bet · H301TU20 · 2016-05-23 00:00:00 — Nationella regler bedöms inte ha någon mer betydande inverkan på det globala flyget. I rapporten framhålls att internationellt samarbete och långsiktighet är den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Med anledning av den genomförda studien om framtidens flyg anordnade utskottet en hearing i syfte att från olika perspektiv belysa de slutsatser som framkommer i rapporten. Hearingen finns nedtecknad i utgivningsserie Rapporter från (2013/14:RFR23). Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma frågan om beskattning av flygtransporter. Utskottet har gett uttryck för att straffskatter i form av flygskatter inte är rätt väg att gå för att minska luftfartens klimatpåverkan och att detta skulle vara en skatt på mobilitet som skadar konkurrenskraft (bet. 2015/16:TU9). Utskottet pekade bl.a. på att både och har infört en flygskatt för att därefter avskaffa den eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. Utskottet anser att nya lösningar som biodrivmedel till flyg i stället är rätt väg att gå. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla att har riktat ett tillkännagivande till den om att verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9, rskr. 2015/16:193). I beredningen av frågan om en fossiloberoende transportsektor pekade utskottet på att den rätta vägen att gå är inriktad på nya lösningar såsom biodrivmedel till flyg och att det finns biodrivmedel till luftfart tillverkat av använd frityrolja som reducerar koldioxidutsläppet med i jämförelse med samma mängd fossilt jetbränsle. Utskottet uttalade även att det är mycket positivt att internationellt har varit ett föregångsland i fråga om introduktionen av biobränslen, i synnerhet inom vägtransportområdet och värmesektorn. Utskottet vill även uppmärksamma en nyligen publicerad svensk rapport i vilken det bl.a. ifrågasätts att den starka tillväxten inom flyget är förenlig med klimatpolitik (Trafikanalys, rapport 2016:4). Flygtrafiken svarar för av de globala utsläppen av koldioxid, men även kväveoxider och vattenånga på hög höjd påverkar. Dessa höghöjdseffekter leder till minst dubbelt så stor påverkan som effekten från enbart koldioxidutsläpp, vilket betyder att flygsektorn står för av den globala uppvärmningen. I rapporten konstateras att det pågår arbete för att minska flygets klimatpåverkan på många fronter och att till de viktigaste delarna i detta hör politiska styrmedel, teknisk utveckling, alternativa bränslen samt optimerad drift och utvecklad infrastruktur. Rapporten pekar även på handelssystemet med utsläppsrätter som finns inom EU och att förväntas anta ett globalt marknadsbaserat styrmedel för internationellt flyg. Bland alternativa bränslen anses andra generationens biobränslen ha störst potential, men prisskillnaden mellan biobränslen i förhållande till konventionella bränslen är en hämsko för biobränslets genomslag. I rapporten konstateras att det är tveksamt om de olika åtgärderna är tillräckliga för att nå klimatmålen, och man pekar på Easas, () och Eurocontrols slutsats att framtida teknikutveckling inte kan väga upp utsläppen från framtida trafikökningar. Biobränslen kan bidra till att minska utsläppen av koldioxid men minskar inte höghöjdseffekterna från internationella flygningar, och i rapporten framförs att det därför kan krävas åtgärder som dämpar efterfrågan på flygresor. Buller är det mest påtagliga miljöproblemet i flygplatsens omgivning, och i rapporten konstateras att det finns tydliga målkonflikter mellan buller, klimat och säkerhet som måste hanteras. Utformningen av flygvägssystemet har stor betydelse för bullrets spridning och störningarnas utbredning i flygplatsens närhet. När det gäller teknisk utveckling pekar rapporten på att framstegen främst görs inom lättviktsområdet, luftmotstånd och effektivisering av motorer. Europeisk flygforskning räknar med att till 2020 kunna utveckla flygplan med 50 procents lägre bränsleförbrukning, 80 procents lägre utsläpp av kväveoxider och halverat buller i jämförelse med flygplan som produceras . Utskottet anser att det behövs tydligare initiativ på EU-nivå men också inom medlemsländerna för att driva på utvecklingen av biobaserade bränslen för flyget. När det gäller den europeiska luftfartsstrategin vill utskottet framhålla betydelsen av att den bör ha mål för införandet av fossilfria bränslen. Utskottet anser att ambitionen behöver höjas på europeisk nivå och att det behövs konkreta åtgärder för klimatsmarta flygplatser. Utskottet kan även konstatera att de Europeiska flygforskningsprogrammen behöver stärkas och att det behövs möjligheter till ökad forskning och utveckling för en hållbar luftfart. När det gäller att frigöra den fulla potentialen hos drönare föreslår kommissionen en grundläggande rättslig ram för en säker utveckling av drönaranvändningen i EU, som en del av den nya grundförordningen om luftfartssäkerhet som ersätter förordning (EG) nr 216/2008, och kommissionen kommer även att ge i uppdrag att utarbeta mer detaljerade regler som kommer att möjliggöra drönaranvändning och utveckling av branschnormer. I frågan om obemannade luftfartyg, s.k. RPAS, anser utskottet att den nuvarande situationen där respektive länder har olika nationella regler och där det saknas gemensamma EU-regler är otillfredsställande. Utskottet anser därför att det arbete som har påbörjats inom EU för att få till stånd förändringar kring detta och öka säkerheten inom området är viktigt. Möjligheten att anta ett europeiskt regelverk som omfattar alla relevanta områden för att göra driften av RPAS säker och trygg bör enligt utskottets mening ges hög prioritet. Utskottet anser att det finns mycket positivt att hämta i den utveckling som pågår i fråga om drönare och konstaterar att den erbjuder stor potential för framtida nya användningsområden inom olika samhällstjänster. Utskottet vill därför understryka betydelsen av fortsatt forskning och utveckling inom området men konstaterar att den utveckling som pågår även måste följas av ett systematiskt säkerhetsarbete för att motverka ökade risker för olyckor och tillbud. Utskottet anser sammanfattningsvis att den nuvarande situationen med olika nationella regler inom EU inte är lämplig och att det därför behöver drivas ett aktivt arbete kring drönare i det pågående framtagandet av ett nytt europeiskt flygsäkerhetsregelverk. Enligt utskottets mening är det angeläget att ett EU-gemensamt regelverk för drönare tas fram och kommer på plats . Ett kommande gemensamt regelverk för drönare bör enligt utskottets uppfattning innefatta krav om att både förare och farkost ska kunna identifieras. Meddelande om en luftfartsstrategi för – motiveringen (S, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi vill inledningsvis framhålla att det är bra med en gemensam flygstrategi för och att det behövs ett gemensamt arbete för att bl.a. främja konkurrensförutsättningarna inom flyget, stärka den sociala agendan inom luftfarten samt främja en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Vi delar därför det som utskottsmajoriteten har framfört i detta avseende i detta utlåtande. Vi vill dock framhålla att vi inte står bakom utskottsmajoritetens skrivningar om skatt på flygresor samt en fortsatt utveckling av . Föreliggande skrivningar behandlar sådana inrikespolitiska frågor som knappast kan anses höra hemma i ett utlåtande om en europeisk luftfartsstrategi. Meddelande om en luftfartsstrategi för – motiveringen (V) av (V). Jag vill inledningsvis peka på att klimatmålen kräver att vi styr om resorna mot mer hållbara alternativ. Den luftfartsstrategi som håller på att tas fram inom EU syftar i stället till att öka flygandet. I ett avlångt och glest befolkat land som är det viktigt att det finns olika transportslag att tillgå, men det är viktigt att utvecklingen ska gå i riktning mot ett hållbart resande. Detta innebär att flygandet måste minska och att andra mindre miljöbelastande transportsätt i stället måste främjas och utvecklas. Jag anser att det är mycket olyckligt att detta inte är något som återspeglas i inriktningen för den europeiska luftfartsstrategin. Jag anser även att det behöver vidtas kraftfulla åtgärder för att det resande som ändå måste ske med flyg ska kunna göras med så begränsad miljöpåverkan som möjligt. För att minska flygresandet behöver olika åtgärder vidtas och olika styrmedel användas. tillhör flyget de transportslag som är lägst beskattade i jämförelse med andra transportslag och jag anser att ett införande av flygskatt kan vara verksamt som styrmedel för att minska flygresandet och därmed transportsektorns allt ökande belastning på miljö och klimat. Jag vill peka på att det är positivt att luftfartsstrategin tar sikte på att stärka den sociala agendan, skapa högkvalitativa arbeten inom luftfartssektorn och säkerställa rättvisa arbetsvillkor inom sektorn. Utvecklingen inom luftfarten har dessvärre gått i en felaktig riktning och jag anser att det därför kan behövas ytterligare och mer kraftfulla åtgärder än de som kommissionen presenterar i sitt meddelande för att vända denna utveckling. När det gäller de regionala flygplatserna anser jag att många av dessa är viktiga för att underlätta resandet i olika delar av landet. kan jag konstatera att för bör en successiv överflyttning av trafiken ske till andra transportslag och andra flygplatser i regionen så att den mark som flygplatsen ligger på i stället kan användas för bostadsbyggande. Sammanfattningsvis anser jag att i stället för att utgå från en kraftig ökning av flygresorna bör utgångspunkten vara att vi ska göra vad som krävs för att nå klimatmålen. Om det globala klimatavtalet från ska få någon verkan måste vi i stället gå över till att planera för resealternativ som är hållbara ur klimatsynpunkt. Förteckning över granskade dokument Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt , En luftfartsstrategi för , KOM(2015) 598 slutlig.