bet · H301AU8 · 2016-05-31 00:00:00 — En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016 - 2020 m.m. Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete. I en skrivelse presenterar regeringen sin arbetsmiljöpolitik som syftar till att förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor utestängs från arbetslivet. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om företagshälsovård, kränkande särbehandling i arbetslivet, skyddsombud, arbetsmiljön inom vården och omsorgen m.m. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Regeringens skrivelse 2015/16:80 En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. 2 yrkanden i en följdmotion (M, C, L, KD) med anledning av skrivelsen. 27 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m. Kränkande särbehandling i arbetslivet Arbetsmiljön inom vården och omsorgen Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott 1.En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m., punkt 1 (M, C, L, KD) 2.En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m., punkt 1 (SD) 3.Forskning om det moderna arbetslivets villkor, punkt 2 (KD) 4.Företagshälsovård, punkt 3 (V) 5.Kränkande särbehandling i arbetslivet, punkt 4 (V) 6.Kvinnors arbetsmiljö, punkt 5 (M) 7.Kvinnors arbetsmiljö, punkt 5 (KD) 8.Ytterligare åtgärder för kvinnors arbetsmiljö, punkt 6 (M, C, L, KD) 9.Arbetsmiljön inom vården och omsorgen, punkt 7 (M) 10.Arbetsmiljön inom vården och omsorgen, punkt 7 (V) 11.Arbetsmiljön inom vården och omsorgen, punkt 7 (KD) 12.Skyddsombud, punkt 8 (V) 13.Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 9 (SD) 14.Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m. 2015/16:301 av (S), 2015/16:323 av (S), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2015/16:3323 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och lägger skrivelse 2015/16:80 till handlingarna. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Forskning om det moderna arbetslivets villkor 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 3 (KD) 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:641 av m.fl. (S) och 2015/16:2560 av Finn m.fl. (M). Reservation 4 (V) Kränkande särbehandling i arbetslivet 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 7, 2015/16:1870 av m.fl. (S) och 2015/16:2559 av Finn m.fl. (M). Reservation 5 (V) 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) Ytterligare åtgärder för kvinnors arbetsmiljö 2015/16:3323 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 8 (M, C, L, KD) Arbetsmiljön inom vården och omsorgen 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2541 av m.fl. (S), 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 39. Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2015/16:617 av m.fl. (S). Reservation 12 (V) Sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna samt preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott 2015/16:5 av (SD), 2015/16:34 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2015/16:1307 av (SD). Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 (2015/16:80) som överlämnades till och två motionsyrkanden med anledning av skrivelsen. Betänkandet behandlar också 27 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 som avser näraliggande frågor. En förteckning över förslagen finns i bilagan. En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016-2020 m.m. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD) och 3 (KD). riktade fem tillkännagivanden (bet. 2013/14:AU5) till regeringen om att – regeringen bör ta initiativ till att i dialog med arbetsmarknadens parter utforma en nollvision för dödsolyckor – regeringen måste satsa mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall – regeringen bör tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas – regeringen bör ta initiativ till att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till för registrering – regeringen bör återkomma med förslag om hur mobbning och trakasserier i arbetslivet ska minska. I skrivelse 2015/16:80 En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 pekar regeringen ut en riktning för arbetsmiljöpolitiken . Regeringen påbörjade arbetet med att utarbeta en strategi för ett modernt arbetsliv i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Arbetsmiljöstrategin har utformats kring tre prioriterade områden: • Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor • Ett hållbart arbetsliv • Psykosocial arbetsmiljö. Regeringen tar också upp att erfarenhetsutbyte mellan staten och arbetslivets aktörer samt kunskapsöverföring mellan forskning och arbetsliv är av väsentlig betydelse för arbetslivets utveckling, att insatser inom arbetsmiljöområdet bör utgå från forskningsbaserad kunskap och att den förda politiken ska gå att utvärdera. Därför är det viktigt med forskning med hög kvalitet och säkerställd relevans samt att forskningsresultat sprids till det övriga samhället. Den nationella arbetsmiljöstrategin ska ge arbetsmiljöarbetet en långsiktig inriktning tillsammans med konkreta åtgärder inom de tre prioriterade områdena. Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor lämnar arbetslivet . Sjukfrånvaron, mätt som sjukpenningtal, dvs. antalet ersatta dagar med sjuk- och rehabiliteringspenning per försäkrad i åldern 16–, ska uppgå till vid utgången av 2020 (S2015/06106/SF). Här innefattas även skador och sjukdomar orsakade av arbetet. Målet för sjukpenningtalet kompletteras med ett riktmärke om att det genomsnittliga antalet nybeviljade sjukersättningar inte bör överstiga ca 18 000 –2020. I samband med lanseringen av arbetsmiljöstrategin tillsatte regeringen två utredningar. Utredningen för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1) ska presentera ett beslutsunderlag för eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöområdet med anledning av det moderna arbetslivets utmaningar. Utredningen ska även se över de regionala skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Det uppdraget ska redovisas . Utredningen om ett Nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (dir. 2016:2) ska föreslå verksamhetens utformning och omfattning samt dess placering vid en befintlig myndighet eller ett lärosäte. Uppdraget ska redovisas . Trepartssamarbetet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta samarbetet och regeringen avser att följa upp strategin via återkommande samråd mellan regeringen och parterna. Strategin ska på detta sätt skapa en plattform för det framtida arbetet och politikutvecklingen inom området. En halvtids-avstämning av arbetsmiljöstrategin kommer att genomföras och en utvärdering påbörjas . Regeringen anför i skrivelsen att tillkännagivanden har omhändertagits genom att regeringen har avsatt för insatser inom arbetsmiljöområdet och genom framtagandet av arbetsmiljöstrategin som presenteras i skrivelsen. Nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor har visat på en stark nedåtgående trend när det gäller antalet arbetsolyckor med dödlig utgång. har nivån, med vissa undantag, legat förhållandevis oförändrad . Det ska råda en nollvision mot olyckor som leder till skada eller död. Regeringen har vidtagit och planerar konkreta insatser för att förebygga arbetsolyckor. Insatserna rör uppdrag till att – –2018 förstärka sin tillsyn över företag som bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar – lämna en samlad analys av händelser där personer från ett annat land som arbetar tillfälligt i har förolyckats eller skadats allvarligt – analysera dödsolyckor ur ett genusperspektiv inom de sektorer och yrken där män dominerar samt undersöka hur man kan arbeta förebyggande i arbetsmiljöarbetet ur ett genusperspektiv – klargöra förhållanden och vilka yrkesgrupper som riskerar att drabbas av olyckor som kan leda till dödsfall eller allvarliga skador vid arbete på och vid väg samt ge förslag på olycksförebyggande åtgärder. ges också i uppdrag att tillsammans med huvudansvariga myndigheter inom andra områden ta ett samlat grepp om utländska arbetstagares situation inom de gröna näringarna. Myndigheterna ska också lämna ett gemensamt förslag om hur webbaserad information kan samordnas och utformas på ett lättillgängligt sätt till utländska aktörer som verkar eller avser att verka i . Regeringen tar upp att det moderna arbetslivet medför nya utmaningar som mer traditionella arbetsmiljöproblem kvarstår. De långsiktiga insatser som regeringen redovisar för att uppnå ett hållbart arbetsliv är uppdrag till att bl.a. – analysera möjligheten att ta fram ett urvalskriterium för tillsyn som synliggör potentiella branscher och arbetsställen där ett tidigt utträde i rimlig grad kan relateras till arbetsmiljöfaktorer – ta fram en kunskapssammanställning om potentiella arbetsmiljörisker relaterat till nya sätt att organisera arbetet, t.ex. underleverantörer, digitalt arbete, delningsekonomi, etc. – genomföra informations- och tillsynsinsatser för bl.a. bemanningsanställda och bemanningsföretag – analysera tillsynsresultaten när det gäller arbetsgivarens anpassnings- och rehabiliteringsarbete. har fått i uppdrag att utveckla kommunikationen till för att uppmärksamma verket på arbetsgivare som inte fullgör sitt ansvar enligt arbetsmiljölagen och/eller socialförsäkringsbalken (S2015/07796/SF). Likaså har fått i uppdrag att genomföra en förstudie om kompetensförsörjningen inom företagshälsovården, bl.a. genom att kartlägga arbetsmedicinens utrymme inom ST-utbildningen. Regeringen konstaterar i sin skrivelse att den psykiska ohälsan har ökat med och att organisatoriska eller sociala faktorer ligger bakom var tredje arbetsskadeanmälan, vilket gör psykisk ohälsa till den näst vanligaste orsaken till arbetssjukdom. Bland kvinnor är det den vanligaste orsaken till anmälan om arbetssjukdom. Ny kunskap visar samband mellan stora folksjukdomar, t.ex. hjärtsjukdom, stroke, högt blodtryck och organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön. Regeringen bedömer att utvecklingen behöver brytas och förebyggande åtgärder vidtas. De åtgärder som pågår eller planeras är – ett dialogforum för att förbättra den psykosociala arbetsmiljön, t.ex. kompetent ledarskap och förebyggande arbetsmiljöarbete mot kränkande särbehandling – uppdrag till att ta fram en vägledning om arbetsmiljöutmaningar i ett gränslöst arbetsliv, genomföra en utökad tillsyn av arbetstidsrelaterad arbetsmiljöproblematik, göra en satsning på tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen med fokus på psykosocial arbetsmiljö och kartlägga arbetsmiljöförhållanden inom hushållsnära tjänster – fortsatta inspektioner av socialsekreterares arbetssituation, bl.a. i fråga om hot och våldsproblematik, –2017 – regeringens satsning i budgetpropositionen på ökad bemanning i den sociala barn- och ungdomsvården och äldreomsorgen samt satsningar inom skolan – regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro kommer att ta initiativ till att utveckla kunskapsstöd för primärvården för vård och behandling av sjukdomar som i hög grad leder till sjukfrånvaro. Återgång i arbete kommer att beaktas i åtgärdsprogrammet. I partimotion 2015/16:2813 föreslår m.fl. (SD) att den årliga uppföljningen av arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete () ska fortsätta (yrkande 8) och anför att samtliga arbetsgivare har ett ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete och arbeta effektivt för att förebygga våld och andra allvarliga tillbud på arbetsplatser (yrkande 9). refererar bl.a. till inspektioner som visar att sex av tio arbetsgivare slarvar eller saknar rutiner för att hantera tillbud på arbetsplatsen. Partiet menar att tillbud måste rapporteras för att sedan kunna diskuteras och utvärderas så att man utifrån utvärderingen kan utforma förebyggande åtgärder. är vidare beredda att låta öka sina inspektioner och höja minimibeloppet för de viten som kan dömas ut vid brott mot arbetsmiljölagen. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) uppmärksammas behovet av forskning och mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande (yrkande 21). Ett liknande förslag framförs i motion 2015/16:2509 av m.fl. (KD) yrkande 12. m.fl. (M, C, L, KD) föreslår i motion 2015/16:3323 att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbete (yrkande 1). Allianspartierna för fram förslag om utveckling av informerande roll, förenklade regelverk och mer stöd till arbetsmiljöinitiativ utifrån olika branschers kunskap om vilka de största utmaningarna är. (S) anför i motion 2015/16:301 att förhållandena på våra arbetsplatser är en viktig orsak till att människor slås ut . Motionären förespråkar olika insatser för att förstärka arbetsmiljöarbetet såsom ett brett förebyggande arbete, ökad forskning, fler utbildade skyddsombud och att får tillräckligt med resurser för att göra insatser. I motion 2015/16:323 anser (S) att det är viktigt att prioritera ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete som är anpassat till ett föränderligt arbetsliv. Motionären anför att alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling och främjar jämlikhet, jämställdhet och en social gemenskap. Utskottet vill inledningsvis understryka att arbetet för en bättre arbetsmiljö är en viktig pusselbit för att nå ett väl fungerande arbetsliv i ett bredare perspektiv. Utskottet välkomnar därför regeringens skrivelse om en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Utskottet menar att det är särskilt glädjande att regeringens strategi tar avstamp i just ett modernt arbetsliv. Det visar att regeringen har en tydlig ambition att ta sig an alla de komplicerade och varierande utmaningar som svensk arbetsmarknad möter och som troligtvis även i fortsättningen kommer att ställa nya krav på utformningen av åtgärder för ett arbetsliv som ska präglas av en god arbetsmiljö. De betydande resurser som regeringen tillfört arbetsmiljöområdet kommer också att ge goda förutsättningar för att utveckla arbetsmiljöarbetet. är regeringens operativa myndighet på arbetsmiljöområdet och för att strategin ska bidra till att skapa påtagliga skillnader har regeringen i samband med strategin gett en rad uppdrag. redogjorde vid utskottets besök för hur myndigheten tar sig an de nya uppdragen och hur dessa kan integreras i verksamheten. Några uppdrag, t.ex. olycksfall i arbetet, ryms inom redan påbörjat arbete, medan andra uppdrag, t.ex. ett hållbart arbetsliv, nu är i en planeringsfas. är den myndighet som i störst grad bidrar till att verkställa regeringens arbetsmiljöpolitik. Utskottet sätter stor tilltro till verkets förmåga att på ett bra sätt genomföra de olika uppdragen och kommer med intresse att följa myndighetens arbete. Utskottet välkomnar också att regeringen inrättade ett dialogforum för arbetsmiljöfrågor för att fördjupa trepartsarbetet och för att följa upp den nya arbetsmiljöstrategin. Löpande uppföljning är central för genomförandet av strategin och det dialogforum som inrättats ger goda förutsättningar att ta till vara alla parters specifika kunskaper och utbyta erfarenheter för att underlätta för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbete för arbetsmiljön. Detta är särskilt viktigt eftersom det är arbetsgivaren som bär det huvudsakliga ansvaret för arbetsmiljön. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att arbetsmiljöstrategins fokusområden ligger väl i linje med kommissionens meddelande om för arbetsmiljö 2014–2020 och de rådsslutsatser som antogs . Utskottet välkomnar det aktiva arbete som bedrivs på EU-nivå. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma att –2017 genomför om en sund och säker arbetsmiljö genom hela arbetslivet i samarbete med arbetsmarknadens parter. Exempel på insatser är en seminarieserie på flera orter i landet, en tillsynsinsats med information till arbetsgivare och en arbetsmiljöriksdag. I direktivet till Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1) beskriver regeringen att det moderna arbetslivet innebär nya företeelser som inte fanns eller var lika vanliga när arbetsmiljölagen trädde i kraft . Tidsbegränsade anställningar har blivit vanligare än tidigare och inhyrd arbetskraft används i större utsträckning. väljer i högre grad att lägga ut produktionen utanför det egna företaget och köper tjänster i stället för att ha egna anställda. Utskottet instämmer i regeringens konstaterande att det mot bakgrund av utvecklingen saknas en uppdaterad kartläggning över vilka utmaningar det moderna arbetslivet i innebär och välkomnar därför utredarens uppdrag att – kartlägga vilka trender och nya former för arbete som förekommer i – kartlägga hur vanliga de är och inom vilka branscher de förekommer – redovisa utmaningarna med dem, sett ur ett arbetsmiljöperspektiv och med fokus på ansvaret för arbetsmiljön. Utskottet kommer att noggrant följa dessa frågor tillsammans med det underlag som utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv ska presentera och ser fram emot regeringens behandling av utredningens förslag. Utskottet välkomnar vidare den ettåriga överenskommelse som regeringen har ingått med Kommuner och Landsting (SKL) om hälso- och sjukvårdens roll för återgång i arbete. Den nya överenskommelsen innebär en minskad detaljstyrning av rehabiliteringsinsatser. Satsningens fokus på nytänkande och att systematiskt prova nya arbetsformer för att utveckla verksamheten är positivt. I några motionsyrkanden tas arbetsgivarens ansvar för det systematiska arbetsmiljöarbetet upp. Utskottet kan inte nog betona vikten av att alla arbetsgivare arbetar systematiskt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Detta arbete ska vara en naturlig del i en organisations dagliga verksamhet. Kraven enligt arbetsmiljölagen och föreskrifter bildar tillsammans ett system som ska ses som en helhet där alla delar hänger ihop. Med alla delar på plats har man grunden för att hantera alla arbetsmiljöförhållanden och skapa en bra arbetsmiljö. informerade vid utskottets besök på myndigheten om att förstärkningen av anslag om ca /2016 har bl.a. medfört att personalstyrkan ökat med ca 100 medarbetare, varav 40 regionala inspektörer. finns det därmed 270 inspektörer. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringens ökade satsningar på har gett konkreta resultat. Utskottet vill också uppmärksamma fyraåriga handlingsprogram för att öka kunskaperna och förbättra tillämpningen av det systematiska arbetsmiljöarbetet () som avslutades . I programmet ingick ett fyrtiotal olika projekt med fokus på information, säkerhetskultur, inspektion och samverkan med andra aktörer. Här vill utskottet även betona det systematiska arbetsmiljöarbetet som en portalparagraf till nya föreskrifter för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön (AFS 2015:4) som trädde i kraft . Dessa föreskrifter kan ses som en fördjupning av som ger förtydliganden och därmed vägledning i centrala delar av arbetsmiljöarbetet. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram arbete med regelförnyelse i sitt föreskriftsarbete som ett av sina prioriterade utvecklingsområden för perioden –2018. har antalet föreskrifter minskat från 120 till 80, t.ex. ersatte verkets nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö tre föreskrifter och råd. och tydliga regler ska bidra till att det ska vara lätt att göra rätt och till en bra arbetsmiljö. I ett par motionsyrkanden framförs att det behövs mer kunskap om det moderna arbetslivets villkor. Utskottets uppfattning är att den kunskap som tillförs genom forskning har stor betydelse för att göra det möjligt att tidigt identifiera både möjligheter och risker inom arbetsmiljöområdet. Forskningen inom området behöver därför ofta utgå från ett tvärvetenskapligt perspektiv. Liksom regeringen anser utskottet att det är av stor vikt att den kunskap som forskningen tar fram förmedlas på ett lättillgängligt sätt för att den ska kunna komma till praktisk användning på arbetsplatserna. Utskottet kan konstatera att det sedan avvecklingen av har saknats en samlande aktör för kunskapsområdet arbetsliv och arbetsmiljö och att det saknas en myndighet som utvärderar effekterna av den förda politiken inom området. Utskottet vill understryka den viktiga funktion som numera har som nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Utskottet noterar i sammanhanget att i snitt publicerar sex kunskapssammanställningar av aktuell forskning inom arbetsmiljöområdet , ofta i samarbete med andra aktörer såsom , Kommuner och Landsting, etc. Utskottet välkomnar vidare att regeringen tillsatte en utredning om ett Nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (dir. 2016:2) som ska föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och utvärdering av arbetsmiljöpolitik ska utformas. Utredningen ska beakta de analyser och förslag som lämnats av (SOU 2011:60) samt (SOU 2013:25). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet ser fram emot att få ta del av utredningens förslag om verksamhetens utformning och omfattning och vid vilken myndighet eller vilket lärosäte verksamheten enligt förslaget bör placeras. Det kan i sammanhanget nämnas att för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) är den enskilt största statliga finansiären av forskning inom områdena arbete och hälsa, arbetsmarknad och arbetsorganisation. Jämte Forte är det framför allt Verket för innovationssystem () och som finansierar forskning inom arbetslivsområdet. I sin forskningsstrategi för perioden –2027 framför Forte bl.a. att immigration, urbanisering, digitalisering, nya anställningsformer, demografi och mångfald kommer att förändra arbetsorganisationerna och medföra ett behov av forskning där traditionella former av arbetsorganisation omvärderas och nya modeller utvecklas. Utskottet ser avslutningsvis fram emot att ta del av regeringens förslag till övergripande politik för arbetslivsforskning i den aviserade forsknings- och innovationspolitiska propositionen som regeringen planerar att lämna till . Sammantaget finner utskottet att det pågår ett omfattande arbete som ligger i linje med motionsönskemålen. Det finns därför inte skäl för några initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena som därmed avstyrks. Regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 4 (V). Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering.