· H301TU6 · 2016-02-03 13:06:50 — Betänkandet om postfrågor och grundläggande betaltjänster är kanske inte ett av de betänkanden som kommer att förorsaka mest uppmärksamhet i etermedierna och i pressen. Det är kanske inte heller det betänkande som flest kommer att uppmärksamma i sociala medier. Men för stora delar av landet och även för storstäder spelar detta en mycket viktig roll. Det är en grundläggande samhällsservice som vi har kommit överens om ska tillhandahållas. I en av de första riksdagsdebatter som jag lyssnade på som tonåring diskuterades den mycket laddade frågan om avståndet mellan tomtgräns och brevlåda. Någonting som har etsat sig fast i mitt minne är att jag då tyckte att det kanske inte var den absolut viktigaste debatten. Men med ålder kommer visdom. Låt mig få diskutera de frågor som rör detta. Det är en verksamhet som har ställts inför stora påfrestningar av den digitalisering som sker i samhället och som självfallet också måste få fortsätta utvecklas i harmoni med denna digitalisering. Regeringen har tillsatt en utredning för att möta just detta, vilket vi självfallet välkomnar. Vi anser att det ska kunna innebära att vi får säkrade samhällstjänster i hela landet på post- och betaltjänstområdet. Men vi får inte heller ducka för utmaningarna. En viktig fråga som vi ser är frågan om samdistribution. När man kan få sin tidning och sin post tror vi att det säkrar förutsättningarna för att en distribution över hela landet som är värd namnet upprätthålls på ett kostnadseffektivt sätt och till ett konkurrenskraftigt pris. Vi tror också att det kan vara ett sätt att bättre knyta ihop landet och se till att samtliga delar av landet får likvärdiga förutsättningar. Därför yrkar jag bifall till reservation 4. Låt mig avslutningsvis nämna några ord om det som kallas övernattsbefordranskravet, som man ofta använder som argument mot att samdistribution skulle vara möjlig. Vi ser självfallet att det finns ett behov av att snabbt kunna föra även substantiv över hela vårt lands yta, gärna över natt. Det är något som utredningen kommer att behöva titta på, men det finns också möjlighet att genom att samdistribuera post och tidningar, på tidningarnas villkor i stället för postens, till och med få snabbare distribution beroende på hur man arbetar. Vi upplever inte från Alliansens sida att de test som har genomförts på området har varit riktigt helhjärtade. De har avbrutits , och argumentationen om avbrytandet har varit diskutabelt - minst sagt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster Vi tror att det även i fortsättningen finns stora möjligheter att skapa en bättre tjänst. Det är därför vi gör detta ställningstagande. I detta anförande instämde och (båda M), (C), (L) samt (KD). Jag vill börja med att yrka bifall till motion 2015/16:1919, Postservice på glesbygden, av . De flesta av oss, merparten av svenskarna, har en god tillgång till postservice. Vi som bor nära eller i städer, större städer eller större orter, har god tillgång till postservice. Vi har upplevt än bättre service i och med att postutdelningen har flyttat in i butiken med bekvämare öppettider. har företag fått fler alternativ gällande utskick och annonsering. Detta ser vi sverigedemokrater som positivt. Men i takt med urbaniseringen och att gruppen stadsbor ökat har gruppen landsbygdsbor minskat. De har fått stå tillbaka. Denna glesbygdsfientliga politik märks på så många områden att man lätt kan tro att ingen alls bor i glesbygden. Det gäller från bränslepriser till it-tillgänglighet - för att nämna några områden. Det syns att fokus har flyttats mot staden och att stadsbornas intressen väger tyngst. Vi sverigedemokrater är ett landsbygdsvänligt parti. Vi ser med oro på den polarisering som ständigt växer mellan stad och glesbygd. Känslan av att vara bortglömd och att inte få komma fram i samhällsdebatten är förödande för samhällskroppen. Det är ofta inte ett enskilt förslag som framkallar denna känsla, utan det är fråga om en större genomgående trend där små ständiga justeringar till glesbygdens nackdel spelar in. Det är därför positivt att Quicklund vill lyfta fokus till ett Sverigeperspektiv med sin motion angående postservicen i våra glesbefolkade landsdelar. I detta anförande instämde Per Klarberg och (båda SD). I dessa tider när vi diskuterar om vi är etta, tvåa eller möjligen trea i världen på att snabbt bygga ut bredband och digitala förbindelser över hela vårt land är det väl på sin plats att påminna om att även i fråga om postservice - som vi talar om - var vi föregångare. Om jag är rätt underrättad är det land som var först i världen om att ha en ordnad postservice. kan det låta som att postservice också tillhör en svunnen tid, men posten har sin självklara plats i ett fungerande samhälle även . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster Olika tekniker, i detta fall tekniken att distribuera skriftliga meddelanden, äter delvis upp förutsättningarna för gamla invanda institutioner. Det är lätt att jämföra med telefoni, betalningssystem eller något liknande. Politiken måste vara med och ta ansvar för att garantera grundläggande funktioner av samhällsviktiga system. Postservice är ett sådant system och kommer säkert att finnas länge . Inte minst har politiken ansvar för att se extra till de grupper av människor eller delar av landet som av olika skäl har bekymmer att delta i teknikövergången. Utmaningen med postservice ökar, särskilt på landsbygden. Det beror på att färre och färre vanliga brev skickas i takt med att mejl och andra system tar över. Detta kan låta självklart, men jag nämner det därför att det i formuleringarna ofta talas om en tilltagande avfolkning av landsbygden. Då finns det anledning att markera att det inte råder någon tilltagande avfolkning av landsbygden. Landsbygden har ökat sin befolkning sett över hela . Sedan ser det naturligtvis olika ut i olika delar av landet. Huvudproblemet i det här sammanhanget, och utmaningen, är att vi sänder mindre mängd post. Det blir helt enkelt färre brev i varje brevlåda. Allianspartierna har gemensamt reserverat sig när det gäller frågan om samdistribution av dagstidningar och brev. Vi har noterat att frågan har lyfts fram i direktiven till en utredning. Utredningen har dessutom fått förlängd tid. Vi vill inte vänta, utan vi tycker att det är hög tid att komma till skott med lagförslag som gör det möjligt att brev kan delas ut kommande morgon tillsammans med dagstidningen i stället för att som tvingas köras ut separat, eventuellt tillsammans med en morgontidning som kommer fram . Jag har själv många års erfarenhet av det systemet. I dagens samhälle där mejlen kan användas när det är bråttom skulle en sådan ordning definitivt passa de flesta berörda bättre. Det skulle gynna både ekonomi och miljö. Lösningar som annars ligger nära till hands är att det blir allt längre till brevlådan eller andra förändringar som försvårar för den enskilde när distributören söker sig mot mer kostnadseffektiva lösningar och metoder. yrkar alltså avslag på utskottets förslag under punkten 4, och vi yrkar bifall till den gemensamma reservationen 4 om samdistribution. I detta anförande instämde , , och (alla M), (L) samt (KD). Både privatpersoner och näringslivet är i stor utsträckning fortfarande beroende av en väl fungerande postservice, även i vårt alltmer digitaliserade samhälle. Många företag är för sin verksamhet helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen. Det gäller inte minst situationen på landsbygden. Om servicenivån inte kan garanteras missgynnas det lokala näringslivet, jobben och privatpersoner i redan utsatta områden på landsbygden. Därför finns den samhällsomfattande posttjänsten som Postnord utför. Uppdraget är att just tillhandahålla en sådan service. Tyvärr fungerar det inte så bra . Det sker ofta felsortering, och tillförlitligheten i tjänsten har tunnats ut eftersom arbetsmiljön har försämrats. De som arbetar med sorteringen har svårt att hinna med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster Det försvinner brev alltför ofta. Senast den här månaden har ett paket försvunnit till min egen hemadress, och vi får ofta springa tillbaka med brev som har kommit fel. var det en present. I andra fall kan det röra sig om räkningar som inte kommer fram och som i dagens läge kan gå till inkasso när marknaden driver på så att betalningstiden inte går ut utan snarare . Det kan drabba de mest utsatta - de som inte har pengar att röra sig med. Jag vill påminna om att Postnord inte får något statligt stöd för att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten. har brevvolymerna minskat kontinuerligt under en lång rad av år. Det är en minskning som påverkar intäkterna. Men trots detta har staten fastställt ett högt avkastningskrav på Postnord. Det ställer sig mot. Det pågår just nu en kampanj från som driver frågor om arbetsförhållanden. Man lyfter upp den tuffa situation som råder i verksamheten och det utbredda missnöje som råder bland de anställda inom företaget. Jag anser att det är uppgift att uppmärksamma sådana saker som hur människor lever och vilken arbetsmiljö de har i sin vardag. Det är vår uppgift och vårt ansvar att se till att det fungerar. Avkastningskravet ligger på . Man borde se över det, beroende på hur tufft verksamheten har det beroende på digitaliseringen. Vi måste få till en mjuk övergång i den här samhällsförändringen, så att människor som jobbar med den här servicen och människor som är beroende av den inte drabbas. Det är ståndpunkt att staten som ägare bör garantera bra arbetsförhållanden för de anställda och att det i detta också ingår att minska andelen otrygga anställningar och användandet av bemanningsföretag. Vi vill se över lagen och titta på de här sakerna för att samhällsuppdraget ska kunna garanteras. I Sekos upprop till politiker och Postnords ledning lyfter man just upp att postverksamheten är under stark förändring, att digitaliseringen medför minskade intäkter i takt med att brevvolymerna faller och att de lagstadgade servicemålen och de ekonomiska målen inte går ihop. Företaget ges inte rätt förutsättningar. Nuvarande postlagstiftning är dessutom utformad på ett sätt som missgynnar de postföretag som har ansvar för att upprätthålla samhällsuppdraget. Följden blir, som jag sa tidigare och som själva skriver rakt upp och ned, att de anställda utsätts för orimliga effektiviseringar, underbemanning och en hög andel med otrygga anställningar och att det är väldigt vanligt i verksamheten. Det är hög stress, med andra ord, precis som i så många verksamheter i vårt samhälle i övrigt där man i första hand tittar på vinst i stället för att sätta människan, funktionen och kvaliteten i fokus. Det är dags för förändring. Vi bör styra om skutan och sätta rätt perspektiv i centrum. Det är inte så att ekonomin är till för ekonomin och några få fickor, utan ekonomin är till för människan. Det är utifrån det vi måste planera våra verksamheter. Det här är återigen ett område där vi inte har lyckats . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag vill läsa upp vad skriver till regeringen: Vi påminner gärna regeringen om de vackra orden i regeringsförklaringen: Ny teknik och effektivare arbetssätt ska inte leda till stress eller utslitning. Det här skulle jag vilja uppmana regeringen att titta på igen, för det verkar inte vara så som är fallet just inom den här verksamheten. Jag yrkar bifall till vår reservation 3, där vi tar upp just den här problematiken och kräver att postlagen ses över för att tillgodose de här behoven. Från sida ser vi allvarligt på problemet som många upplever med att inte ha tillgång till kontanter i dagens , särskilt i glesbygden där det ofta råder brist på uttagsautomater. På de bankkontor som finns kvar minskar kontanthanteringen och har i många fall helt och hållet upphört. Den lägesbeskrivning som redovisas i i återrapportering till regeringen lyfts en rad orosmoment fram, bland annat tekniska utmaningar och svårigheter för inte minst de äldre att behärska tekniken för elektroniska betalningar. Därför anser vi i att det är angeläget att staten tar sitt ansvar och även fortsättningsvis säkerställer tillgången till betalmedel för alla i . Regeringen skulle kunna överväga möjligheten att ge tilläggsdirektiv till de utredningar som just nu pågår på området. Ett förslag är att den parlamentariskt sammansatta kommitté som regeringen beslutade om ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Här finns det möjlighet att tillgodose dessa behov. Jag stöder alla mina reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 3. Tack, , för ett intressant inlägg i debatten! Jag har läst reservationer, och och jag har debatterat postfrågor tidigare. Det är väldigt tydligt att man vill få till en förändring, framför allt vad gäller arbetssituationen på ett visst företag som måhända är statligt ägt, genom förändringar i postlagen. Min fråga till är om det inte vore mer lämpligt att diskutera arbetsplatslagstiftning och om det verkligen är något som ska diskuteras specifikt för ett statligt företag. Sedan förstår jag den mjuka övergången som vill uppnå till ett mer digitaliserat sätt att förhålla sig till verkligheten. Det kan väl låta sympatiskt, men det jag är lite orolig för är att vi riskerar att landa i någon form av hämmande av digital utveckling. Jag tror att den digitala utvecklingen snarare är vägen framåt för landsbygden. Sedan är det självfallet så att de som känner att de inte bemästrar den formen av betalningslösningar ska ha en fortsatt god samhällsservice. Min fråga till blir också: Vore inte samdistribution av tidningar och post ett sätt att möjliggöra den mjukare övergången till ett digitaliserat samhälle, utan att för den sakens skull lägga någon hämsko på digitaliseringen i sig? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag tackar för frågorna. Vi vill självklart också se över arbetsplatslagstiftningen. Den är väldigt viktig, och där finns mycket att göra på grund av de stora avregleringar som har skett och som har orsakat oerhörda problem både i kvalitet och i livskvalitet för de anställda. Vi måste ha ett markperspektiv och titta på hur människor har det. Vi kan inte leva här i vår bubbla, välbetalda och i en enkel tillvaro, och sedan stänga av, när väldigt många människor i har en fruktansvärt tuff situation på sin arbetsplats, där kanske nästan alla på avdelningen äter Omeprazol. Det finns många sådana exempel. Vi måste ha ett markperspektiv, och då behöver vi både se över arbetsmiljölagstiftningen och se till att det finns tillräckligt med pengar för att utföra de verksamheter som man ska. Vi kan inte fortsätta att öka klyftorna som vi har gjort . Vi har rekordmånga miljardärer i nu som vi ser hur välfärden och många arbetsplatser, till exempel posten, går på knäna. Vi har ett jättehögt avkastningskrav på Postnord. I stället kanske vi skulle se över fördelningen i så att vi har råd att göra den mjuka övergången, för vi kommer fortsatt att ha behov av posten. Det kommer fortsatt att skickas väldigt många brev och paket via internetförsäljning och så vidare, så det här är ju funktioner som vi fortsatt kommer att vara beroende av. Vi måste få det att fungera. Men just nu pågår den här omställningen. Då måste vi se över det här och göra det på ett bra sätt, som vi överlag i samhället behöver öka marginalerna där människor vistas, där våra barn och gamla vistas, på arbetsplatser, för dem som utför servicen så att det här landet kan byggas och vi kan stå här nu och ha den här byggnaden omkring oss. Det är människor som bygger det med sina händer, och de har rätt till betalning. Det är inte antalet miljardärer som ska öka i , utan vi ska fördela resurserna så att vi kan ha bra och goda funktioner. Jag blir lite tagen av den väldigt omfattande retoriken och märker att brinner för de här frågorna. Det är väldigt bra. Det som slår mig är att ingenstans längs vägen upplevde jag några konkreta förslag om hur det här ska uppnås mer än att vi ska spola tillbaka bandet. På något sätt ska vi tvinga upp brevvolymerna så att det blir mer lukrativt att bedriva postverksamhet, alternativt bara förstatliga hela rasket och då inte bekymra oss över hur mycket post folk egentligen behöver skicka utan ha ett oförändrat postväsen i alla fall. Att det inte behöver finnas någon direkt koppling mellan hur posten arbetar och hur mycket post man ska behöva skicka är då den andra varianten. Jag ställer mig själv väldigt frågande till båda delarna. Jag tror att vi kommer att behöva acceptera att posten genomgår en stor förändring. Och ibland svider förändring; det är helt riktigt. I en bransch som sakta men säkert håller på att krympa, beroende på en större samhällsförändring, kommer det att bli stora förändringar. Man kan inte garantera samma nivå som . Vad sedan gäller arbetsmiljölagstiftningen ska man självfallet inte behöva må dåligt av att gå till jobbet, men det är ju ett arbetsgivaransvar som vi i den här kammaren inte riktigt bär. Vårt främsta verktyg där är antingen lagstiftning eller ägardirektiv. Lagstiftningen på området är väldigt tydlig, och ägardirektiven tror jag är fel väg att gå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster Jag tror att det finns en fara med att står i talarstol och förespeglar att vi på något sätt kan lösa det här genom ett klubbslag från herr talmannen. Det skapar förväntningar som vi aldrig kan infria. Jag återgår till frågan. Skulle det inte kunna vara så att samdistribution skapar bättre förutsättningar för den här mjuka övergången och också skapar bättre förutsättningar för en bra situation på arbetsmarknaden? Jag har pratat med om samdistribution. Det de lyfter fram är att risken finns att de måste gå upp och sortera posten för att det ska funka. Det är det som är problemet. Annars låter det smart, så att säga. Jag tror att man behöver vara så effektiv som möjligt i sina lösningar, men just här verkar det finnas en del problem att lösa. Det som jag vill lyfta fram, och som också Posten och lyfter fram, är att det helt enkelt behöver vara bättre balans mellan ekonomiska krav och servicemål. Det handlar bland annat om att minska avkastningskravet i den här övergången för att få verksamheten att fungera. Sedan handlar det också om ett beslut om en ny postlag som ger tydligare direktiv till företagen samt om att som ägare ställa krav på goda arbetsförhållanden och sjysta anställningar, både för företagen och för anställda hos underleverantörer. Det är sådant som vi kan sätta riktlinjer för Postnord att genomföra. För är det viktigt att människor ska kunna bo och leva i hela . Vi vill att hela vårt land ska leva. Människor ska själva välja var de vill leva och bo. Det förutsätter dock att det i hela landet finns en grundläggande service av tjänster, oavsett om man lever i skogar eller i . vill ha fungerande service, såsom barnomsorg, skola, sjukvård och infrastruktur, i hela landet. Det är likaså nödvändigt att ha tillgång till posttjänster av god kvalitet, och det behövs lättanvändbara och fungerande betaltjänster. Detta är grundläggande behov som har stor påverkan på människor och näringsliv på landsbygden och i samhället i övrigt. Vårt samhälle blir alltmer digitaliserat. Det är viktigt att även människor och företag på landsbygden inkluderas i den digitala samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att glesbygdens tillgång till elektroniska betaltjänstlösningar och postservice säkerställs. Om inte samhällsservicen på landsbygden möter människornas och företagens behov kommer fler att välja att flytta från landet till staden. Åtgärder för att säkerställa en god och tillgänglig samhällsservice har stor betydelse för befolkningens möjligheter att stanna kvar och arbeta i glesbygden. PTS har ett stort ansvar för att säkerställa en välfungerande postservice i hela landet. Samdistribution av tidningar och post är viktigt, eftersom det skapar bättre förutsättningar för att upprätthålla servicenivån på landsbygden. Samdistributionen har både miljömässiga och samhällsekonomiska fördelar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster uppfattning är att samdistribution av tidningar och post är särskilt angeläget på landsbygden. En samordnad distribution av post och tidningar skapar bättre förutsättningar för att upprätthålla servicenivån på landsbygden trots minskande volymer för både tidningar och brev. Jag yrkar bifall till Alliansens gemensamma reservation nr 4. I detta anförande instämde och (båda M). Posten, som är en väldigt viktig funktion för många, är ganska reglerad lagmässigt. Det finns ett mål. Det finns också sagt vilket pris den ska ha. när jag har läst postlagen och sett målsättningarna har jag funderat på hur kollektivtrafiklagen ser ut. Jag skulle önska att man kunde titta över om en del av regleringarna för postverksamheten kanske borde gälla även för kollektivtrafiken i fråga om klara mål för service och leverans till kunderna. Men det är inte riktigt meningen att jag ska prata om det , eftersom betänkandet handlar om postfrågor och grundläggande betaltjänster. Jag tycker att det är viktigt att vi låter den utredning som finns jobba färdigt, och jag har höga förväntningar på den. I väntan på att den blir klar yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Det är inte bara Alliansen som är intresserad av att prova möjligheterna med samdistribution. Vi lever alla i en värld där vi vet att mängden brev minskar. Utmaningen att leverera en fullgod postservice i hela landet blir större i samband med det, och då måste man prova innovativt nya möjligheter. Det är inte heller så att leverans av dagstidningar är en ökande marknad. Jag förutsätter att utredningen provar de möjligheter som finns och hittar möjligheter att förbättra servicen utan att försämra för de anställda. Jag hade nöjet och äran att ta emot den namninsamling som Seko-anställda inom Posten gjort med upprop och krav om bättre arbetsvillkor. Jag har själv i min bekantskapskrets människor som berättat för mig hur de får springa allt längre. Deras utdelningsområden ökar, liksom konkurrensen. De ökade områdena gör att förslitningen ökar. Frånsett att det förstås är väldigt dåligt för de anställda ökar det också sjukskrivningsposterna i samhället. Oavsett vilket parti vi tillhör borde det ligga i vårt intresse att förebygga sjukskrivningar och se till att människor kan utföra sitt arbete utan att bli förslitna och kanske tvingas gå innan de uppnått pensionsålder. Då är det väldigt viktigt att Postnord är ett effektivt företag sett ur samhällets perspektiv, ägarens perspektiv och även de anställdas perspektiv. Det är viktigt att återupprätta möjligheten till yrkesstolthet. Och är kanske målet att av posten ska komma fram lite väl lågt. Jag fann till min förvåning att jag fått ett personligt brev adresserat till en moderat kollega hem i min brevlåda. Sådant ska nog inte förekomma. Det ska vara av posten som kommer rätt och kommer fram . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Postfrågor och grundläggande betaltjänster I ett lite större perspektiv har vi från olika håll enats om att vi måste minska oljeinnehållet i våra transporter. Också ur det perspektivet måste man fundera på vad digitaliseringen innebär. Den innebär självklart vissa uppenbara fördelar, att man inte rent fysiskt distribuerar lika mycket, men det är faktiskt också vissa saker som ökar. Från fönstret där jag sitter och arbetar i hemmet kan jag se diverse paketbilar som kommer med saker som mina grannar beställt på nätet. De kommer efter varandra. Jag undrar i mitt stilla sinne om leveransen alltid är så effektiv. Vi ska utreda saken och fundera på hur vi kan förbättra samhällsservicen.