bet · H401AU4 · 2016-12-09 00:00:00 — och (båda C) föreslår i motion 2016/17:1186 att Arbetsförmedlingen bör informera arbetssökande om egenanställning (yrkande 2). (C) föreslår i motion 2016/17:1188 att man bör se över möjligheten att införa en ”studiepeng” för att specialistutbilda efterfrågad kompetens i syfte att underlätta rekrytering och förhindra arbetslöshet. Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. Myndighetens övergripande uppdrag är att verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Det handlar bl.a. om att politiken ska bidra till en förbättrad matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Utskottet anser att genom förbättrad matchning kan arbetsmarknadspolitiken bidra till regeringens mål för den ekonomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Till sitt förfogande har Arbetsförmedlingen en rad olika matchningsverktyg och program. Utskottet behandlar i det följande ett antal motionsyrkanden om ändringar i existerande program eller en önskan om alternativa nya program och insatser från Arbetsförmedlingens sida. Utskottet välkomnar en diskussion om hur Arbetsförmedlingen genom nya eller förändrade program ska kunna bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Utskottet vill inledningsvis i den diskussionen påminna om att befinner sig i en konjunkturåterhämtning som den framtida utvecklingen av vår ekonomi och situationen på arbetsmarknaden på grund av omvärldsförändringar är mycket svåra att förutsäga. Det är emellertid tillfredsställande för utskottet att kunna konstatera att arbetslösheten i minskar och sysselsättningen ökar som antalet lediga arbeten växer. Utvecklingen på svensk arbetsmarknad är stark. Utskottet välkomnar även att regeringen genom bl.a. särskilda satsningar på utbildningssystemet, förändrad styrning av Arbetsförmedlingen, förändringar av det arbetsmarknadspolitiska regelverket och genom samverkan med viktiga aktörer som arbetsmarknadens parter har inlett en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Utskottet påminner här om att regeringen har tillsatt en utredning för en bred översyn av det statliga åtagandet och Arbetsförmedlingens uppdrag (dir. 2016:56). Vidare välkomnar utskottet att har inlett ett arbete med en översyn av de subventionerade anställningarna. Parallellt med detta pågår ett tämligen omfattande förändringsarbete på Arbetsförmedlingen. Att bidra till stadigvarande ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet genom effektiv matchning av arbetslösa med de lediga jobben är en central uppgift för Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten är, trots att den minskat, fortfarande för hög enligt utskottets mening och dessutom ojämnt fördelad i befolkningen. Vissa grupper möter särskilda problem på svensk arbetsmarknad och har därmed högre sannolikhet att kvarstå i arbetslöshet . Långtidsarbetslösheten riskerar således att öka för vissa inom dessa grupper. De individer vi talar om finns till stor del bland dem som saknar en fullföljd gymnasieutbildning, är utomeuropeiskt födda, har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga eller är äldre. Det förtjänar enligt utskottets mening att understrykas att målet om ökad sysselsättning och lägst arbetslöshet i EU 2020 kräver såväl en vass och effektiv arbetsmarknadspolitik som att fler politikområden och aktörer än de som ryms inom begreppet arbetsmarknadspolitik samverkar. När det gäller motionsförslagen om sociala företag som en del i arbetsmarknadspolitiken vill utskottet inledningsvis hänvisa till att regeringen i budgetpropositionen konstaterar att de arbetsintegrerande sociala företagen, ASF, gör en stor insats för att skapa arbetstillfällen för människor som varit eller riskerar att bli långtidsarbetslösa och att det är angeläget att de sociala företagen ges förutsättningar att även ha en viktig roll inom arbetsmarknadspolitiken. Utskottet noterar även att Arbetsförmedlingen samverkar med och regionerna för att bidra till att det kan växa fram fler sociala företag. har ett regeringsuppdrag att arbeta fram och genomföra ett nationellt program för att öka sysselsättningen genom att stärka arbetsintegrerande sociala företag. Uppdraget omfattar flera insatser som affärsutvecklingscheckar till företagen, samverkan med Arbetsförmedlingens utbildningar m.m. Arbetsförmedlingen har omvittnat att den har mycket goda erfarenheter av att samverka med den här typen av företag för att möjliggöra att människor som står långt från arbetsmarknaden ska kunna ta steg närmare ett jobb eller utbildning. Utskottet noterar även att nom ramen för remisshantering av betänkandet från Utredningen för ett stärkt civilsamhälle, SOU 2016:13, kommer Arbetsförmedlingens samarbete med bl.a. ASF att bli föremål för beredning inom . Utskottet står fast vid sin tidigare framförda uppfattning att sociala företag är en viktig aktör i arbetsmarknadspolitiken (se bet. 2015/16:AU2 s. 53) och välkomnar både den aktiva politik som regeringen bedriver på området och det arbete som bedrivs inom Arbetsförmedlingen och andra myndigheter. Utskottet ser därmed inget behov av att inrätta ett särskilt program vid Arbetsförmedlingen för sociala företag som föreslår. När det gäller yrkande att satsa på föreningsjobb som ett led i utfasning av fas 3 kan utskottet konstatera att sysselsättningsplatserna i fas 3 enligt regeringen ska vara helt avvecklade och ersättas av aktiva arbetsmarknadspolitiska insatser som utgår från varje individs behov och som stärker deras förutsättningar för jobb eller studier. Utskottet stöder den inriktningen och ställer sig inte bakom förslag. När det gäller yrkande att definitionen av ASF ska läggas fast i en förordning noterar utskottet att förslaget återfinns i betänkandet av Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) som bereds inom . Utskottet finner inga skäl att föregripa denna beredning. Utskottet har tidigare behandlat frågor om egenanställning och eget företagande som en del av arbetsmarknadspolitiken, senast i betänkande 2015/16:AU2. I betänkandet framförde utskottet inledningsvis på denna punkt att det är viktigt med ett gynnsamt företagsklimat och att åtgärder vidtas för att göra det enkelt att starta och driva företag och få befintliga företag att växa, men att det är viktigt att vara uppmärksam på om nya former kan medföra risk för att man kringgår anställningsskyddet eller arbetsgivarnas ansvar i olika situationer. Utskottet finner inga skäl att nu frångå den uppfattning som utskottet redovisade vid förra . Utskottet vill också alltjämt betona att det är centralt att det råder förutsägbara och trygga förhållanden på svensk arbetsmarknad. En viktig kärna i trygghetssystemen och den svenska arbetsmarknadsmodellen är den sociala skyddsaspekten. Utskottet avser att noga fortsätta följa utvecklingen av egenanställningsföretag och andra nya sätt att organisera arbete på svensk arbetsmarknad. Utskottet ser inte behov av att, som bl.a. föreslår ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att informera om egenanställningar som ett alternativ till att starta eget eller att vidta några andra åtgärder för att stärka incitamenten för egenanställning. Utskottet övergår nu till att behandla motionsförslag om förändring av nuvarande program och insatser och konstaterar inledningsvis att framtidens arbetsmarknad står inför en rad utmaningar och att det därför är viktigt med en aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik som möter dessa utmaningar. Grundläggande är t.ex. att matchningen mellan arbetslösa och lediga jobb sker snabbt och effektivt. Regeringens politik för ökad sysselsättning och varaktigt minskad arbetslöshet är en viktig beståndsdel i en sådan utveckling. En annan beståndsdel är att Arbetsförmedlingen tillförs tillräckliga resurser och att dess program och insatser är effektiva så att förutsättningar för arbetslösa att gå från arbetslöshet till arbete eller studier ökar och bidrar till att kan uppnå målet att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Utskottet noterar återigen med tillfredsställelse att utvecklingen går i rätt riktning och att de problem som existerar t.ex. när det gäller matchning av arbetssökande till de allt fler lediga jobb som växer fram bemöts med ett omfattande och brett förändrings- och utredningsarbete såväl inom som på Arbetsförmedlingen. bedrivs också ett generellt arbete med att förenkla och göra de subventionerade anställningarna mer träffsäkra. Förändringar i nystartsjobb och extratjänster har aviserats i budgetpropositionen , och inom pågår, som nämnts ovan, ett arbete med att se över de subventionerade anställningarna med syftet att systemet ska bli mer överskådligt genom förändrad utformning och harmonisering av stöden i de delar det bedöms som möjligt och effektivt. När det gäller förändringar på vill utskottet återigen hänvisa till att det pågår ett brett arbete inom ramen för den s.k. (dir. 2016:56). föreslår att bl.a. nystartsjobben slopas med motiveringen att de är diskriminerande – ett påstående som saknar grund enligt utskottet. Det kan också, mot bakgrund av motionen, noteras att nystartsjobben som infördes riktar sig till dem som stått utanför arbetsmarknaden . kommer nystartsjobben att förändras så att detta stöd blir mer likt andra anställningsstöd. Denna förändring syftar till att minska den s.k. dödvikten så att resurserna kan omprioriteras för insatser till de personer som står längst från arbetsmarknaden. föreslår ökade möjligheter till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda genom att regeringens traineejobb avskaffas och att konceptet med yrkesintroduktionsanställning utvecklas till lärlingsjobb som även görs tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Även Liberalerna föreslår att kravet på kollektivavtal slopas när det gäller yrkesintroduktionsanställningar, och anser att regeringens aviserade krav på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben bör slopas. Utskottet för sin del välkomnar regeringens arbete för att på flera fronter stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen både nationellt och internationellt. Denna modell har tjänat väl. Det arbetet innebär bl.a. att kollektivavtalets ställning bör värnas och stärkas, inte försvagas. Alla som anställs med en statlig lönesubvention bör därför enligt utskottets mening ha lika goda arbetsvillkor, dvs. anställningsvillkor som följer eller är likvärdiga med de som finns i kollektivavtal. yrkar att regeringen tar initiativ till ett starta-eget- bidrag för yrkesverksamma. Utskottet vill inledningsvis understryka att det är viktigt att människor kan starta och driva företag och förverkliga sina drömmar och affärsidéer. Det är därför viktigt med ett gynnsamt företagsklimat. Staten stöder en sådan utveckling genom bl.a. insatser av och . Starta-eget-bidrag, eller stöd till näringsverksamhet som programmet på Arbetsförmedlingen egentligen heter, är ett sätt för staten att ge stöd till individer att gå från arbetslöshet till arbete i eget företag. Det har varit ett framgångsrikt arbetsmarknadspolitiskt program, dvs. en insats som bidragit till en väl fungerande arbetsmarknad och till att varaktigt öka sysselsättningen. Utskottet ser inte behov av att utvidga programmet på det sätt som föreslår. När det gäller förslag om att s.k. matchningsanställningar införs hänvisar utskottet till den ovan nämnda översynen av de subventionerade anställningarna som utskottet inte vill föregripa genom att överväga en ny form av subventionerad anställning. Därutöver noterar utskottet att bereder remissutfallet på rapporten – nya vägar till jobb (A 2014:D). Utskottet välkomnar vidare att regeringen för en politik där satsningar på utbildning av olika slag står högt på agendan. Det handlar bl.a. om ett nytt stort kunskapslyft och att nyttja den kompetens och de möjligheter som arbetsmarknadens parter kan erbjuda i form av strukturerade former för kompetensutveckling och lärande i arbetet. I en motion lyfts frågan om folkbildningens och folkhögskolornas roll för en bättre fungerande arbetsmarknad. Utskottet noterar att regeringen har inlett ett nytt kunskapslyft med fler utbildningsplatser bl.a. på folkhögskolan. En departementspromemoria (dnr U2016/02685/SF) med förslag om ett nytt rekryterande studiestartsstöd har vidare utarbetats inom och remitterats. Studiestartsstödet, som regeringen aviserat ska införas, syftar till att öka rekryteringen till studier bland vissa arbetslösa i åldern 25–med kort tidigare utbildning och stort utbildningsbehov, för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. I avvaktan på det nya studiestartsstödet och för att öka drivkraften till studier för dem som saknar fullföljd gymnasieutbildning har regeringen infört en möjlighet för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin att studera som längst på heltid med bibehållet aktivitetsstöd. Utskottet ser med detta sagt inte skäl för att ta något initiativ med anledning av den aktuella motionen. I några motioner föreslås att regeringen ska se över möjligheten att införa en ”studiepeng” för att ge företagen incitament att specialistutbilda efterfrågad kompetens genom att åta sig utbildning och sedan anställa, att friår införs innebärande att en person med anställning byter plats med en person som är arbetslös eller att en form av friår utreds där tanken är att arbetsgivare och arbetstagare gemensamt tar fram en kompetensutvecklingsplan med statligt stöd. Utskottet anser att förslagen är intressanta, men då inte som en åtgärd eller ett program inom arbetsmarknadspolitiken utan som en fråga primärt för arbetsmarknadens parter i dialog med regeringen. Regeringens politik handlar om att förverkliga ett som konkurrerar med kunskap och kompetens och inte låga löner. För att klara framtida kompetensförsörjning har regeringen bjudit in arbetsmarknadens parter för att bl.a. diskutera hur lärandet och strukturerade former för kompetensutveckling kan ta ett steg till inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för något initiativ från sida med anledning av dessa motioner. Avslutningsvis vill utskottet bemöta motionen som lyfter vikten av att det skapas fler arbetstillfällen på landsbygden genom bl.a. låga trösklar för att anställa. Utskottet anser att den aktiva närings- och arbetsmarknadspolitik som regeringen driver är central för att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättning för högre sysselsättning över hela landet. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden det delbetänkande som den parlamentariska landsbygdskommittén överlämnade detta år (SOU 2016:26). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Överutnyttjande av subventionerade anställningar Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 8 (V). har i motion 2016/17:1196 av m.fl. fyra förslag som handlar om åtgärder mot missbruk av subventionerade anställningar inklusive uppdrag till Arbetsförmedlingen. Partiet vill att det införs en maxgräns för hur många eller hur stor andel anställda med subventionerad lön som en och samma arbetsgivare får ta emot (yrkande 9). Partiet vill att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner (yrkande 12). Partiet vill även att det förtydligas för Arbetsförmedlingen dels att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning inklusive nystartsjobb (yrkande 10), dels att den fackliga organisationens yttrande alltid noga bör övervägas i beslut om arbetsplatsförlagd anvisning vid sådant samråd (yrkande 11). Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden om otillbörligt utnyttjande av subventionerade anställningar, senast i betänkande 2015/16:AU2 s. 46. Subventionerade anställningar är ett av flera verktyg inom arbetsmarknadspolitiken för att nå regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020. bedrivs tillbaka ett angeläget generellt arbete med att förenkla och göra de subventionerade anställningarna mer effektiva och träffsäkra. Bland annat har förändringar i nystartsjobb och extra tjänster aviserats i budgetpropositionen . Inom har även en mer grundläggande översyn inletts av de subventionerade anställningarna. Syftet med den översynen är att systemet ska bli mer överskådligt genom en förändrad utformning och harmonisering av stöden i de delar där det bedöms möjligt och effektivt. Arbetet ska redovisas . De subventionerade anställningar som riktar sig till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ska beaktas i denna utredning men omfattas inte av denna översyn eftersom de redan är föremål för en egen översyn inom . Det pågår även en extern utredning och översyn av det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och av Arbetsförmedlingens uppdrag i den s.k. (dir. 2016:56). Uppdraget ska delredovisas och slutligt redovisas . Regeringen har även inrättat en delegation med uppdrag att motverka överutnyttjande och felaktiga betalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade och skattesubventionerade system (dir. 2016:60). Delegationen ska lämna sin slutredovisning av uppdraget . Utskottet anser att subventionerade anställningar har en viktig roll att fylla på arbetsmarknaden förutsatt att de används för att ge stöd till individer som annars skulle ha svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. De subventionerade anställningarna ökar möjligheten för arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden att få ett arbete och är rätt använda en viktig pusselbit, för en väl fungerande arbetsmarknad. Utskottet välkomnar översynen av subventionerade anställningar och det arbete i övrigt som pågår inom och hos Arbetsförmedlingen för att förenkla och göra stöden effektiva. Det är välkommet att detta arbete bedrivs i samverkan med arbetsmarknadens parter. Utskottet har ingen annan uppfattning än att subventionerade anställningar inte ska utnyttjas på ett sätt som kan betraktas som missbruk, t.ex. leda till osund konkurrens och utnyttjande av individer med svag ställning på arbetsmarknaden. Utskottet menar vidare att Arbetsförmedlingens samråd med arbetstagarorganisationerna kan spela en mycket viktig roll för att motverka ett otillbörligt utnyttjande. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt och tämligen brett utredningsarbete kring de subventionerade anställningarna och finner inte skäl att föregripa detta arbete. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservationerna 9 (M), 10 (SD) och 11 (C) samt särskilda yttrandena 4 (L) och 5 (KD). anför i motion 2016/17:3079 av m.fl. att möjligheten för att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget bör prövas (yrkande 21). föreslår i motion 2016/17:314 av Per Lodenius m.fl. att man bör se över hur stärkta insatser kan ge högre sysselsättning bland personer med funktionsnedsättning (yrkande 6). (S) understryker i motion 2016/17:2131 vikten av ett tydligt funktionshinderperspektiv i arbetsmarknadspolitiken. m.fl. (S) föreslår i motion 2016/17:1894 att reglerna bör ses över så att arbetstagare får rätt till lönebidrag hos den egna arbetsgivaren. Arbetsgivare som ska anställa med lönestöd ska ha kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor. (M) föreslår i motion 2016/17:2096 att regeringen inför den kommande reviderade strategin för funktionshinderpolitiken bör göra en översyn av de delar av strategin som rör arbetsmarknaden för att ge fler människor med funktionsnedsättning fler och snabbare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. (SD) förespråkar i motion 2016/17:1390 att man ser över möjligheten för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta enligt den danska modellen för flexjobb. (MP) understryker i motion 2016/17:1328 behovet av att snabbt och enkelt få fungerande arbetshjälpmedel. (C) förespråkar i motion 2016/17:1976 att lönebidragen för personer med funktionsnedsättning ses över. Om nivån inte höjs riskerar lönebidraget att förlora sitt syfte. Per Lodenius och (båda C) framhåller i motion 2016/17:3094 vikten av ett tydligt funktionshinderperspektiv i Agenda 2030-arbetet för att nå sysselsättningsmålet. Arbetsmarknadspolitiken tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid. Det är därför viktigt att ha ett tydligt funktionshinderperspektiv i arbetsmarknadspolitiken och att då lyfta människors förmågor mer än deras begränsningar. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har lägre arbetskraftsdeltagande och lägre sysselsättningsgrad än andra i befolkningen. För många personer med nedsatt arbetsförmåga kan statligt stöd som riktar sig till gruppen direkt eller indirekt och som är av ekonomisk eller annan art vara av direkt avgörande betydelse för att de ska kunna komma ut i arbetslivet. Utskottet kan konstatera att den starka utvecklingen på arbetsmarknaden som vi ser inte kommit denna grupp till del. Arbetsförmedlingens arbete med arbetslivsinriktad rehabilitering (i samverkan med andra aktörer som t.ex. ) för arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga eller funktionsnedsättning är därför enligt utskottet särskilt viktigt. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden att regeringen i budgetpropositionen sätter jobbskapande åtgärder i fokus och avsätter resurser för att höja taket för den bidragsgrundande lönekostnaden för subventionerade anställningar med lönebidrag efter att den varit oförändrad . I budgetpropositionen avsattes viktiga medel för en förstärkning av Arbetsförmedlingens arbete med lönestöden, och i budgetpropositionen lämnas förslag på förstärkta anslag till . Utskottet delar regeringens bedömning att mer kunskap behövs om processen från att Arbetsförmedlingen bedömer att en person har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga till att individen därefter erbjuds och anvisas en skyddad anställning i . Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen alldeles gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera processen och förutsättningarna för att anställningar med skyddat arbetet hos används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Uppdraget ska redovisas . Det förtydligande av lönestöden som föreslås i budgetpropositionen är vidare ett led i det generella arbete som bedrivs vid i syfte att förtydliga regelverket med ett fokus på alla individers möjlighet till utveckling av sin arbetsförmåga. Regeringen avser inom ramen för denna översyn att göra ytterligare förändringar i lönestöden för personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga för att tydliggöra inriktning och relationerna mellan olika former av lönebidrag samt göra stöden mer ändamålsenliga. Utgångspunkten för detta arbete är att bättre ta till vara individers kompetens och arbetsförmåga, vilket möjliggör för fler kvinnor och män att få eller behålla ett arbete. Utskottet välkomnar detta arbete. Vidare har utredningsförslag tagits fram och remitterats som bl.a. ska ge bättre möjligheter för unga med funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete (Ds 2016:5). Utskottet noterar även att den mer grundläggande översynen av de subventionerade anställningarna som påbörjats inom ska beakta stöden till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet anser att det finns goda skäl för både gruppen personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och för arbetstagarkollektivet i stort att värna anställningstryggheten.