bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag om anslag för utgiftsområde 1, som totalt uppgår till . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om godkännande av höjda stödnivåer för endagstidningar. Vidare tillstyrker utskottet regeringens och riksdagsstyrelsens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet avstyrker riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Vidare tillstyrker utskottet delvis riksdagsstyrelsens förslag om anslagsfinansiering av viss verksamhet och lämnar i denna del förslag till en smärre ändring. Utskottet tillstyrker dessutom riksdagsstyrelsens förslag om godkännande av en investeringsplan. Därutöver tillstyrker utskottet ombudsmäns (JO) förslag om anslagsfinansiering av viss verksamhet. Övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. I budgetpropositionen behandlar regeringen sju tillkännagivanden som rör våldsbejakande extremism och som enligt regeringen får anses tillgodosedda fullt ut. Utskottet delar regeringens bedömning avseende tre av tillkännagivandena. När det gäller övriga tillkännagivanden delar utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder är tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (Skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. I betänkandet finns två reservationer (V, KD) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, L, KD). Moderata samlingspartiet, , har inte deltagit i anslagsbeslutet och redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår slutligen att lägger årsredovisning för till handlingarna. Proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 . årsredovisning för (redog. 2015/16:RS1). 29 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstaten Frågor om statsrådens ekonomiska villkor 1.Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstaten , punkt 2 (V) 2.Regeringskansliets organisation, punkt 3 (KD) 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (M) 2.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) 3.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (C) 4.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (L) 5.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (KD) 6.Utrikesförvaltningens organisation , punkt 4 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag Bilaga 3 Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden och oppositionspartiernas inställning till bemyndigandena Bilaga 5 Utskottets anslagsförslag Bilaga 6 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 7 yttrande 2016/17:UU2y Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen för inom utgiftsområde 1 i enlighet med utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkterna 2, 9 och 11 samt avslår motionerna 2016/17:2223 av m.fl. (SD), 2016/17:2848 av Skånberg m.fl. (KD), 2016/17:3285 av m.fl. (M) yrkandena 1–11, 2016/17:3411 av och (båda C) och 2016/17:3429 av m.fl. (L). b) Höjda stödnivåer för endagstidningar godkänner vad regeringen föreslår om de höjda stödnivåerna för endagstidningar. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkt 1. c) Beställningsbemyndiganden för regeringen bemyndigar regeringen att för anslagen 6:6 Stöd till politiska partier och 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 6. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkt 3. avslår riksdagsstyrelsens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Därmed avslår proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkt 4. e) Låneram för bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst och för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkterna 5 och 8. f) Anslagsfinansiering av viss verksamhet för beslutar att får finansiera förvärvet av andel i fastigheten 1 i dess helhet med anslag. Därmed bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkt 6. g) Investeringsplan för godkänner riksdagsstyrelsens förslag till investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkt 7. h) Anslagsfinansiering av viss verksamhet för ombudsmän () beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 1 punkt 10. Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstaten 2016/17:63 av (L) yrkandena 1–3 och 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 6. Reservation 1 (V) 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 2 (KD) 2016/17:2533 av m.fl. (MP), 2016/17:2574 av (M) och 2016/17:2853 av Skånberg (KD). Frågor om statsråds ekonomiska villkor 2016/17:2580 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2581 av (SD) yrkande 2. 2016/17:205 av (KD). 2016/17:693 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:1835 av och (båda M). 2016/17:3083 av Per Lodenius (C). lägger redogörelse /16:RS1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (V), (S), (M)*, (SD)* och (KD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition i de delar som rör utgiftsområde 1 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1), årsredovisning för (redog. 2015/16:RS1) och 29 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden /17. I nämnda del av budgetpropositionen lämnar regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () förslag om anslag inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår även att godkänner förslaget om höjda stödnivåer för endagstidningar. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för dels anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018, dels anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för perioden –2019. Riksdagsstyrelsen föreslår att antar förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att bemyndigar att ta upp lån i för dels investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst , dels investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst , beslutar att får finansiera förvärvet av andel i fastigheten 1 i dess helhet med anslag samt godkänner den föreslagna investeringsplanen som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020. ombudsmän () föreslår att beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till riksdagsbeslut samt förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Riksdagsstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet och de avvikelser från dessa som Moderata samlingspartiet (), , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 1 och , , , och inställning till dessa bemyndiganden. lämnade riksdagsdirektören och medarbetare information om årsredovisning och budgetförslagen m.m. har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i budgetpropositionen och motionerna i de delar som rör utrikesförvaltningen. yttrande finns i bilaga 7. Rambeslutsprocessen innebär att beslut om statens budget för det närmast följande budgetåret fattas i två steg (11 kap. 18 § riksdagsordningen). I första steget i denna budgetprocess fastställer genom ett enda beslut bl.a. en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. I andra steget i budgetprocessen fastställer genom ett enda beslut hur anslagen för varje utgiftsområde ska fördelas inom utgiftsramen. I detta steg beslutas även om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. kommer att behandla finansutskottets betänkande 2016/17:FiU1, där budgetpropositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 1 ingår. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet får uppgå till högst det belopp som kommer att besluta. I betänkandet tillstyrker finansutskottet regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1, enligt vilket utgifterna för utgiftsområdet ska uppgå till sammanlagt 13 . I detta ärende ska föreslå för hur bl.a. anslagen för utgiftsområde 1 ska fördelas inom utgiftsområdesramen. Utskottets ställningstagande till anslagsfördelningen för bygger på förutsättningen att fastställer ramen för utgiftsområde 1 i enlighet med finansutskottets förslag. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska som redovisats ovan göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Av 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) följer att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet analyserar mot den bakgrunden regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. Analysen syftar till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 behandlas i ett inledande avsnitt. I ett efterföljande avsnitt behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller anslag m.m. inom utgiftsområde 1. Därefter behandlas ett antal motionsförslag som har väckts under den allmänna motionstiden /17. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor med koppling till några av de ändamål och verksamheter som innefattas i utgiftsområde 1. Slutligen behandlas årsredovisning för . Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 har godkänt fem mål inom utgiftsområde 1 . Dessa mål rör områdena samepolitik, demokratipolitik, politiken för mänskliga rättigheter, nationella minoriteter samt medier. Regeringen har beslutat om ett generellt mål för området länsstyrelserna. Detta mål är dock inte bundet med . Länsstyrelserna har emellertid uppgifter inom ramen för de nationella målen som är fördelade på ett stort antal utgiftsområden, och flera av dessa mål är riksdagsbundna. Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna med . Dessa mål behandlas i budgetpropositionen under respektive delområde. Några av målen behandlas dessutom längre fram i detta betänkande i avsnittet Anslag m.m. inom utgiftsområde 1. I denna inledning finns en redogörelse för de mål som rör flera utgiftsområden och som inte behandlas närmare inom utgiftsområde 1, nämligen det övergripande målet för samepolitiken och målet för medierna. Därefter finns en redogörelse för målen för områdena demokratipolitik, politiken för mänskliga rättigheter och nationella minoriteter samt för vissa av länsstyrelsernas verksamheter. Det finns även en närmare redogörelse för och en del av samepolitiken. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Detta mål godkändes av 2005 (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Regeringens samepolitik redovisas i budgetpropositionen under flera utgiftsområden. Bland dessa kan nämnas utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inom utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslaget 3:1 och en redogörelse för målet, resultatredovisningen och politikens inriktning framöver för samepolitiken när det gäller att verka för en levande samisk kultur. Området medier omfattar Myndigheten för press, radio och tv, , presstöd, utbyte av tv-sändningar mellan och , forskning och dokumentation om medieutvecklingen, avgift till Europeiska audiovisuella observationer samt stöd till taltidningar. Vidare omfattas , och . Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Under utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslagen 8:1 Presstöd och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Målet för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Detta mål godkändes av 2014 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målet, resultatredovisningen och politikens inriktning framöver för området medier behandlas samlat i budgetpropositionen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och bereds således av kulturutskottet. och del av samepolitiken , som bildades , är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet. Det är även ett samiskt folkvalt organ med val . verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (2009:1395) med instruktion för . Statsbidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska administreras av . De övergripande målen för är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och att ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. När det gäller samepolitikens mål att verka för en levande samisk kultur finns i budgetpropositionen under utgiftsområde 1 en resultatredovisning och en beskrivning av politikens inriktning framöver. Samerna är dessutom erkända som en nationell minoritet och samiskan är erkänt som ett nationellt minoritetsspråk i . Området nationella minoriteter behandlas samlat i budgetpropositionen under utgiftsområde 1 och behandlas närmare längre fram. Vid bedömningen av resultatet av de åtgärder som har vidtagits för en levande samisk kultur används framför allt tre indikatorer. Ett par av de valda indikatorerna mäter samråd med och inflytande för samerna samt och andra aktörers arbete med att stärka det samiska språket. En annan indikator är och andra myndigheters arbete för ett starkt och mångfaldigt kulturliv. Bedömningarna utgår främst från årsredovisning. Resultatredovisningen i budgetpropositionen utgår bl.a. från de ovan redovisade indikatorerna. När det gäller analyser och slutsatser av resultatredovisningen konstaterar regeringen bl.a. att fyller en viktig funktion för att uppnå målet om en levande samisk kultur, bl.a. genom att bevaka att samiska behov beaktas i samhällsplaneringen och genom att arbeta med det samiska språket och kulturen. För att uppnå det övergripande målet krävs enligt regeringen ytterligare insatser inom en rad områden. Regeringen nämner i denna del bl.a. arbetet med en nordisk samekonvention och behovet av att säkra det samiska folkets och det samiska språkets ställning. När det gäller arbetets inriktning framöver lyfter regeringen bl.a. fram arbetet med en formaliserad dialog mellan och regeringen. Därutöver ska regeringen arbeta för att slutföra förhandlingarna om en nordisk samekonvention och förhoppningen är att konventionen ska kunna ratificeras . Dessutom kommer regeringen, i enlighet med vad meddelat råd för mänskliga rättigheter, att arbeta för en ratifikation av [1] konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder. I denna del framhåller regeringen att en ratifikation dock ytterst är en fråga för att besluta om. Inom ramen för regeringens arbete mot rasism ska även den rasism som riktas mot samerna uppmärksammas och bemötas. Demokratipolitiken och politiken för mänskliga rättigheter Demokratipolitiken och mänskliga rättigheter behandlas i budgetpropositionen i ett och samma kapitel (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 57 f.). I propositionen anges att politikområdet omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter samt utgifter för tilldelningen av (). Vidare omfattas när det gäller demokratipolitiken arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter för medborgarna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet samt åtgärder för att värna dels demokratin mot våldsbejakande extremism, dels det demokratiska samtalet mot hot och hat. Därutöver omfattar politikområdet samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå samt stödet till politiska partier. godkände ett eget övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter och som en följd av detta ett nytt mål för demokratipolitiken (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks, medan målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Av propositionen framgår att målet för området demokratipolitik uppfylls bl.a. genom ett högt och mer jämlikt valdeltagande samt ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. För att uppnå målet för demokratipolitiken framhålls vidare att medborgarna ska ges stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. Andra prioriterade frågor för att uppnå målet för demokratipolitiken är att öka den demokratiska medvetenheten och att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och det demokratiska samtalet mot hot och hat. Resultatredovisningen i propositionen görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken och till de resultat som har uppnåtts inom de ovan redovisade prioriterade områdena. När det gäller resultatredovisningen för arbetet med ett högt och mer jämlikt valdeltagande (avsnitt 9.4 i propositionen) redogörs för verksamhet och andra åtgärder som har vidtagits på området. är en förvaltningsmyndighet som ansvarar för att planera och samordna genomförandet av val och nationella folkomröstningar. När det gäller arbete framgår det av propositionen att myndighetens arbete i huvudsak var inriktat på bl.a. uppföljning av valen 2014 till och till och kommun- och , arbete till följd av vissa författningsändringar och planering av en organisationsförändring som innebär att myndigheten fr.o.m. har som värdmyndighet. Enligt regeringen innebär denna organisationsförändring att det skapas goda förutsättningar för effektivitets- och kvalitetsförbättringar i verksamhet och att myndighetens sårbarhet minskar. Det framhålls vidare i propositionen att det genom organisationsförändringen säkerställs att får ökad möjlighet att koncentrera sig på myndighetens kärnverksamhet och att med som värdmyndighet underlättas också arbetet med ett nytt valdatasystem inför framtida val. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att fortsatte arbetet med att i kommande allmänna val få ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Det är enligt regeringen särskilt angeläget att fortsätta att genomföra insatser som kan bidra till att valdeltagandet ökar i socioekonomiskt svaga stadsdelar där valdeltagandet är lågt. När det gäller arbetets inriktning framöver uppger regeringen bl.a. att Myndigheten för tillgängliga medier har fått i uppdrag att fortsätta driva en webbplats som riktar sig till samhällsgrupper som röstar i lägre utsträckning än övriga röstberättigade, såsom utrikes födda, unga och personer med funktionsnedsättning och att uppdraget ska redovisas senast (avsnitt 9.4.2). Vidare framgår av propositionen att enligt en studie om valdeltagandet i Europaparlamentsvalet bland Europeiska unionens (EU) medlemsländer från för europapolitiska studier är förekomsten av bl.a. parallella val till nationella församlingar och obligatorisk röstning viktiga förklaringsfaktorer till ett högt valdeltagande. Det framhålls vidare att en särskild utredare har fått i uppdrag att överväga och lämna förslag till dels hur omval ska kunna genomföras snabbare än , dels hur valsedlar ska tillhandahållas i anslutning till röstmottagningsställen för att säkerställa valhemligheten. I propositionen finns vidare en redogörelse för bl.a. pågående och avslutade utredningar när det gäller arbetet för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna (avsnitt 9.5). demokratiutredning har haft i uppdrag att bl.a. se över frågor om de politiskt förtroendevaldas villkor och föreslå åtgärder för att fler ska engagera sig som politiskt förtroendevalda. Utredningens betänkande (SOU 2016:5) har remitterats och bereds i . Därutöver har regeringen gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser i syfte att stärka ungas möjligheter till inflytande i de demokratiska processerna genom stöd till unga politiker. Regeringen framhåller i propositionen att villkoren för de politiskt förtroendevalda har förändrats och att kvinnor, unga och utrikes födda är underrepresenterade bland de folkvalda. Vidare är personer med funktionsnedsättning underrepresenterade i kommunfullmäktige. Utvecklingen visar enligt regeringen på behovet av ytterligare insatser på området. I denna del framhåller regeringen även att det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna val. När det gäller resultatredovisningen för arbetet för stärkta möjligheter för medborgarna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen (avsnitt 9.6) redogörs för bl.a. avslutade utredningar, demokratiforskning, medborgardialog med stöd av it och i den lokala beslutsprocessen samt EU:s medborgarinitiativ. I denna del finns en närmare redogörelse för de överväganden och förslag som lämnats av demokratiutredning och utredningen om delaktighet i EU (SOU 2016:10). Det framgår vidare av propositionen att betänkandena har remitterats och att de bereds i . I propositionen finns även en redogörelse för vidtagna åtgärder och pågående utredningar när det gäller arbetet för en ökad demokratisk medvetenhet (avsnitt 9.7). Enligt regeringen är tilltron till demokratin väl förankrad i det svenska samhället.