bet · H301NU10 · 2016-02-22 00:00:00 — Programmet gav energiintensiva industriföretag som använder el i tillverkningsprocessen möjlighet att delta i ett program för energieffektivisering i utbyte mot befrielse från energiskatt på el. Programmets utformning ifrågasattes emellertid av EU ur ett statsstödsperspektiv och avslutades i och med utgången av den senaste femårsperioden. besvarade energiminister en fråga (fr. 2015/16:414) från (M) om vilka åtgärder ministern och regeringen har för avsikt att vidta för att säkerställa att det införs en uppföljare till PFE-programmet. Ministern hänvisade i sitt svar till bl.a. att regeringen har genomfört flera större satsningar inom energieffektiviseringsområdet, inte minst satsningen på energieffektivisering och renovering av flerbostadshus samt till att ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat) har utretts. Vidare påpekade ministern att en central del av regeringens energieffektiviseringsarbete bedrivs inom EU och att regeringen där har drivit på för att det ramverk för styrning av energiunionen som tas fram ska säkerställa uppfyllandet av EU:s 2030-mål för förnybar energi och energieffektivisering. Vidare framhöll att regeringen i det sammanhanget även har drivit att medlemsstaterna ska formulera nationella bidrag till de EU-övergripande målen och att regeringen stöder en höjning av EU:s energieffektiviseringsmål till till 2030. Härutöver påpekade ministern att EED ska ses över och att regeringen avser att delta aktivt i den processen. Forskningsprogram om industrins energianvändning beslutade att avsätta till ett nytt forskningsprogram (Industrins energianvändning – forskning och utveckling), som en fortsatt satsning på energieffektivisering inom industrin. Syftet med programmet är att främja energirelevant industriforskning som möjliggör omställningen till ett långsiktigt hållbart energisystem. Programmet kommer bl.a. att stödja forskningsprojekt som bidrar till effektivare energianvändning och resursutnyttjande och som leder till en minskad användning av fossila bränslen. Avsikten är att programmet ska pågå 2014–2019. Bestämmelserna i den omnämnda lagen (2014:266) om energikartläggningar i stora företag genomförs i . Vid utgången av hade ca 1 100 företag anmält att de omfattas av lagkraven och att de därför ska genomföra en energikartläggning som sedan ska upprepas . Nationell strategi för energieffektiviserande renovering Enligt artikel 4 i EED ska medlemsstaterna fastställa en långsiktig strategi för att få till stånd investeringar i renovering av det nationella beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader, både offentliga och privata. presenterade och den gemensamma rapporten till utvecklad nationell strategi för energieffektiviserande renovering – Utredning av två styrmedel 2015. Utredningens övergripande slutsats var att kreditgarantier och statligt finansierade lån med nuvarande marknadsförutsättningar endast kan bidra marginellt till att öka renoveringstakten. Utredningen visar att det största problemet generellt är att få renoveringsinvesteringen att bli lönsam, vilket statliga lån och kreditgarantier har små förutsättningar att göra. Utredningen konstaterade att ett system med statligt finansierade lån i teorin ger förutsättningar för att öka renoveringstakten. Eftersom dagens räntenivå är låg och det största problemet är att få en renoveringsinvestering att bli lönsam blir effekterna dock marginella. En sådan modell kräver också en ny organisation som kan administrera lånen och en lånestock – uppskattad till – för att säkerställa tillgången på kapital. I regleringsbreven fick och i uppdrag att uppdatera och komplettera det tidigare lämnade underlaget till en nationell strategi för energieffektiviserande renovering. Myndigheterna ska bl.a. göra en uppdatering av byggnadsbeståndets energianvändning, genomföra samhällsekonomiska analyser av relevanta styrmedel och vid behov lämna förslag på olika möjligheter till ökad vägledning för aktörer vid investeringsbeslut. Den sistnämnda punkten om möjligheter till ökad vägledning ska redovisas till . I övrigt ska uppdraget redovisas . Mot bakgrund av bestämmelser i artikel 7 i EED har på regeringens uppdrag utrett behovet av att införa ett kvotpliktssystem för energieffektivitet (s.k. vita certifikat). Uppdraget redovisades i rapporten på vita certifikat – mot bakgrund av nya förutsättningar och erfarenheter (ER 2015:11). I rapporten drogs den huvudsakliga slutsatsen att syfte, mål och design för ett kvotpliktssystem är avgörande för vad det kan leverera. Det är ytterst en politisk fråga att först bestämma syftet med ett eventuellt kvotpliktssystem och besluta om dess ramar. har på grund av antalet möjliga alternativ och snäva tidsramar inte haft möjlighet att i detalj utreda villkoren för flera olika tänkbara tillvägagångssätt, men bedömer att man i ett nytt uppdrag skulle kunna detaljgranska alternativa utformningar. I budgetpropositionen gjorde regeringen sedan bedömningen att ett kvotpliktssystem inte hinner införas för att kunna bidra till måluppfyllelse 2020. Vidare ansåg regeringen att det är för tidigt att nu ta ställning till styrmedel för energieffektivisering med tidshorisonten 2030. I sammanhanget framhöll regeringen även att frågan har beröringspunkter med arbete. Underlag till den svenska handlingsplanen för energieffektivisering Enligt EED ska medlemsstaterna lämna en nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att ta fram underlag till fjärde nationella handlingsplan. Underlaget ska redovisas till . tredje nationella handlingsplan för energieffektivisering antogs av regeringen . Det råder en bred politisk enighet om att en effektiv användning av energi inom alla samhällssektorer är av godo. Ofta finns betydande både samhälls- och företagsekonomiska fördelar med en klok energianvändning. Med hänvisning till denna inställning anser utskottet inte att det finns skäl för att göra några allmänna uttalanden om vikten av fortsatta energieffektiviseringsinsatser i linje med vad som föreslås i motionerna 2015/16:820 (S) och 2015/16:2854 (SD). När det gäller förslagen i motionerna 2015/16:2019 (SD) och 2015/16:1938 (KD) om att införa någon form av statligt finansierade energispar- eller energieffektiviseringslån inom bostadssektorn konstaterar utskottet att och har redovisat tveksamheter inför en sådan lösning. De båda myndigheterna kommer dock under innevarande år att komplettera det refererade underlaget med bl.a. samhällsekonomiska analyser av relevanta styrmedel på området. Innan denna komplettering är genomförd och regeringen har tagit ställning till det uppdaterade underlaget anser utskottet inte att bör vidta några åtgärder med anledning av vad som efterfrågas i dessa motioner. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:820 (S), 2015/16:1938 (KD), 2015/16:2019 (SD) och 2015/16:2854 (SD) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet Bland annat med hänvisning till tidigare riksdagsbehandling avslås motionsyrkanden om användning av spillvärme från kärnkraftverk och om direktverkande el för uppvärmningsändamål. Motionsyrkanden om torv som energikälla avslås också liksom ett yrkande om energideklaration av bilar. När det gäller torven hänvisar utskottet dels till att dessa frågor kommer att behandlas i anslutning till nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017, dels till en pågående utredning om torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan. Beträffande energideklarationer av bilar påminner utskottet om att frågor på detta tema kan förväntas bli föremål för överväganden av den pågående Bonus–malus-utredningen. Jämför reservationerna 20 (SD) och 21 (C). Uppvärmning av bostäder slukar mycket el, konstateras det inledningsvis i motion 2015/16:1425 av och (båda S). Motionärerna anser att bör uppmana regeringen att överväga åtgärder så att direktverkande el som uppvärmningsform för permanentbostäder kan vara borta . Den stora andelen torvmark i vårt land läcker växthusgaser till atmosfären, sägs det i motion 2015/16:1073 av (M). Utsläppen av växthusgaser från dikad torvmark är t.o.m. större än utsläppen från all inrikes trafik i . Ett sätt att komma till rätta med detta problem är ökad torvtäkt, bl.a. för energiändamål. Därför är det enligt motionären viktigt att de styrmedel och regler som utformas gynnar ett hållbart torvbruk och torvnäringens långsiktiga överlevnad. Hon efterfrågar ett tillkännagivande från om att regeringen ska vidta åtgärder för att öka produktionen av energitorv (yrkande 3). Motion 2015/16:1097 av (M) gäller möjligheterna att utnyttja spillvärme från kärnkraftverken. Motionären vill att det satsas FoU-resurser på vidareutveckling av ett högre resursutnyttjande av kärnkraften och att förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk hävs. Vidare bör en alternativ användning av nämnda spillvärme beaktas. Bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är enligt motionären att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme. Även i motion 2015/16:1567 av och (båda M) lyfts torven fram som en resurs i det svenska energisystemet. Motionärerna pekar också på att torvmarker är en betydande utsläppskälla för växthusgaser, inte minst de som är dikade. Ett sätt att komma till rätta med detta problem är att förbränna torven för energiändamål. ingår i elcertifikatssystemet och nyttjas som energikälla, konstaterar motionärerna. Det finns emellertid många goda skäl att ta till vara torven som energiresurs i större utsträckning än . Regeringen har dock signalerat att torvanvändningen för elproduktion inom elcertifikatssystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå och att regeringen har för avsikt att återkomma i frågan i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017. Motionärerna menar att detta skapar osäkerhet om torvens framtid som energikälla och riskerar att mängder av koldioxidutsläpp fortsätter att flöda ut okontrollerat. Motionärerna anser att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att redan nu ge tydliga indikationer om ett långsiktigt nyttjande av torv som en resurs i det svenska energisystemet. Torvmark utgör av landyta, men torvutvinning bedrivs på av denna areal, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD). Den påverkade och torrlagda torven läcker stora mängder växthusgaser. Torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle eftersom den nybildas kontinuerligt, till skillnad från de fossila bränslena. som används vid kraftproduktion är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eftersom den betraktas som ett fossilt bränsle. Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att inom EU verka för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som biobränslen (yrkande 28). Elanvändning som är temperatur- och klimatberoende bör undvikas, sägs det i motion 2015/16:721 av (MP). Motionären ger en utförlig motivering till detta och konstaterar också att el för uppvärmning och kylning ur ett systemperspektiv alltid är mycket sårbar och därför fel val. Motionären förordar en övergång till ett större antal mindre anläggningar för produktion av vind-, våg-, bio- och solkraft. Om kärnkraften avvecklas och ersätts med de uppräknade alternativen får man en tryggare och säkrare elproduktion som är mindre beroende av fossil el. Motionären framför även synpunkter på förslag om energikrav på byggnader och betonar att regler för energiförbrukning i byggnader bör utgå från energiegenskaper och inte från mängden köpt energi. Regler bör även utformas så att fjärrkyla och fjärrvärme blir det givna valet för de flesta. Att el för uppvärmning och kylning bör förekomma så sparsamt som möjligt är enligt motionären självklart ur ett systemperspektiv. Regeringen bör även ha ett ökat fokus på såväl sårbarhets- som systemperspektivet när den utformar framtida energilösningar. miljöpolitik grundar sig i den sociala, ekologiska och ekonomiska hållbarheten, sägs det i partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C). Motionärerna konstaterar att utsläppen från transportsektorn är den största klimatutmaningen i , och de redovisar flera förslag till åtgärder för att uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Bland annat begärs ett tillkännagivande från om att regeringen ska verka inom EU för att varje ny bil som säljs ska energideklareras (yrkande 25). Därigenom synliggörs bilens klimatprestanda för konsumenten. Förslagsvis kan systemet utformas på ett liknande sätt som det system som finns för vitvaror. Motioner identiska med eller snarlika motion 2015/16:1425 (S) om en avveckling av uppvärmningsformen direktverkande el för permanentbostäder har avstyrkts av utskottet åtskilliga gånger , (bet. 2014/15:NU9). Vid det senaste tillfället påminde utskottet – utöver att hänvisa till tidigare ställningstaganden – om att både uppvärmning av permanentbostäder med direktverkande el – i betydelsen uppvärmning med elradiatorer – och med fossila bränslen (företrädesvis oljeeldning) kan betraktas som relativt marginella företeelser i . Utskottet gjorde bedömningen att dessa uppvärmningsformer kommer att minska ytterligare som en följd av de befintliga styrmedlen och svårigheten att konkurrera med andra billigare och mer miljöriktiga alternativ. Motioner liknande den nu aktuella 2015/16:1097 (M) om kärnkraftens spillvärme har också behandlats av utskottet , (bet. 2014/15:NU9). Vid det senaste tillfället hänvisade utskottet bl.a. till att den lågvärdiga värme som kylvattnet utgör inte lämpar sig för fjärrvärmeändamål och att kärnkraftverken ligger för långt ifrån orter av sådan storlek för att det skulle vara lönsamt att uppgradera värmen och sedan transportera den långa sträckor via rörledningar. Vidare konstaterade utskottet att de svenska kärnkraftverken inte är konstruerade för att leverera både högkvalitativ värme och el. sa sig utskottet se positivt på att kylvattnets värmeegenskaper används för andra ändamål än just uppvärmning, t.ex. i vissa innovativa energi- och miljötekniska sammanhang som omnämndes i betänkandet. Avslutningsvis konstaterade utskottet att i sin pågående utredning om energisystemet efter 2020 har pekat ut restvärmens roll i ett hållbart energisystem som ett område av särskilt intresse. Beträffande det som sägs i motion 2015/16:721 (MP) kan nämnas att en snarlik motion har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen. Vid det senaste tillfället () avstyrkte utskottet motionen och anförde bl.a. att det inte såg värdet i att genom ett tillkännagivande informera regeringen om att el för uppvärmning innebär ett systemfel och även medför en ökad sårbarhet (bet. 2014/15:NU12). Utskottet sa sig vara för en utfasning av sådan direktverkande eluppvärmning som sker med hjälp av elradiatorer. Däremot ansåg utskottet att elen fyller en viktig funktion när den används i värmepumpar i områden där det av olika skäl – däribland ekonomiska – är svårt att etablera exempelvis biobränsleeldad fjärrvärmeproduktion, där det är olämpligt med småskalig vedeldning eller där solvärme inte räcker för att täcka efterfrågan när värmebehovet är som störst. FoU om fjärrvärme och diffusa energikällor Inom ramen för det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet som har pågått studeras bl.a. möjligheterna att använda mer diffusa energikällor för fjärrvärmeändamål. I programbeskrivningen konstateras det bl.a. att fjärrvärmen har utvecklats från att ursprungligen ha varit system med ånga, via högtempererade hetvattensystem, till dagens varmvattensystem, men att det pågår teknikutveckling mot en mer diversifierad produktionslösning med många olika värmekällor – solvärme, spillvärme från industrier och att, med hjälp av värmepumpar ta till vara överskottsvärme från bebyggelse och annan lågvärdig restvärme i t.ex. avloppsvatten. Fjärrsyn ska bidra med ny kunskap om de komponenter och den systemutveckling som krävs för att förverkliga ett framtida systemkoncept med bättre förutsättningar att ta till vara sådan värmeenergi som kyls bort. inledde () arbetet med att ta fram en strategisk innovationsagenda för lågvärdig värme. Syftet med agendan är främst att belysa vilka hinder som begränsar användningen av lågvärdig värme och att identifiera vilka möjligheter som finns att överbrygga dessa hinder. Projektet har stöd från bl.a. Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) inom ramen för s.k. strategiska innovationsområden och löper 2016. I produceras torv för bränsleändamål (energitorv), jordförbättring (odlingstorv) och strö (stallströ). Energitorven svarar för av den totala volymen. Torvbruket sysselsätter ca 1 200 personer i , jämnt fördelat mellan energi- och odlingstorvssektorn. svarade torven för av totala energitillförsel. Som energislag har torven nästintill halverats sedan den högsta noteringen på ca (2004). Den största delen av energitorven används i ett fåtal kraftvärmeanläggningar. Torvanvändningen i rena fjärrvärmeanläggningar har successivt minskat och utgör endast en liten del av den totala fjärrvärmeproduktionen. Av lagen (2011:1200) om elcertifikat framgår att torv inte klassificeras som en förnybar energikälla. Däremot definieras elproduktion baserad på torv som förnybar elproduktion i lagen. överlämnade regeringen proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 till . I propositionen redogjorde regeringen också för sin syn på torv för elproduktionsändamål. Regeringen konstaterade att förutsättningarna för sådan produktion inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras . Den torvbaserade elproduktionen ska därmed även i fortsättningen vara berättigad till tilldelning av elcertifikat. underströk regeringen att den avser att följa utvecklingen noga och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatssystemet, bl.a. utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och med utgångspunkt i att torvanvändning för elproduktion inom elcertifikatssystemet inte bör öka jämfört med dagens nivå. Regeringen sa sig även ha för avsikt att återkomma i frågan 2017 i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet. ställde sig bakom regeringens förslag i den nyssnämnda propositionen och avstyrkte ett motionsyrkande (V) om att torven borde fasas ut ur elcertifikatssystemet (bet. 2015/16:NU6). Utskottet ansåg att den analys som regeringen hade aviserat om torvens framtida roll borde avvaktas innan det fanns skäl för att uttala sig om torvens roll. Förslag om en samlad prövning av torvtäkter Energitorv omfattas av ett koncessionssystem, vilket innebär att fastighetsägare som opponerar sig mot att deras fastighet tas i anspråk för undersökning eller bearbetning av energitorv har små möjligheter att påverka ianspråktagandet eftersom den som ansöker om koncession kan få tillgång till marken genom markanvisning. I en departementspromemoria (Ds 2015:54 En samlad torvprövning) konstateras det att samhällets reglering av energisystemet och synen på torv dock har förändrats sedan man beslutade att reglera energitorvutvinning inom ramen för ett koncessionssystem. bygger den långsiktiga energipolitiken på generella ekonomiska styrmedel, och koncessionssystemet för energitorv är, enligt vad som anförs i promemorian, därför inte längre motiverat med hänsyn till energipolitiken. Om koncessionsrätten för torv tas bort får fastighetsägare möjlighet att avgöra om energitorv ska utvinnas på fastigheten och vem som ska utvinna torven. Departementspromemorian har skickats ut på remiss till . Av den propositionsförteckning som regeringen lämnade till framgår att en proposition med titeln torvprövning kommer att lämnas till . Analys av torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan gav regeringen i uppdrag att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan kan minska. Analysen ska omfatta klimat- och miljöpåverkan från såväl pågående som avslutade stor- och småskaliga torvtäkter för bränsleändamål (energitorv), jordförbättring (odlingstorv) och strö (stallströ). Fokus ska vara på samlad påverkan på klimatet i form av tillförsel av växthusgaser till atmosfären, förändring av markens förmåga att ta upp och lagra växthusgaser samt påverkan på biologisk mångfald och ekosystemtjänster inklusive sociala och kulturella värden. Verket ska särskilt redovisa vilka krav som bör ställas på undersökningar av klimatpåverkan vid torvutvinning samt lämna förslag på hur detta kan regleras i . Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . Konsumentinformation om nya personbilar styrs av direktiv /94/EG samt av allmänna råd (KOVFS 2010:3) vid marknadsföring av nya personbilar. Det övergripande syftet med direktivet är ”att se till att information om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp när det gäller nya personbilar som utbjuds till försäljning eller uthyrning inom gemenskapen görs tillgänglig för konsumenterna så att dessa kan göra väl underbyggda val”. presenterade ett meddelande om en EU-strategi för rena och energieffektiva fordon (KOM(2010) 186). I meddelandet redovisade kommissionen avsikten att lägga fram ett förslag om ändring av direktiv /94/EG när det gäller märkning av bilar (bilmärkningsdirektivet). genomför kommissionen en utvärdering av genomförandet av bilmärkningsdirektivet och direktivets effekter. tillsatte regeringen en särskild utredare (kammarrättsrådet ) med uppgift att föreslå hur ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon kan utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus (bonus betyder bra på latin) medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus betyder dålig på latin). Av utredningens direktiv framgår bl.a. att utredaren för att öka transparensen och därmed den styrande effekten ska lämna förslag på hur bonus respektive malus för enskilda fordon kan synliggöras. I direktiven sägs det att detta exempelvis skulle kunna ske genom någon form av märknings- eller klassificeringssystem (dir. 2015:59). Förslaget på ett bonus–malus-system ska göra det enklare för enskilda konsumenter att välja energieffektiva och mer miljöanpassade fordon. Den s.k. Bonus–malus-utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen på torvområdet noga och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatssystemet, bl.a. utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan. Regeringen har även deklarerat avsikten att återkomma i frågan 2017 i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet. I sammanhanget noterar utskottet även att har fått i uppdrag att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan samt att föreslå hur man kan minska utvinningens negativa inverkan. Därutöver konstaterar utskottet att det pågår en översyn av det gällande koncessionssystemet för utvinning av energitorv. Sammantaget ser utskottet inget skäl för att agera med anledning av det som sägs om torv i motionerna 2015/16:1073 (M), 2015/16:1567 (M) och 2015/16:2854 (SD). Motionerna avstyrks således. Den sistnämnda motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottet avstyrker även motion 2015/16:2371 (C) i den del som gäller ett energideklarationssystem för bilar. Här hänvisar utskottet för det första till att den pågående utredningen av ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon kommer att beröra frågar med tydlig koppling till det som efterfrågas i motionen. För det andra vill utskottet nämna att det pågår en utvärdering av EU:s s.k. bilmärkningsdirektiv som kan resultera i ett värdefullt underlag för fortsatta överväganden om för- och nackdelar med ett konsumentinriktat system för energideklarationer och märkningar av bilar.