bet · H301KU13 · 2016-04-13 00:00:00 — Med hänvisning till att frågor om personval varit föremål för övervägande i och att utredningens överväganden om spärrgränser föranlett en lagändring, såg utskottet inte heller i övrigt anledning till en översyn av personvalet. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om andra spärrgränser och om att ta bort spärrgränser för personvalen, med hänvisning till att utrett frågan och att dess förslag förts vidare av regeringen (bet. 2009/10:KU19 s. 11 f.). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och föreslår därför att avslår motionsyrkandena om personval. Utskottets förslag i korthet avslår en begäran om att överväga rullande mandatperioder. (MP) begär i motion 2015/16:2487 delyrkande 3, ett tillkännagivande om att rullande mandatperioder bör övervägas. Motionären anför att samhällsutvecklingen går snabbt framåt och att det finns utmaningar som behöver hanteras. Som ett exempel nämner motionären det rådande parlamentariska läget med en regering som inte har ett tydligt stöd från en majoritet i . För att extra val ska vara en realistisk åtgärd att ta till mitt i en mandatperiod bör rullande mandatperioder övervägas, anser motionären. Ordinarie val till hålls , enligt 3 kap. 3 § regeringsformen. De ordinarie valen har sålunda en fast periodicitet. Om det hålls ett extra val leder detta inte till att det efter ett sådant val börjar löpa en ny fyraårsperiod, utan mandaten gäller endast för den återstående delen av valperioden. Regeringens befogenhet att utlysa extra val kan alltså inte, vilket är fallet i åtskilliga andra länder, användas i taktiskt syfte för att välja lämplig tidpunkt för val, och befogenheten kan av praktiska skäl utnyttjas endast i begränsad utsträckning (m.fl., Grundlagarna RF, SO, RO, version , tredje upplagan med tillägg och ändringar). Fyraårsperiodiciteten kan emellertid brytas om riket är i krig eller krigsfara. Bestämmelser om det finns i 15 kap. 11 § regeringsformen. Om extra val finns bestämmelser i 3 kap. 11 § och 6 kap. 5 §. Här kan nämnas att enligt 3 kap. 11 § regeringsformen får regeringen besluta om extra val till mellan ordinarie val. Extra val ska hållas efter beslutet. Efter val till får regeringen, enligt andra stycket i samma paragraf, inte besluta om extra val förrän har gått från den nyvalda första sammanträde. Regeringen får inte heller besluta om extra val då dess ledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningar till dess en ny regering ska tillträda. Extra val kan också aktualiseras i samband med regeringsbildning, se 6 kap. 5 § regeringsformen. Frågan om en övergång till helt rörliga mandatperioder övervägdes av som gjorde bedömningen att den nuvarande ordningen för extra val bör bestå (SOU 2008:125 s. 188). Regeringen gjorde inte någon annan bedömning i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80). behandlade utskottet en motion med förslag om ett tillkännagivande till regeringen om upplösningsrätt, rullande mandatperioder samt möjlighet att hålla nyval. Frågan hängde samman med frågan om skilda valdagar för kommunal- och riksdagsval, som också togs upp i motionen, och som behandlades i ett annat betänkande. Motionärerna ansåg att kommunerna själva ska få besluta när val ska hållas och att sedan rullande mandatperioder med upplösningsrätt bör tillämpas så att det finns en möjlighet att lösa knutarna när politikens valda företrädare kör fast. Utskottet förklarade sig inte se skäl att då föreslå de förändringar i befogenheter och mandatperioder som begärdes i motionen (bet. 2001/02:KU14). Utskottet ser inte skäl att göra någon annan bedömning än den gjorde, nämligen att den nuvarande ordningen för extra val bör bestå. Utskottet avstyrker motion 2015/16:2487 delyrkande 3. Rösträttsålder, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:52 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:940 av (S), 2014/15:1558 av (KD), 2014/15:2753 av m.fl. (S), 2014/15:2918 av (SD) och 2015/16:454 av och (båda S) samt 2014/15:1746 av och (S), 2015/16:1150 av m.fl. (MP) och 2015/16:2487 av (MP) delyrkande 4. Åldern för rösträtt sammanfaller enligt nuvarande ordning med myndighetsåldern. Röstberättigad är den som senast på valdagen fyller . Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val. De som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta tills nästa ordinarie val. Jag anser att denna ordning är olycklig. Valdeltagandet är redan lägre bland förstagångsväljare än bland resten av befolkningen. Den politiska informationen som ungdomsförbund och partier kan ge till gymnasieskolans elever under valrörelsen av är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummen uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt. Regeringsformen, kommunallagen och lagen om kommunala folkomröstningar bör därför ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som en fyller . Rösträtt och medborgarskap, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2911 av och (SD) yrkande 1, 2014/15:1111 av och (SD) yrkandena 1–3 och 2014/15:1660 av (MP), 2015/16:52 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:1148 av (MP). Vi anser att det borde vara en självklarhet att endast de som fått svenskt medborgarskap har rätt att bestämma landets riktning . Att man ges rösträtt bara för att man råkar ha varit folkbokförd i i följd är ingen rimlig motivering. Medborgarskapet förtjänar att ha en högre status än vad det har och genom att förbehålla rätten att avgöra den politiska inriktningen i vårt land, både på lokal och på nationell nivå, till dem som är svenska medborgare säkerställer vi också att framtid avgörs av svenska medborgare. Detta är en viktig princip. Rösträtt och medborgarskap, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:52 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:1148 av (MP) och 2014/15:1111 av och (SD) yrkandena 1–3, 2014/15:1660 av (MP) och 2014/15:2911 av och (SD) yrkande 1. En av de grundläggande rättigheterna i en parlamentarisk demokrati är rätten att välja sina företrädare i fria och allmänna val. finns det många människor som är permanent bosatta i men som inte har möjlighet att påverka sin vardag genom demokratiska val, annat än i kommunal- och landstingsval. De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan via valsedeln är bl.a. de som kommit till som flyktingar, som är makar till svenska medborgare eller som invandrat till för att exempelvis studera eller arbeta. Jag anser att de invånare i vårt land som ännu inte blivit svenska medborgare ska ha samma möjligheter att avlägga sina röster i folkomröstningar, EU-parlamentsval och riksdagsval som de har i kommunal- och landstingsval. Jag är övertygad om att det skulle innebära en större känsla av delaktighet och samhörighet, ökad självkänsla och ett ökat valdeltagande bland dessa kvinnor och män i kommunal- och landstingsval om de kände att de fick fullt förtroende att kunna påverka sin egen vardag genom att tillsätta eller avsätta representanter även på riksplanet. Regeringsformen bör därför ändras så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen. Personval, punkt 5 (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), Skånberg (KD) och (M) anför: Personvalssystemet har sedan det i sin första form infördes gradvis utvecklats och förändrats. Från början gällde vid val till en spärr om av partiets röster i valkretsen. Denna sänktes i samband med grundlagsreformen . Ett ökat inslag av personval, inom ramen för systemet med partival, stärker de röstberättigades möjlighet att påverka vilka företrädare som ska representera dem i olika valda församlingar. Det kan tjäna till att vitalisera demokratin och stärka kopplingen mellan de röstande och de förtroendevalda. Den sänkta personvalsspärren vid riksdagsval, som tillämpades i valet , var ett steg i rätt riktning. I mindre partier med under av rösterna innebär personvalsinslaget nu ofta en påtaglig möjlighet för väljarna att påverka vem som blir vald, i såväl kommunala som regionala och nationella val. Det blir genom personvalet inte sällan verklig konkurrens på valdagen om vem som ska få ett visst partis riksdagsmandat i en viss valkrets. I större partier har det däremot visat sig svårt även för etablerade kandidater att nå spärren, inte minst i riksdagsvalet, varför endast ett fåtal riksdagsledamöter från de större partierna är personvalda. Vi menar att personvalsinslaget ytterligare bör förstärkas. En sådan förstärkning skulle kunna ske genom ytterligare sänkta personvalsspärrar vid val till , (regionfullmäktige) och kommunfullmäktige eller genom att spärrarna helt tas bort. Det skulle innebära att väljarna skulle få än större möjligheter att påverka vem som väljs. Det skulle stärka kopplingen mellan väljare och valda och därigenom stärka demokratin. Av respekt för arbete, som avslutades så som 2008, anser vi dock inte att ett tillkännagivande i frågan bör göras . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:96 av (M): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka inslaget av personval i de allmänna valen. 2014/15:408 av och (FP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige bör avskaffas. 2014/15:940 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rösträtt. 2014/15:990 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd spärr vid riksdagsval. 2014/15:1111 av och (SD): 1.Riksdagen beslutar om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar enligt nedanstående lagförslagsändring. 2.Riksdagen beslutar om ändring i kommunallagen (1991:900) enligt nedanstående lagförslag. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utföra de eventuella följdändringar i andra lagar som krävs på grund av ändringarna enligt punkt 1 och 2 ovan. 2014/15:1400 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av personvalssystemet. 2014/15:1558 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i grundlagen så att den som fyller under det år som allmänna val, val till eller folkomröstningar hålls anses röstberättigad. 2014/15:1660 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till ändring av vallagen så att personer som är bosatta i , men har annat medborgarskap än från ett EU-land, ska få samma rösträtt i kommunal- och landstingsval som EU-medborgare bosatta i har. 2014/15:1686 av och (MP): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagstiftning för att begränsa möjligheten till återval som riksdagsledamot. 2014/15:1746 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka rösträttsåldern i samtliga val. 2014/15:2341 av Finn och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vallagen för att kunna föreslå ett ökat inslag av personval. 2014/15:2753 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ändra rösträttsåldern. 2014/15:2877 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla personvalsspärren. 2014/15:2911 av och (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utländska medborgare inte ska ha rösträtt i . 2014/15:2918 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska utreda effekterna av att ersätta dagens åldersgränssystem som baseras på födelsedag med ett system som grundas på födelseår för ett rättvisare samhälle. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:52 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som en fyller , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:77 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat inslag av personval i de allmänna valen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en tidsbegränsning av riksdagsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:454 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om rösträtt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:552 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1148 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vallagen i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunala val och landstingsval och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1150 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av en sänkning av rösträttsåldern till om än på försök och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2146 av och (båda S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över antalet riksdagsvalkretsar en kandidat kan ställa upp i vid ett och samma val samt frågan om bostadssamband och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2182 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagstiftning för att begränsa möjligheten till återval som riksdagsledamot och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2487 av (MP): Del 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om författningspolitiska frågor och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser rullande mandatperioder. 2015/16:2487 av (MP): Del 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om författningspolitiska frågor och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder. 2015/16:2493 av m.fl. (M, C, FP, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lägre personvalsspärrar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2716 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av vallagen för att kunna föreslå ett ökat inslag av personval och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2788 av m.fl. (FP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkta spärrar i personvalssystemet och tillkännager detta för regeringen. har behandlat ett drygt 70-tal motioner från de allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16 om olika typer av valfrågor. Utskottets förslag till riksdagsbeslut finns återgivet i två betänkanden: betänkande 2015/16:KU13 om rösträtt och valsystem samt betänkande 2015/16:KU14 om vallagsfrågor. Debatten i kammaren är gemensam för de båda betänkandena. Det finns givetvis mycket att resonera kring, men jag kommer att förhålla mig till tre områden. Det första området, herr talman, gäller frågan om ett elektroniskt röstningsförfarande. presenterades slutbetänkande E-röstning och andra valfrågor, SOU 2013:24, där det framfördes att det fanns ett värde i att förenkla för väljarna att utöva sina demokratiska rättigheter. Kommittén föreslog en försöksperiod med början i valet som skulle avse röstning i okontrollerade miljöer, alltså via internet hemma. aviserade emellertid regeringen att det inte blir aktuellt med någon försöksverksamhet inför valet . Som skäl för detta angavs kostnadsfrågan men även det faktum att det föreligger svårigheter med valhemligheten och den personliga integriteten. Kritiken vad avser säkerhetsbristerna i , som tillämpar eröstning fullt ut, togs upp som argument, liksom de negativa erfarenheterna från . Givetvis måste det ställas mycket höga krav på säkerhet och kontrollrutiner innan försök med eröstning genomförs. är digitaliseringsprocessen en väsentlig del av samhällsutvecklingen. deklarerar en stor del av befolkningen via nätet, och de allra flesta utför sina bankärenden digitalt. På andra områden, såsom medievärlden, har digitaliseringsprocessen gått snabbt fram. Den som tror att detta inte kommer att ha bäring på röstningsförfarandet framöver står förankrad samhälle. Det har också alltid funnits en skeptisk hållning till teknologisk utveckling. Så var inställningen till exempelvis fonografen, när den kom, till tv, datorer, internet och smartphones - allt var hemskt. Det vi kan lära oss av teknikutvecklingen är att det går framåt. Det gäller även säkerhetsaspekter. De tekniska lösningar som vi saknar på det området kommer att finnas på plats . med att problemen kring ett elektroniskt röstningsförfarande lyfts fram måste vi ha i minnet att även vårt nuvarande system har många brister. I varje val förekommer rapporter om medborgare som inte kunnat rösta eftersom deras röst redan registrerats. I vallokalerna begränsas valhemligheten genom att de röstberättigade plockar valsedlar inför öppen ridå. Det finns en påtaglig risk för påtryckning även i det nuvarande systemet. Likaså kan det förekomma brister i institutionsröstningen eller i vallokaler där valbåsen inte är placerade korrekt. Alla system har sina brister. Men det finns även en ytterligare dimension på varför frågan om eröstning är viktig. I takt med att den yngre generationen i allt högre grad digitaliseras kommer det att bli en överlevnadsfråga för det demokratiska systemet att moderniseras. Risken är överhängande att röstdeltagandet sjunker framöver om röstningsförfarandet känns otidsenligt. Av detta skäl vore det positivt att fortsätta utreda förutsättningarna för att inleda försök med åtminstone elektronisk röstning i vallokal. Det andra området gäller utlandssvenskarnas valdeltagande. Enligt Svenskar i Världens kartläggning av utlandssvenskar är ca 660 000 svenskar bosatta utomlands. Endast en fjärdedel av dessa var upptagna i röstlängden , och av denna fjärdedel var det bara drygt en femtedel eller 35 600 personer som valde att rösta. Även om det är svårt att med exakthet säga hur många av utlandssvenskarna som egentligen är röstberättigade finns det all anledning att fundera över varför inte fler utlandssvenskar röstar. Rösträtten till riksdag och Europaparlament är knuten till just medborgarskapet - inte till bosättningslandet. En allt större andel svenskar jobbar, studerar och bor dessutom utomlands, många . För att valresultatet ska återspegla folkviljan är det viktigt att förbättra förutsättningarna för ett ökat valdeltagande bland utlandssvenskar. Den kritik som främst framkommit har riktat in sig på att det är svårt för utlandssvenskarna att hitta tider då de kan ta sig från jobbet till ambassaden eller konsulatet för att rösta. Det är därför av största vikt att öppettiderna förbättras, så att möjligheterna att rösta ökar. Ett ökat öppethållande och skulle vara ett steg i rätt riktning. Ett annat problem är förknippat med skyldigheten för utlandssvenskar att själv anmäla sig för att stå kvar i röstlängden i ytterligare en tioårsperiod. Detta regelverk bör ändras, så att utlandsmyndigheterna får ett ansvar för att aktivt upplysa utlandssvenskarna om denna anmälningsplikt när det är dags att förnya. Vidare vill vi även göra det möjligt för utlandssvenskar att brevrösta från . Det tredje området handlar om personval. Jag ska fatta mig kort, med tanke på att tiden för votering närmar sig. Ett förstärkt personvalsinslag, gärna genom att man helt och hållet tar bort spärrarna eller åtminstone sänker dem ytterligare, skulle öka banden mellan de förtroendevalda och väljarna. Det skulle skapa bättre förutsättningar för utkrävande av ansvar. Det skulle stärka rollen för de folkvalda. Demokratin skulle därmed vitaliseras kraftigt. Eftersom för inte så länge sedan, , behandlade de här frågorna och spärren till riksdagsvalet sänktes har vi i detta skede ansett att ett tillkännagivande inte är aktuellt just . Men Alliansens uppfattning och Alliansens politiska inriktning i den här frågan är klar: Vi vill sänka spärrarna, gärna genom att ta bort dem helt. Jag kan konstatera att jag klarade av att hålla anförandet före voteringen. Med anledning av det jag har anfört vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkande 2015/16:KU13 samt reservation 2 i betänkande 2015/16:KU14. (forts. § 20) Frågor om rösträtt, valsystem m.m. och Vallagsfrågor debatterar vi två betänkanden som vi slår ihop till ett ärende, KU13 och KU14. I dessa betänkanden har reservationer, och jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 2 i KU13 om rösträtt och medborgarskap. Jag vill också yrka bifall till reservation 1 i KU14 om gemensamma valsedlar och central utläggning. när vi debatterar vallagsfrågor finns det anledning att påminna lite om varför vi över huvud taget står här. är, som bekant, ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn. Det innebär bland annat att partiet vilar på solid demokratisk grund. För oss är det således självklart att folkstyret är det centrala. Lika självklart är det att all offentlig makt utövas under lagarna. Men ibland, herr talman, behöver lagarna ändras. Vi anser därför att det borde vara en självklarhet att endast de som har fått svenskt medborgarskap har rätt att bestämma det här landets inriktning . Att man ges rösträtt bara för att man råkar ha varit folkbokförd i i följd är ingen rimlig motivering. Medborgarskapet förtjänar att ha en högre status än vad det har . Genom att förbehålla sig rätten att avgöra den politiska inriktningen i vårt land, både på lokal och på nationell nivå, till den som är svensk medborgare säkerställer vi också att framtid avgörs av svenska medborgare. Vi vet att det regelbundet förekommer valfusk i . Allt som oftast utförs det av en icke demokratisk svans som alltid viftar för vänsterpartierna i riksdag. Ett vanligt fusk kan vara att valsedlar försvinner, att valsedlar från ett parti placeras ovanpå ett annat partis valsedlar. Det finns också exempel på att brevbärare har slängt valsedlar och valmaterial i protest mot att man inte sympatiserar med innehållet. Mycket av valfusket skulle kunna åtgärdas ganska enkelt genom att alla partier i riksdag delar på en gemensam valsedel.