bet · H301UU18 · 2016-06-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. I betänkandet finns fem reservationer (SD, C, V, KD). Redogörelse /16:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Skrivelse 2015/16:90 Nordiskt samarbete 2015. Tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll Det nordiska samarbetet, gränshinder m.m. 1.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) 2.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (V) 3.Gränshinder, punkt 2 (KD) 4.Gränshinder, punkt 2 – motiveringen (C) 5.Gränshinder, punkt 2 – motiveringen (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2015/16:90 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 3 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det nordiska samarbetet m.m. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 25, 2015/16:2554 av och (båda SD), 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2015/16:2689 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 3 (KD) Reservation 4 (C) – motiveringen Reservation 5 (V) – motiveringen 2015/16:890 av (KD), 2015/16:1162 av m.fl. (M), 2015/16:1219 av m.fl. (FP), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:2660 av (M). lägger skrivelse 2015/16:90 och redogörelse /16:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet redogörelsen till 2015/16:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten och regeringens skrivelse 2015/16:90 Nordiskt samarbete 2015, som har en huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet behandlar även 12 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. tog utskottet emot utrikesutskottet från finska Eduskunta. Den 12–stod utskottets ordförande värd för ett möte mellan nordisk-baltiska utrikesutskottsordföranden, . tog utskottet tillsammans med försvarsutskottet emot försvarsutskott. Den 23–genomförde en delegation från utskottet en utskottsresa till och hade där möten med bl.a. talman , utrikes- och försvarsutskott, utrikesminister , försvarsminister samt representanter för civilsamhällets organisationer. Den 3–genomförde en delegation från utskottet en utskottsresa till och hade där möten bl.a. med utrikesutskottet och försvarsutskottet, förste vice talman , utrikesminister samt representanter för , forskningsinstitut och medier. Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll I svenska delegations berättelse om verksamheten (2015/16:NR1) redogörs för temasession den 25–, 67:e session den 27–, den svenska delegationens arbete samt rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar även redogörelser för verksamheten i den parlamentariska , den arktiska parlamentariker-konferensen och den parlamentariska . I skrivelse 2015/16:90 Nordiskt samarbete 2015 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Vidare redogörs för tre områden – grön omställning och klimat, arbetsmarknad och konkurrenskraft samt gränshinderarbetet – som har varit av särskild betydelse i det nordiska samarbetet . Därtill redogörs för bl.a. ministerrådets arbete med EU-frågor, för det nordiska utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet samt för bilateralt nordiskt samarbete . Det nordiska samarbetet, gränshinder m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det nordiska samarbetets inriktning och innehåll samt om gränshinder. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V), 3 (KD), 4 (C) och 5 (V). I motion 2015/16:2554 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att 2019 bör utses till ett nordiskt år för att synliggöra de band och det samarbete som finns mellan de nordiska länderna samt uppmärksamma . anför i kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. yrkande 25 att regeringen bör verka för en utökad nordisk samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling. anför i kommittémotion 2015/16:2714 av m.fl. yrkande 14 att regeringen bör fortsätta att reformera det nordiska samarbetet för att det ska bli så effektivt och relevant som möjligt. anför i kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. yrkande 15 att förutsättningarna för att etablera en nordisk beredningsgrupp på hög nivå bör utredas, i syfte att stärka och vidareutveckla det nordiska samarbetet om högspecialiserad behandling inom hälso- och sjukvården. Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är viktigt i ett europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt och öppet i ett starkt och öppet . Utskottet konstaterar att har ett nära samarbete med länder och organisationer i närområde, bl.a. med , , , , den nordliga dimensionens olika partnerskap, Östersjöstaternas råd, och . Utskottet noterar att verksamheten vid i och avvecklades till följd av att ryska myndigheter under hade registrerat dessa kontor som utländska agenter. Utskottet välkomnar att två samarbetsprogram – ett för högre utbildning och forskning och ett för journalistsamarbete – har kunnat fortsätta att drivas, utan stöd av kontoren. Utskottet hänvisar i sammanhanget till betänkande 2015/16:UU11 – vad kan göra för att möta rådets utmaningar (rskr. 2015/16:151), ”Utskottet har tidigare uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området (bet. 2011/12:UU3, bet. 2013/14:UU14). Utskottet står fast vid detta och föreslår att regeringen i en årlig skrivelse till redogör för utvecklingen i det arktiska området och för verksamheten i och . Detta bör ske i samband med den årliga skrivelsen till om det nordiska samarbetet.” I kommittémotion 2015/16:2714 anförs att regeringen bör fortsätta att reformera det nordiska samarbetet för att det ska bli så effektivt och relevant som möjligt, samt att en reformering bör ta hänsyn till att de nordiska länderna möts på fler internationella arenor . Utskottet noterar att de nordiska samarbetsministrarna antog ett omfattande reformpaket för att säkerställa att har kapacitet att fungera som ett användbart instrument för de nordiska regeringarna. Som en del av reformpaketet antogs en strategi för internationell profilering och positionering av –2018, bl.a. i syfte att stärka det internationella inflytandet. Utskottet ser denna strategi som ett medel att ytterligare öka det nordiska samarbetets relevans och effektivitet och ser som goda exempel de nordiska ländernas nära samarbeten inför antagandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och inför klimattoppmötet i , vilket bl.a. kom till uttryck i ett antal deklarationer från . Vad gäller förslaget i motion 2015/16:2554 om att utse till ett nordiskt år, kan utskottet konstatera att det nordiska samarbetet är av hög prioritet för såväl nuvarande som tidigare regeringar och att och närområde ägnades uppmärksamhet i regeringens utrikespolitiska deklaration . Utskottet anser att civilsamhällets aktörer spelar en viktig roll för nordiskt samarbete och nordisk integration och att det kan finnas skäl att uppmärksamma verksamhet. Utskottet noterar att svenska delegation har ett särskilt samarbetsavtal med och att delegationen bjöd in representanter för och andra civilsamhällesorganisationer till sina delegationsmöten för samarbetsprojekt och utbyte av information. I fråga om att utse ett särskilt nordiskt år finner utskottet dock inte att det är nödvändigt med något initiativ från . Angående förslaget i kommittémotion 2015/16:377 om utökad nordisk samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling kan utskottet konstatera att det övergripande målet med det nordiska regionalpolitiska samarbetet är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga regioner och att få till ett effektivt samarbete kring gemensamma regionala frågor. Utskottet konstaterar också att genomförandet av samarbetsprogrammet inom regionalsektorn fortsatte . I ovan nämnda motion framhålls också behovet av gränsstatistik över arbetstagare som reser till andra nordiska länder för att arbeta. Utskottet anser att statistik är ett viktigt underlag för att fatta beslut som rör mobilitet inom och över de nordiska gränserna. Utskottet välkomnar att det finska ordförandeskapet i har tagit initiativ till ett treårigt projekt, Nord Mobility, i vilket den finska statistikmyndigheten i samarbete med de nordiska motsvarigheterna producerar och publicerar statistik över nordisk rörlighet och förmåner över gränserna. I motionen anförs vidare att en nordisk infrastrukturpolitik bör införas, med en gemensamt finansierad, ägd och driven infrastruktur, däribland vägar och järnväg. Utskottet noterar att antog en framställning på transportområdet i vilken de norska, svenska och danska regeringarna rekommenderades att tillsätta en arbetsgrupp för att belysa de samhällsekonomiska fördelarna av och förutsättningarna för en höghastighetsjärnväg på sträckan ––(framst. 5/2015). framhöll i sitt svar att man såg positivt på initiativ som kunde stärka transportförbindelserna och knyta länderna närmare samman. Vad gäller upprättandet av en särskild arbetsgrupp kunde konstatera att ett politiskt samarbete om gränsöverskridande transportinfrastruktur redan var etablerat mellan berörda länder, och att behovet av ett fördjupat samarbete på området således redan var tillgodosett. anförde vidare att utvecklingen på området borde ske i löpande dialog mellan ländernas regeringar och inom myndighetssamarbetet. Utskottet noterar att och utreder förutsättningarna för att utveckla järnvägstrafiken mellan och . Denna utredning kommer att utgöra underlag för den proposition med förslag till inriktning för infrastrukturplaneringen och ekonomiska ramar för planperioden –2029 som regeringen väntas överlämna till . Beträffande förslaget i kommittémotion 2015/16:2568 om att utreda förutsättningarna för att etablera en nordisk beredningsgrupp på hög nivå om högspecialiserad behandling inom hälso- och sjukvården noterar utskottet att rapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet, med 14 förslag på hur det nordiska samarbetet på hälsoområdet kan utvecklas, överlämnades till . beslutade att påbörja ett samarbete rörande rapportens förslag om högspecialiserade behandlingar, sällsynta diagnoser, psykiatri, hälsoberedskap och tjänstemannautbyte, och detta samarbete har inletts. Förslaget om högspecialiserade behandlingar har diskuterats i ämbetsmannakommittén för social- och hälsopolitik, och utskottet välkomnar att kommittén gav mandat för upprättandet av en nordisk beredningsgrupp för högspecialiserad behandling med tillsättning . I kommittémotion 2015/16:2714 och i den enskilda motionen 2015/16:2689 understryks behovet av att motverka gränshinder i . Utskottet konstaterar att det formella nordiska samarbetet inleddes utifrån tanken att medborgarna ska kunna röra sig fritt mellan de nordiska länderna, välja var de vill bo och arbeta samt driva företag eller annan verksamhet utan att hindras av nationsgränserna. Enligt utskottets uppfattning är detta fortfarande en av det nordiska samarbetets viktigaste uppgifter. Utskottet konstaterar att det fortfarande främst är skillnader i skatte- och avgiftssystem, sociala förmåner och regler för varor och tjänster som kan bromsa rörligheten i . Utskottet konstaterar att beslutade att anta en lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (bet. 2015/16:JuU24, rskr. 2015/16:122). I betänkandet finns reservationer från M, SD, C, V, L och KD. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen och har fattat beslut om att införa tillfälliga inre gränskontroller och id-kontroller för inresa i från . Dessa beslut har fortlöpande förlängts och är i kraft. Samhällsutvecklingen gör att regelverk tillkommer, försvinner eller reformeras. Varje ändring rymmer en risk för att nya gränshinder uppkommer. Därför måste arbetet med att förebygga och avskaffa gränshinder stå högt upp på det nordiska samarbetets dagordning. Utskottet kan konstatera att gränshindersfrågor fanns på dagordningen vid de nordiska samarbetsministrarnas samtliga formella ministerrådsmöten . , som är ett politiskt tillsatt organ som har de nordiska regeringarnas uppdrag att främja den fria rörligheten inom , är också en central aktör för att förebygga och avlägsna existerande gränshinder mellan de nordiska länderna. Utskottet välkomnar att de nordiska statsministrarna vid session antog en deklaration om att de genom avser att intensifiera dialogen med representanter för näringslivsorganisationerna och arbetsmarknadens parter så att dessa kan involveras ytterligare i det nordiska arbetet med att avlägsna gränshinder. Utskottet noterar att , som ett led i det förebyggande arbetet, rekommenderade att införa som en fast praxis att Nordiska ministerrådets ordförandeland löpande går igenom kommande EU-rättsakter, gör en prioritetsordning av dessa utifrån direktivens uppskattade betydelse för den fria rörligheten i samt bjuder in till nordiska samråd kring tolkning, process och implementering (framst. 3/2015). Utskottet noterar att Nordiska ministerrådets danska ordförandeskap påbörjade en undersökning av formerna för en gemensam genomgång av kommande EU-rättsakter, ett arbete som tagits vidare av det finska ordförandeskapet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2971 yrkande 13, 2015/16:377 yrkande 25, 2015/16:2714 yrkandena 13 och 14, 2015/16:2568 yrkande 15 samt 2015/16:2689 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår de motionsyrkanden som anges i bilaga 2. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsberedning –2018 som utskottet antog . Utskottet har vid en genomgång funnit att de yrkanden som anges i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna i bilaga 2. Utskottet föreslår att skrivelse 2015/16:90 och redogörelse /16:NR1 läggs till handlingarna. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2554 av och (båda SD) och 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 25, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi betraktar i fallande ordning som en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. Mot bakgrund av det vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. De nordiska länderna är i hög grad sammanflätade när det gäller kultur, språk och gemensamma samhällssystem. Samverkan mellan länderna är stark genom t.ex. och , och vilar på en lång och stark tradition. är världens tionde största ekonomi. Våra grannländer är några av våra viktigaste handelspartner och vi deras. är den nordiska modellen, de gemensamma kulturyttringarna och det gränsöverskridande samarbetet. De nordiska länderna delar gemensamma nämnare och möjligheter. Möjligheter och förutsättningar för att fördjupa och förstärka det nordiska samarbetet. På parlamentarisk nivå och regeringsnivå samverkar genom och , men det finns även viktiga aktörer inom civilsamhället som arbetar för att informera om och stärka det nordiska samarbetet. En sådan aktör är som grundades . arbetar för att genom sitt nätverk folkbilda, informera om och utveckla det nordiska samarbetet inom kultur, utbildning, språk, miljö- och klimat och näringsliv. Man har regional och lokal verksamhet i , men finns också över hela genom paraplyorganisationen (). Dessa nätverk jämte de parlamentariska råden skapar och underhåller ett fantastiskt samarbete med folklig förankring. kan mer göras för att synliggöra de band och det samarbete som sker mellan de nordiska länderna och vad det vilar på, särskilt i förhållande till EU-samarbetet. Den samförstånds- och konsensusanda som ofta råder kan vara mindre het att rapportera om, men är mycket värdefull för vårt nära och långvariga samarbete. Mot bakgrund av de nära band som finns, historiskt, kulturellt, geografiskt och framåt, finns det goda skäl att uppmärksamma och fira det nordiska samarbetet över hela landet och om möjligt hela . Förslagsvis kunde ett passande tillfälle för detta vara , då och flertalet av dess motsvarigheter i våra grannländer firar 100-årsjubileum. Samverkan kring hur en agenda för firandet kan se ut skulle kunna ske mellan regeringen och , FNF och andra berörda aktörer. Att uppmärksamma, fira och synliggöra det nordiska samarbetet i då vi dels har ett nära samarbete, dels står inför gemensamma utmaningar, skulle ha både en aktuell och historisk dimension. Det skulle också påvisa hur vi kontinuerligt kan arbeta för att förstärka ett redan starkt samarbete, vilket bygger starkt, skapar sammanhållning och folklig förankring, och inte minst stärker vår gemensamma region. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2015/16:2554 av och (båda SD), 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över landsgränserna. Vi vill utveckla en nordisk samverkan inom regionalpolitiken, framför allt med våra grannländer och . Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet inom ett flertal områden, såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden, arbetsmarknad och service. Därför vill vi att tar de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. Konkret och omfattande samverkan mellan länderna är särskilt angelägen i fråga om infrastruktur, service, utbildning, arbetsmarknad, hållbar livsmedelsproduktion och finansiella system. Vi föreslår att vi skapar en nordisk infrastrukturpolitik där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar, flygplatser och bredband. Ett djupare samarbete mellan de nordiska ländernas utbildningsväsen bör etableras. En samverkan på nordisk nivå mellan regionala högskolor kring landsbygdsutveckling kan bidra till att bygga upp nya näringar och stärka småföretag i de regioner som har störst utvecklingsbehov. Vi vill underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land, men som arbetar i ett annat. Vi föreslår därför att detta utreds, bl.a. genom att se över gemensamma avtal mellan de nordiska länderna som berör detta område. Det behöver tecknas bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i landets statistik. Livsmedelsproduktionens påverkan på klimatförändringarna, när det gäller såväl produktion som transporter, är väl känd. Vi föreslår därför att tar fram en ur miljösynpunkt hållbar nordisk livsmedelsstrategi så att vi i större omfattning blir självförsörjande och mindre beroende av import. Vi föreslår att de nordiska lokala sparbankerna och andelsbankerna ges möjligheter att stärka småföretagen och deras utveckling i regioner utanför de nordiska tätortsregionerna. Vi vill låta utreda en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i , detta för att stärka landsbygdsutvecklingen, finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen. Gränshinder, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2689 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 13. Vi anser att det nordiska samarbetet bör fokusera på att lösa de gränshinder som försvårar den fria rörligheten och integrationen mellan de nordiska länderna. Vi uppskattar tillsättandet av och förutsätter att regeringen ger fortlöpande rapportering om dess arbete och prioriterar insatser mot gränshinder i . är största samarbetsregion. Totalt bor ungefär 3,8 miljoner människor i regionen. åker ca 15 000 personer tåg mellan länderna. Införandet av gränskontroller och id-kontroller innebär stora utmaningar för kollektivtrafikmyndigheter, transportföretag och för alla de människor som pendlar. De fördelar som upparbetat riskerar att försämras. Näringslivet i har Öresundsförbindelsen som ett naturligt och vardagligt nav. Vi vill därför framhålla vikten av att regeringen ser över och kontinuerligt utvärderar gränskontrollernas och id-kontrollernas inverkan på det nordiska samarbetet och lägger fram förslag för att minimera deras effekter. Gränshinder, punkt 2 – motiveringen (C) av (C). Den fria rörligheten och passfriheten inom är en viktig del i det nordiska samarbetet och för integrationen de nordiska länderna emellan. Att minska gränshindren och öka rörligheten är viktiga målsättningar inte minst ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. De tillfälliga inre gränskontroller och id-kontroller som fattat beslut om har påtagligt förändrat förutsättningarna för såväl pendling som handel. Id-kontrollerna, eller id-kraven som det egentligen handlar om, drabbar såväl nordiska medborgare som övriga EU-medborgare, turister, besökare och människor som avser söka asyl. Detta är allvarligt på både kort och lång sikt. Beslut som äventyrar den nordiska samverkansidén ska undvikas så långt som möjligt. Vi har motsatt oss de införda kontrollerna och har, bl.a. i medlemsförslag till , föreslagit att en strategi för hur medlemsländerna tillsammans kan hantera flyktingsituationen tas fram, och att eventuella planer på skärpning av regler som kommer att innebära negativa konsekvenser för det nordiska samarbetet lyfts i för samråd. Näringslivet i är starkt beroende av väl utvecklade kommunikationer och en fortsatt integration. Att inre gränskontroller och id-krav införts och förlängts är därför ett steg bakåt för det nordiska samarbetet, och åtgärder behöver vidtas för att normalisera situationen i de nordiska gränsområdena och möjliggöra en återgång till den fria rörlighet som präglat . Gränshinder, punkt 2 – motiveringen (V) av (V). Vi vill se en human flyktingpolitik i och . Vi står upp för asylrätten, den grundläggande mänskliga rättigheten att flyktingar ska ha rätt att söka asyl, kunna få sina asylskäl prövade på ett rättssäkert sätt och erbjudas en när det finns behov av det. Det är genom ett utbyggt och välfungerande mottagningssystem vi hanterar det faktum att ett stort antal människor söker sig till och , inte genom att begränsa möjligheterna att kunna få söka asyl. Regeringens politik innebär inskränkningar i asylrätten som vi inte kan stå bakom. Vi delar inte heller bilden av att den allmänna ordningen och inre säkerheten varit hotad. Regeringens beslut att införa gränskontroller och id-kontroller resulterade i en dominoeffekt genom hela . , , och har stängt gränserna efter regeringens beslut. EU:s avtal med kan ses som en konsekvens av det svenska agerandet, och har även delvis stängt gränsen mot .