bet · H401UbU6 · 2016-11-18 00:00:00 — Kommunen ska enligt förslaget vara skyldig att så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. Regeringen anser dock inte att formerna för den utbildning som ingår i rätten till behörighetsgivande utbildning inom komvux bör regleras på annat sätt än . Det följer av 20 kap. 2 § skollagen att huvudmännen ska anpassa utbildningen efter individens behov och förutsättningar. I detta ingår att beakta individens förutsättningar att delta i olika former av utbildning. Detta innebär att den sökande måste bedömas ha förutsättningar att klara av fjärrundervisning eller distansundervisning för att kommunen ska kunna erbjuda ett sådant alternativ. Om individen av något skäl inte anser sig kunna acceptera ett erbjudande om utbildning finns det inget som hindrar att han eller hon söker igen. Kommunen bör inte ha valfrihet i fråga om utbildning i syfte att uppnå särskild behörighet När det gäller utbildning för att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare eller för att få särskilda kunskaper för studier inom bör kommunerna, enligt regeringen, inte ha samma frihet att avgöra vilka kurser som ska erbjudas. Sådan behörighet eller sådana kunskaper kan nämligen till skillnad från grundläggande behörighet inte uppnås genom olika kombinationer av kurser. De kurser som ger särskild behörighet eller särskilda kunskaper kan inte bytas ut mot andra kurser på samma sätt som kurser som ger grundläggande behörighet. En kommun kan dock uppfylla sin skyldighet att erbjuda komvux på gymnasial nivå genom att samverka med en eller flera andra kommuner. Om kommuner samverkar med varandra och erbjuder ett gemensamt kursutbud, kan organisatoriska problem och ökade kostnader sannolikt till stora delar undvikas till följd av en rättighetsreform. För kommuner där förutsättningarna för samverkan begränsas av avståndet till närliggande kommuner kan dock rättighetsreformen innebära högre kostnader och vissa organisatoriska utmaningar. Det bör inte införas bestämmelser om tidsgränser Regeringen anser att en regel om en tidsgräns för kommunens skyldighet att erbjuda utbildning kan få stora kostnadsmässiga konsekvenser för kommunerna. En sådan regel bör enligt regeringen övervägas först om det kan konstateras att individerna får vänta alltför länge på den behörighetsgivande utbildning som de har rätt till. Utgångspunkten för all komvux ska dock vara den enskildes behov. Om den enskilde har behov av att snabbt komma i utbildning ska kommunen alltså vinnlägga sig om att möta detta behov. Rätten att delta i utbildning i en annan kommun eller ett landsting Elever som har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller grundläggande behörighet till eller särskilda kunskaper för yrkeshögskoleutbildning bör även ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i en annan kommun än sin hemkommun eller i ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. Motsvarande bestämmelser finns när det gäller den nuvarande, mer begränsade, rätten till komvux på gymnasial nivå (20 kap. 19 § andra stycket skollagen). Rätten att delta i komvux i en annan kommun än hemkommunen eller i ett landsting gäller om hemkommunen inte själv anordnar utbildningen och inte heller erbjuder den enligt ett entreprenad- eller samverkansavtal. Enligt nuvarande bestämmelser är vidare hemkommunen i det aktuella fallet skyldig att ersätta den mottagande kommunens kostnader. Enligt skollagen ska en ansökan om att få delta i komvux på gymnasial nivå lämnas in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen dock skyndsamt skicka ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande där det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska enligt 20 kap. 21§ tredje stycket skollagen alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos en annan huvudman. Regeringen anser att den nuvarande bestämmelsen i 20 kap. 19 § andra stycket om en skyldighet för hemkommunen att svara för vissa kostnader bör ersättas av en ny bestämmelse i 20 kap. 21 § tredje stycket om att en hemkommun – utöver skyldigheten att alltid lämna ett åtagande att svara för kostnaderna om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos en annan huvudman – alltid ska lämna ett åtagande att svara för kostnaderna om den sökande har rätt till utbildning. Regeringen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Regeringen konstaterar att Skolinspektionen och påpekar att ikraftträdandet kan behöva tidigareläggas. Nämnden noterar att exempelvis antagningsbeslut som avser kurser som påbörjas kan behöva fattas före . Även Skolinspektionen uppmärksammar att vissa beslut på lokal nivå om antagning som avser kurser som påbörjas sannolikt behöver fattas under föregående höst. Det kan således enligt myndigheten bli en viss förskjutning av ansökningsförfaranden m.m. utifrån den nya lagstiftningen. Regeringen noterar att ändringar behöver göras i skollagen för att de förslag som lämnas i propositionen ska kunna genomföras. Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Det ligger enligt regeringen i sakens natur att de nya bestämmelserna om rätt till komvux inte kan tillämpas retroaktivt. Bestämmelserna kommer att bli tillämpliga på antagning som sker efter ikraftträdandet. Regeringen anser därför inte att det finns något behov av övergångsbestämmelser och lämnar inte något sådant förslag. Enligt utskottet är en högre utbildning i många fall en förutsättning för att få ett jobb. Därför behöver de som inte har en fullständig gymnasieutbildning, som är arbetslösa eller som har sämre förutsättningar på arbetsmarknaden få möjlighet att fullfölja eller komplettera en gymnasieutbildning för att kunna läsa vidare. Vuxenutbildningen ska också finnas för yrkesverksamma som vill gå vidare och höja sin kompetens. Det kan t.ex. vara fråga om personer med en teoretisk bakgrund som vill studera inom . Utskottet välkomnar regeringens proposition som innebär att fler vuxna får rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. På så sätt får många möjlighet att förbättra sin position på arbetsmarknaden och likvärdigheten kan stärkas när det gäller tillgång till utbildning, oavsett vilken kommun en person bor i. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition. Utskottet övergår nu till att i nästa avsnitt behandla de motionsyrkanden som innehåller begäran om tillkännagivanden med anledning av propositionen. Uppföljning och utvärdering av reformen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning och utvärdering av reformen m.m. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD). I kommittémotion 2016/17:3111 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 begärs att förslagets effekter på genomströmningen i gymnasieskolan utreds. Motionärerna framhåller att det är viktigt att både ungdomar och vuxna får en andra chans att fullfölja och komplettera sin utbildning. bör utgångspunkten även i fortsättningen vara att elever i första hand så långt det är möjligt ska nå den behörighet de behöver inom ordinarie gymnasieutbildning. Motionärerna begär vidare att regeringen initierar en översyn av särvux på gymnasial nivå (yrkande 2). Det är enligt motionärerna viktigt att studenter inom särvux på gymnasial nivå inte drabbas av undanträngningseffekter. Dessutom begärs ett tillkännagivande om rätt att läsa in särskild behörighet till högskoleutbildning (yrkande 3). Motionärerna poängterar att det är viktigt att kommunen i sin strävan att erbjuda alla elever rätt att läsa in särskild behörighet alltid utgår från elevens egna önskemål. Vad som är bäst för varje enskild individ bör bestämmas av studenten själv i samråd med en studie- och yrkesvägledare. Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om övergångsbestämmelser och om vikten av att följa upp och utvärdera reformen (yrkande 4). Regeringen bör fatta beslut om att inom en lämplig tid följa upp och utvärdera reformen för att kunna bedöma om reformen har fått önskvärda resultat och för att åtgärda eventuella brister som kan ha kommit fram. I kommittémotion 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att vuxenutbildning ska vara väl utbyggd och erbjuda ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna omskola sig och studera inom den högre utbildningen. Utskottet förutsätter att regeringen inom en lämplig tid kommer att besluta att följa upp och utvärdera reformen om rätten till behörighetsgivande utbildning inom komvux för att kunna bedöma om den har fått önskvärda resultat och för att åtgärda eventuella brister. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett särskilt stort behov av en genomgripande översyn av särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå (särvux) och förutsätter att en sådan översyn initieras skyndsamt. Utskottet påpekar vidare vikten av en väl organiserad och tillgänglig studie- och yrkesvägledning när den utökade rätten till komvux på gymnasial nivå införs eftersom eleverna inom vuxenutbildningen har mycket varierande erfarenheter och utbildningsbakgrund. Någon åtgärd från är inte nödvändig med anledning av motionerna 2016/17:834 (SD) yrkande 5 och 2016/17:3111 (L, M, C, KD) yrkandena 1–4. Uppföljning och utvärdering av reformen m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), i (C), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3111 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–3, 2016/17:3111 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4 och 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 5. I propositionen skriver regeringen att det inte ska finnas någon nedre åldersgräns för rättigheten att börja behörighetsgivande utbildning inom komvux. Flera remissinstanser är dock av en annan uppfattning. Exempelvis för , kommun och kommun pågår ett resonemang kring förslagets påverkan på genomströmningen i gymnasieskolan. Vi anser att regeringen bör överväga att i den uppföljning och utredning av reformen som vi föreslår också utreda vilka effekter förändringen får på genomströmningen i gymnasiet. Det är viktigt att både ungdomar och vuxna får en andra chans att fullfölja och komplettera sin utbildning. bör utgångspunkten även i fortsättningen vara att elever i första hand så långt det är möjligt ska nå den behörighet de behöver inom ordinarie gymnasieutbildning. Vidare noterar och Skolinspektionen i sina remissyttranden att särvux på gymnasial nivå inte omfattas av förslaget om rätt till grundläggande behörighet till och ser en risk för undanträngningseffekter för målgruppen för särvux på gymnasial nivå då denna framöver är den enda målgrupp som inte omfattas av rättighetsreformen. Regeringen önskar se en mer genomgripande översyn av skolformen särvux som innefattar tillgång till särvux på gymnasial nivå för dem som behöver sådan utbildning. Vi anser att regeringen bör initiera en sådan översyn . Det är viktigt att studenter inom särvux på gymnasial nivå inte drabbas av undanträngningseffekter. Regeringen föreslår att kommunerna när de erbjuder utbildning för grundläggande behörighet ska vara skyldiga att utgå från den vuxnes behov av särskild behörighet till högskoleutbildning eller av särskilda kunskaper för utbildning inom . Vi anser i likhet med regeringen att det är viktigt att alla som vill ska ha rätt att läsa in den särskilda behörighet de kan vara i behov av för att kunna antas till studier på högskola eller yrkeshögskola. Vi vill dock poängtera att det är viktigt att kommunen i sin strävan att erbjuda alla individer rätt att läsa in särskild behörighet alltid utgår från individens egna önskemål. Vad som är bäst för varje enskild individ bör bestämmas av individen själv i samråd med en studie- och yrkesvägledare. Vi anser också att regeringen bör fatta beslut om att inom en lämplig tid följa upp och utvärdera reformen för att kunna bedöma om reformen har fått önskvärda resultat och för att åtgärda eventuella brister som kan ha kommit fram. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Uppföljning och utvärdering av reformen m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:3111 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–4. Gymnasieskolans uppdelning mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram kräver en väl utbyggd vuxenutbildning. Komvux (och folkhögskolorna) är ett viktigt redskap för att säkerställa att vi har en utbildad befolkning som motsvarar de krav och önskemål som arbetsgivarna ställer. Vuxenutbildningen bör erbjuda våra ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna omskola sig och studera inom den högre utbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:5 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2016/17:3111 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förslagets effekter på genomströmningen i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av särvux på gymnasial nivå och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt att läsa in särskild behörighet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om övergångsbestämmelser och vikten av att följa upp och utvärdera reformen och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:834 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vuxenutbildning ska vara väl utbyggd och erbjuda våra ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna sadla om och välja en väg inom högre utbildning, och detta tillkännager för regeringen.