anser jag kommer att bidra till en ökad centralisering och ett minskat företagande i de nyssnämnda regionerna. Det är viktigt att politiken, medvetet eller omedvetet, inte hindrar kvinnors företagande. Ett viktigt led i detta är att branscher som anställer många kvinnor erbjuder möjligheten att starta och driva företag. Detta är ett viktigt argument för varför valfriheten inom välfärden är värd att försvara. Kriterierna för de generella företagsstöden måste också kontinuerligt ses över för att säkerställa att kvinnors och mäns företagande behandlas utifrån samma villkor. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv är det min uppfattning att de borde ha utformats i enlighet med motion 2016/17:2425 (C). Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Skillnaden gentemot regeringens förslag motiveras med att har avvisat regeringens insatser inom immaterialrätten som beslutades i samband med budgetpropositionen . Vidare anser jag inom den ram för anslaget som föreslagit att borde avsättas för att förstärka arbete kring innovationer i offentlig sektor genom inrättandet av innovationscheckar riktade mot anställda, och särskilt kvinnor som är anställda inom vården. I likhet med vad som framhålls i motionerna 2016/17:351 (C) och 2016/17:3435 (C) anser jag att arbetet med att uppmuntra vardagsnära innovationer inom offentlig sektor bör stärkas. Innovationscheckarna ska kunna användas för att få extern hjälp med att exempelvis undersöka affärsmöjligheter, skriva en affärsplan, hantera immateriella tillgångar eller göra en marknadsanalys. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen motiveras med att jag avvisar regeringens insatser till och en strategi för nyindustrialisering. Jag avvisar också regeringens finansiering av snabbspår för nyanlända företagare. Jag anser att det är centralt att stötta fler nyanlända att starta företag, och föreslår därför bl.a. en ökad möjlighet till mentorskap och praktik samt att företagsformen ingångsföretag skapas. Vidare har jag och föreslagit en ökning av anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation för att förstärka rådgivningen för nyanlända kvinnor som vill starta företag. Det är min uppfattning att med politik kommer det att bli enklare för nyanlända att starta företag, varför regeringens snabbspår för nyanlända företagare kommer att vara onödigt. Vidare anser jag att borde öronmärkas för Winnet arbete inom ramen för befintligt anslag, för att bl.a. öka kvinnors deltagande inom företagande och ökad jämställdhet på arbetsmarknaden.