bet · H401UbU6 · 2016-11-18 00:00:00 — Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär en utökad rätt att delta i vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Det hittillsvarande kravet på att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha en rätt till komvux på gymnasial nivå ska tas bort. Vidare innebär lagändringarna en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller utbildning som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning ska rätten till utbildning gälla för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. I propositionen gör regeringen även bedömningen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att i vissa fall meddela föreskrifter om vilka kurser som en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå omfattar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om uppföljning och utvärdering av reformen m.m. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, C, L, KD). Proposition 2016/17:5 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Fyra yrkanden i en följdmotion. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux Uppföljning och utvärdering av reformen m.m. 1.Uppföljning och utvärdering av reformen m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Uppföljning och utvärdering av reformen m.m., punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2016/17:5. Uppföljning och utvärdering av reformen m.m. 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:3111 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–4. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:5 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux, en följdmotion som väckts med anledning av propositionen och en motion från allmänna motionstiden /17. En redovisning av förslaget till riksdagsbeslut i propositionen respektive motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Lagrådet har yttrat sig över förslaget och haft vissa synpunkter. Regeringen har enligt propositionen i förhållande till lagrådsremissens lagförslag gjort vissa ändringar i 20 kap. 19 d och 21 §§ skollagen. I propositionen föreslås en utökad rätt att delta i vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Det hittillsvarande kravet tas bort, nämligen att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha rätt till komvux på gymnasial nivå. Det föreslås också en rätt att delta i komvux på sådan nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller utbildning som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning ska rätten till utbildning gälla för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. Vidare föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att i vissa fall meddela föreskrifter om vilka kurser som en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå omfattar. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen som innebär en utökad rätt att delta i vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskola och yrkeshögskola. Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller utbildning som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning ska rätten till utbildning gälla för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. Kravet på att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha en rätt till komvux tas bort. Kommunerna har enligt skollagen en skyldighet att erbjuda komvux på gymnasial nivå. Hemkommunen ansvarar för att vuxna som har rätt att delta i sådan komvux och önskar delta i den också får det. Vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan, men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskolestudier, har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå en sådan behörighet. Kommunerna ska därutöver sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Tillgången till komvux på gymnasial nivå varierar dock mellan kommunerna. Även om de flesta kommuner erbjuder komvux som syftar till att individen ska uppnå behörighet till eftergymnasiala studier är det ingen självklarhet. Möjligheten att delta i komvux för att uppnå sådan behörighet kan bero på i vilken kommun individen bor. Enstaka kommuner bedömer att de inte har möjlighet att möta sådana behov hos invånarna medan många erbjuder komvux åt alla som saknar behörighet till eftergymnasial utbildning. Ett exempel på en grupp som har sämre tillgång till komvux på gymnasial nivå är de som har fullföljt utbildning inom gymnasieskolan, t.ex. på ett högskoleförberedande program, men är i behov av ytterligare kurser för att uppnå behörighet till utbildning inom högskolan eller . Dessa personer är inte prioriterade vid urval till komvux på gymnasial nivå och i vissa kommuner är det därför inte säkert att de antas till sådan utbildning, trots att de behöver utbildningen för att få behörighet till eftergymnasiala studier. I enstaka kommuner tycks dörren till komvux vara helt stängd för dem som redan har en genomgången gymnasieskoleutbildning. Dessa sökande har ofta en svag ställning på arbetsmarknaden, då en gymnasial utbildning inte räcker till arbete. är deras möjligheter till vidare studier begränsade. Bristande tillgång till behörighetsgivande utbildning inom komvux skapar på så sätt återvändsgränder i utbildningssystemet. Vuxenutbildningen har vidare fått en allt viktigare uppgift när det gäller etableringen av utrikes födda. En allt större andel elever inom komvux på gymnasial nivå är utrikes födda och andelen ökar i stort sett . ansökte ett stort antal människor på flykt om asyl i . Det är mycket sannolikt att såväl andelen utrikes födda som det totala antalet sökande till komvux kommer att öka . Det finns därför ett behov av att satsa på komvux för att säkerställa tillgången till utbildning både för nyanlända och för andra elevgrupper i behov av komvux. En rätt till komvux i syfte att uppnå grundläggande behörighet Regeringen föreslår att alla vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå och som saknar grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom ska ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet. Vuxnas tillgång till vuxenutbildning behöver stärkas Regeringen framhåller i skälen för förslaget att i internationell jämförelse har en mycket väl utbyggd vuxenutbildning. Vuxenutbildningen ger många vuxna som av olika skäl aldrig fullföljt gymnasieskolan en andra chans. För andra innebär vuxenutbildningen en möjlighet att skola om sig, vilket kan vara avgörande inte minst för dem som mist sitt arbete. Vuxenutbildning kan även vara avgörande för dem som aldrig lyckats etablera sig på arbetsmarknaden, trots en fullföljd gymnasieutbildning. Motsvarande möjlighet att skola om sig som vuxen saknas i de flesta andra länder. Trots den relativt väl utbyggda vuxenutbildningen finns det enligt regeringen vuxna som fastnar i återvändsgränder i utbildningssystemet, utan möjlighet till vidare utbildning och med små chanser att etablera sig på arbetsmarknaden. Enligt regeringen behöver individers tillgång till vuxenutbildning därför förstärkas. Nuvarande begränsade rätt till komvux har negativa konsekvenser för dem som behöver komplettera sina studier för att bli behöriga till högre utbildning. För den enskilde kan den enda utvägen vara att ansöka om bedömning av reell kompetens. En utökad rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux är därför enligt regeringens mening nödvändig för att i högre grad tillgodose samhällets och individens behov. En vuxen som är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå bör därför ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet. En sådan rätt skulle också innebära en mer likvärdig tillgång till vuxenutbildning över hela landet. Vuxnas möjlighet att få behörighet till en utbildning inom kan inte enligt regeringen anses vara mindre viktig än möjligheten att få behörighet till högskolan. Efterfrågan på kvalificerad arbetskraft är hög inom stora delar av arbetslivet och utbildningarna inom . Regeringen anser att det finns en risk för undanträngningseffekter för målgruppen för särskild utbildning för vuxna (särvux) på gymnasial nivå då denna framöver är den enda målgrupp som inte omfattas av rättighetsreformen. Regeringen ser ett behov av en mer genomgripande översyn av skolformen särvux. Särvux har endast i mindre omfattning omfattats av de senare årens reformer av vuxenutbildningen. En sådan översyn bör enligt regeringen även innefatta tillgången till särvux på gymnasial nivå för dem som behöver sådan utbildning. Det bör inte införas någon åldersgräns för rättigheten Regeringen anför att det i promemorian Rätt till gymnasial vuxenutbildning och gymnasial särvux (Ds 2009:20) presenterades ett alternativt förslag med en åldersbegränsning av rätten till gymnasial komvux för att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning; ett förslag som inte har lett till lagstiftning. Rättigheten skulle enligt detta alternativ begränsas till att endast omfatta personer . Syftet med begränsningen var att rätten inte skulle påverka genomströmningen i gymnasieskolan negativt. När promemorian remissbehandlades var dock majoriteten av remissinstanserna negativa till detta alternativ. En sådan begränsning skulle enligt flera remissinstanser riskera att försämra möjligheterna till utbildning för ungdomar . Unga är en grupp som ofta har ett stort behov av utbildning på gymnasial nivå, inte minst då arbetslösheten bland unga utan fullföljd gymnasieutbildning är hög. låg arbetslösheten bland ungdomar i åldern 20–på . Ju en individ stått utanför arbetsmarknaden, desto svårare är det för individen att komma in och etablera sig på arbetsmarknaden. Därför bedömer regeringen att det inte bör införas någon nedre åldersgräns för en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux, utöver den vanliga åldersgränsen som gäller för komvux på både grundläggande och gymnasial nivå. Regeringen anser inte att rätten till gymnasial vuxenutbildning och gymnasiala yrkesutbildningar ska upphöra vid uppnådd pensionsålder. Äldre kan ha stort behov av vuxenutbildning, även om arbetsmarknadsperspektivet har försvunnit. Detta gäller inte minst äldre nyanlända som kan vara i behov av vuxenutbildning för att integreras i det svenska samhället. Antalet äldre elever inom vuxenutbildning är dessutom förhållandevis litet. Det bör inte ställas andra villkor utöver de vanliga behörighetsvillkoren och kravet på avsaknad av grundläggande behörighet Regeringen bedömer att det inte heller bör ställas några andra villkor för rätten till utbildning inom komvux på gymnasial nivå, utöver att den sökande ska uppfylla de allmänna behörighetsvillkoren för utbildningen och inte ha uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom . Ytterligare villkor skulle riskera att stänga ute vuxna i behov av utbildning för att uppnå sådan behörighet. Av det skälet bör även det nuvarande villkoret för en rätt till komvux på gymnasial nivå tas bort, dvs. att den sökande har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Alla vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå bör alltså ha rätt att delta i utbildningen för att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom . En rätt till komvux i syfte att uppnå särskild behörighet eller särskilda kunskaper Regeringen föreslår att alla vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå och som har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare ska ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till sådan högskoleutbildning. Den som har uppnått såväl grundläggande som särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare ska ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå en eller flera andra särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. Den sistnämnda rättigheten ska dock endast avse en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången. Alla vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå och som har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom ska ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . Den som har uppnått grundläggande behörighet till utbildning inom och som uppfyller krav på särskilda kunskaper för en sådan utbildning ska ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för en eller flera andra utbildningar inom . Den sistnämnda rättigheten ska dock endast avse en sådan behörighetsgivande utbildning åt gången. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka kurser som omfattas av rätten att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet eller särskilda kunskaper. Grundläggande behörighet till högskoleutbildning eller yrkeshögskoleutbildning räcker ofta inte för att få studera på högskolan eller I skälen för förslaget anför regeringen att det behöver finnas en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Detsamma gäller för sådan utbildning inom komvux som syftar till att eleven ska uppnå särskilda kunskaper för utbildning inom . En stärkt rätt till behörighetsgivande utbildning bidrar på också till en ökad förutsägbarhet när det gäller tillgång till vuxenutbildning. Detta kan vara viktigt t.ex. vid val av gymnasieprogram. har en person som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan rätt att läsa in grundläggande behörighet till högskolestudier inom komvux, men inte särskild behörighet till högskolan eller kurser som ger behörighet till en yrkeshögskoleutbildning. En stärkt rätt till behörighetsgivande utbildning för vuxna kan därmed ge större trygghet för elever som väljer att läsa ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Den utökade rätten till komvux minskar risken för återvändsgränder i utbildningssystemet senare i livet som en följd av gymnasievalet. I förordningen (2009:130) om anges att kraven på särskilda förkunskaper ska vara nödvändiga för att den studerande ska kunna tillgodogöra sig utbildningen och att de får avse kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolans nationella program eller motsvarande kunskaper. Om det finns särskilda skäl får kraven även avse yrkeserfarenhet och andra kunskaper än de angivna, om de har betydelse för utbildningens speciella inriktning eller det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Utöver krav på kunskaper får det även ställas villkor som är en förutsättning för utbildningens speciella inriktning eller det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Det bör enligt regeringen preciseras att den rätt som föreslås avser komvux som syftar till att eleven ska uppnå särskilda kunskaper för en utbildning inom . Rätten bör förenas med vissa villkor Den föreslagna rätten till utbildning inom komvux för att uppnå särskild behörighet till högskolestudier som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare bör enligt regeringen förenas med vissa villkor. En generell rätt till komvux på gymnasial nivå för att uppnå särskild behörighet eller särskilda kunskaper skulle nämligen innebära fritt tillträde till sådana kurser i komvux för alla sökande, oavsett om de är behöriga eller inte och oavsett om de behöver kurserna för behörighet till högskole- eller yrkeshögskoleutbildning eller inte. En sådan omfattande rätt kan i vissa fall leda till ett oproportionerligt utnyttjande utan att målsättningen med reformen uppnås i motsvarande grad. Det riskerar i sin tur att bli kostnadsdrivande för kommunerna. Rätten bör därför avgränsas så att den sökande ska vara behörig att delta i komvux på gymnasial nivå. Den sökande måste också först ha uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller till utbildning inom innan hon eller han får rätt till utbildning som leder till särskild behörighet eller särskilda kunskaper. Regeringen bedömer att de föreslagna inskränkningarna inte kommer att begränsa individens möjlighet att nå behörighet till högre studier. Det bör inte begränsas hur många behörigheter en individ får läsa in I propositionen anförs att det finns personer som redan har en eller flera särskilda behörigheter eller särskilda kunskaper men som behöver skola om sig, t.ex. för att byta yrkeskarriär. Arbetslivet förändras snabbt och en person kan behöva byta yrkesbana både en och under sitt arbetsliv. Rätten till komvux på gymnasial nivå bör enligt regeringen därför inte begränsas till att endast omfatta en särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare eller endast omfatta särskilda kunskaper för en utbildning inom . Den som har uppnått såväl grundläggande som särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare bör i stället ha rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå en eller flera andra särskilda behörigheter till sådan högskoleutbildning. På motsvarande sätt bör rätten till komvux för att bli behörig till omfatta både grundläggande behörighet till och krav på särskilda kunskaper för flera utbildningar i . Ytterligare begränsningar av rättigheten skulle riskera att syftet med reformen, att göra högre utbildning tillgänglig för alla vuxna, inte uppnås fullt ut. För att säkerställa att inga vuxna fastnar i återvändsgränder i utbildningssystemet bör rätten till utbildning för att uppnå särskild behörighet eller särskilda kunskaper inte begränsas till en viss studievolym eller ett visst antal särskilda behörigheter eller särskilda kunskaper för bara en viss utbildning inom . Risken att vuxna skulle utnyttja rätten för att skaffa sig behörigheter eller kunskaper som de inte behöver bedöms vara liten. De vuxnas möjligheter att försörja sig begränsar också deras utnyttjande av rätten. Det finns t.ex. begränsningar när det gäller hur länge en individ kan få studiestöd. Rätten till utbildning bör dock begränsas på så sätt att en vuxen endast ska ha rätt att delta i en utbildning åt gången inom komvux på gymnasial nivå för att skaffa sig särskild behörighet till högskolan eller särskilda kunskaper för en utbildning inom . Om det trots detta skulle visa sig att rätten används av vuxna som inte behöver utbildningen för högre studier och används på ett sätt som leder till ökade kostnader och organisatoriska problem för kommunerna bör enligt regeringen ytterligare begränsningar av rätten övervägas. Samverkan ökar kommunernas möjligheter att erbjuda ett brett utbud av utbildning Kommunernas målsättning bör enligt regeringen liksom vara att erbjuda ett brett utbud av kurser inom komvux på gymnasial nivå. Kommuner kan också uppfylla sin skyldighet att erbjuda utbildning genom att samverka med andra kommuner. I sådana samverkansavtal kan även frågor om ersättning för utbildningen regleras. På så sätt kan även små kommuner uppfylla skollagens krav att varje kommun ska erbjuda komvux på gymnasial nivå (20 kap. 16 § och 23 kap. 8 §). Kommunerna föreslås ha en viss valfrihet när det gäller hur rätten att läsa in grundläggande behörighet ska realiseras Regeringen föreslår att hemkommunen ska bestämma vilken av utbildningarna som den ska erbjuda när grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom kan uppnås genom olika utbildningar inom komvux på gymnasial nivå. Kommunen ska vid erbjudandet av sådan utbildning utgå från den vuxnes behov av särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare eller behov av särskilda kunskaper för utbildning inom . Kommunen ska också så långt som möjligt beakta den vuxnes önskemål, tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. Den som har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå ska ha rätt att delta i utbildningen i en annan kommun än sin hemkommun eller i ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. Hemkommunen ska alltid åta sig att svara för kostnaderna för sådan utbildning. En sökande som har rätt till komvux på gymnasial nivå ska tas emot till sådan utbildning. Av ett beslut om att en sökande ska tas emot ska det framgå på vilken eller vilka grunder den sökande tas emot. Om en sökande har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå innebär ett beslut om mottagande till utbildningen att den sökande också antas till utbildningen. Kommunernas skyldighet att erbjuda utbildning bör begränsas när det gäller utbildning i syfte att uppnå grundläggande behörighet Regeringen anför i skälen för förslaget att kommunerna själva bör få avgöra vilka kurser som ska ingå i den enskildes rätt till grundläggande behörighet, om sådan behörighet kan uppnås genom olika utbildningar. Det innebär att en rätt till behörighetsgivande utbildning i hög grad kommer att bero på kommunernas nuvarande organisation av vuxenutbildningen. Den enskilde har sällan möjlighet att välja mellan samtliga kurser som får bedrivas inom komvux på gymnasial nivå. Utbudet är i regel mer eller mindre begränsat utifrån majoritetens efterfrågan och behov. Det kan alltså innebära ett mer begränsat utbud av kurser för den enskilde. Den stora fördelen enligt regeringen är dock att det innebär en fungerande ordning som garanterar att det inte ställs orimligt höga krav på kommunerna när det gäller hur många kurser som måste erbjudas. Regeringen anför att kommunerna kan komma att erbjuda olika utbildningar, men anser att det till viss del kan vara rimligt utifrån kommunernas olika förutsättningar och vilken utbildning som efterfrågas av de boende i kommunen. Kommunerna har och bör enligt regeringen även fortsättningsvis ha ett relativt stort mått av frihet när det gäller hur vuxenutbildningen organiseras. I propositionen ställs frågan om huvudmannen kan anses ha uppfyllt sin skyldighet om erbjudandet endast omfattar utbildning i form av fjärrundervisning eller distansutbildning och den vuxne inte accepterar detta.