bet · H301SoU8 · 2016-06-13 00:00:00 — I motion 2015/16:2285 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om en bred översyn av alkoholmarknadsföringens utbredning och konsekvenser med särskilt fokus på att minska riskbruk av alkohol. I motion 2015/16:595 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga begränsningar av alkoholmarknadsföring i sociala medier. I motion 2015/16:1505 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen när det gäller alkoholreklam som sprids via sociala medier och alkoholreklam som förekommer inom idrotten, såsom exempelvis sponsring. I motion 2015/16:3328 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 11 ett tillkännagivande om reglering av elektroniska cigaretter. Motionärerna uppmärksammar att slagit fast att e-cigaretter inte är läkemedel och att det nu är angeläget att innehåll och marknadsföring av sådana cigaretter regleras i enlighet med regelverken för tobaksprodukter. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om tobak och passiv rökning. Cannabis och dess risker I motion 2015/16:1534 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en tillståndsplikt för företag eller personer som befattar sig med cannabisfröer i syfte att motverka s.k. hemmaodlingar av cannabis. I motion 2015/16:3328 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 10 ett tillkännagivande om vikten av en ökad informationsspridning om vad cannabisbruk medför. Även i motion 2015/16:1504 av m.fl. (FP) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om cannabis och dess risker. Restriktiv och normgivande narkotikalagstiftning m.m. I motion 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att upprätthålla en restriktiv narkotikapolitik som ger uttryck för en fast, sträng och konsekvent syn på narkotikabrott. Motionärerna framhåller att massiva informationsinsatser om narkotikans skadeverkningar och en restriktiv och normgivande narkotikalagstiftning avskräcker många ungdomar från att prova på. Motionärerna föreslår även att farlighetsbedömningen vad gäller narkotika måste ses över (yrkande 10). Tillkännagivande om en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utarbeta en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar och därefter återrapportera på lämpligt sätt till (bet. 2013/14:SoU14, rskr. 2013/14:197). Enligt regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75) var planen att ta fram en förnyad ANDT-strategi, varvid tillkännagivandet skulle komma att vara slutbehandlat (s. 58). Motionsyrkanden om rökfria miljöer och e-cigaretter avstyrktes av utskottet i betänkande 2014/15:SoU6. Utskottet konstaterade att tobaksdirektivsutredningen behandlade frågor om rökfria miljöer, liksom en begränsning av rökning av elektroniska cigaretter i vissa lokaler och utrymmen samt på vissa områden utomhus, och ansåg att resultatet av det pågående arbetet borde avvaktas (s. 45). Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om droginformation till ungdomar i betänkande 2012/13:SoU15. Utskottet hänvisade till att regeringen initierade en särskild satsning mot cannabis som skulle pågå . Utskottet noterade även dåvarande uppdrag att samla och sprida kunskaper och metoder för att förebygga cannabismissbruk och uppdrag om bl.a. undervisning i ANDT-frågor samt även att föräldrar, idéburna organisationer och näringslivet involverades enligt åtgärdsprogrammet (s. 12). E-cigaretter och passiv rökning m.m. lämnade i sitt slutbetänkande En översyn av tobakslagen – nya steg mot ett minskat tobaksbruk (SOU 2016:14) ett antal förslag som syftar till att minska bruket av tobak och till att motverka illegal handel med tobak. Förslagen innefattar bl.a. en tillståndsplikt för försäljning av tobak (se utskottets tillkännagivande om tillståndsplikt för försäljning av tobak, bet. 2013/14:SoU13, rskr. 2013/14:196), en utvidgning av rökförbudet till att omfatta även vissa allmänna platser utomhus, nämligen uteserveringar, entréer till lokaler och andra utrymmen som allmänheten har tillträde till, områden utomhus som är avsedda att användas av den som reser med färdmedel i inrikes kollektivtrafik, inhägnade platser huvudsakligen avsedda för idrottsutövning och lekplatser som allmänheten har tillträde till. Utredningen föreslår vidare att rökförbudet, utöver tobaksrökning, ska omfatta användningen av bl.a. örtprodukter för rökning, elektroniska cigaretter – både med och utan nikotininnehåll – och vissa andra njutningsmedel som till användningssättet motsvarar rökning men som inte innehåller tobak. Utgångspunkten i delbetänkande Mer gemensamma tobaksregler – ett genomförande av tobaksproduktdirektivet SOU 2015:6 och slutbetänkandet SOU 2016:14 var att elektroniska cigaretter som innehåller nikotin, i enlighet med den bedömning som och förvaltningsdomstolarna dittills gjort, var att bedöma som läkemedel och att direktivets bestämmelser i detta avseende därför inte behövde genomföras. har slagit fast att sådana elektroniska cigaretter inte ska bedömas som läkemedel (mål nr 1385-15). Domstolens avgörande får till följd att måste genomföra direktivets bestämmelser om elektroniska cigaretter i den nationella lagstiftningen. Förslag till nationellt genomförande av tobaksproduktdirektivets bestämmelser om elektroniska cigaretter samt ett antal andra förslag som bedöms vara nödvändiga för att skapa en heltäckande och ändamålsenlig reglering av sådana produkter redovisades av i en särskild promemoria. Förslaget till lag om elektroniska cigaretter innehåller bestämmelser om bl.a. innehållsdeklaration, produktpresentation, hälsovarning och marknadsföring. slutbetänkande SOU 2016:14 och promemorian om genomförande av tobaksproduktdirektivets bestämmelser bereds inom och har skickats på remiss. har antagit nya regler för ökad folkhälsa på tobaksområdet som trädde i kraft (prop. 2015/16:82, bet. 2015/16:SoU10, prot. 2015/16:87). Cigaretter och rulltobak får inte smaksättas med t.ex. mentol. Varningsetiketterna på cigarettpaketen måste täcka av paketets fram- och baksida och tobaksförpackningar får inte heller likna livsmedel eller kosmetiska produkter. Insatsområdena för mål 2 Antalet barn och unga som börjar använda narkotika dopningsmedel och tobak eller debuterar tidigt med alkohol successivt ska minska är enligt utskottets mening väl avvägda. Utskottet anser inte att det finns behov av att därutöver ta fram strategiplaner för att utveckla det förebyggande arbetet mot bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak bland minderåriga enligt motion 2015/16:2485 (M) yrkandena 3, 5, 9 och 10. Utskottet konstaterar att olika förslag för att stärka tillsynen av marknadsföringen av alkoholdrycker bereds inom . Enligt planeras en lagrådsremiss , och utskottet anser att den pågående beredningen bör avvaktas. Motionerna 2014/15:561 (C) delyrkande 1, 2015/16:595 (S), 2015/16:1505 (S) yrkande 2 och 2015/16:2285 (KD) avstyrks. Utskottet noterar att förslag om reglering av elektroniska cigaretter och en utvidgning av rökförbudet till att omfatta även vissa platser utomhus har lämnats i slutbetänkande (SOU 2016:14) samt i en promemoria om genomförande av tobaksdirektivet. Förslagen bereds inom och utskottet anser att resultatet av beredningen bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena /16:3328 (L) yrkande 11 och 2015/16:2568 (KD) yrkande 62. Utskottet konstaterar att målet med satsningen mot cannabis under förra strategiperioden var att minska nyrekryteringen och sprida kunskapen om de negativa konsekvenserna av cannabismissbruk till ungdomar, unga vuxna och tonårsföräldrar samt till personal i gymnasieskolor, högskolor, universitet och till personal inom kommunernas socialtjänst. hade till uppgift att ge stöd till det lokala och regionala arbetet där målet var att ungdomar i åldern 16–skulle reflektera över sina attityder till cannabis så att de aktivt och av egen vilja bestämmer sig för att avstå från cannabis. Utskottet ser positivt på att den kunskap som genererats inom satsningen i , och för att främja ett gemensamt preventivt arbete mot cannabis tas till vara och sprids. En uppföljning och utvärdering av insatserna kan enligt utskottet skapa en fortsatt utveckling av det förebyggande arbetet. Utskottet anser vidare att länsstyrelsernas ANDT-samordning och de processledare som finns för att utveckla missbruks- och beroendevården är viktiga resurser för att stödja kommunernas och även landstingens missbruks- och beroendevård i deras verksamhetsutveckling för cannabisbruk och missbruk, framför allt bland barn och unga. Någon åtgärd från är enligt utskottets mening inte nödvändig med anledning av motionerna 2015/16:1504 (FP) yrkande 5, 2015/16:1534 (M) 2015/16:3328 (L) yrkande 10, och 2015/16:2306 (M) yrkandena 1 och 10. Mål 3 Antalet kvinnor och män samt flickor och pojkar som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska successivt minska Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att motverka alkoholskador bland årsrika kvinnor. Jämför reservation 15 (L). Uppmärksamma och förebygga ANDT-relaterad ohälsa bland kvinnor och män samt flickor och pojkar inom hälso- och sjukvården, och inom andra arenor Genom att tidigt upptäcka och ge stöd för att förändra skadliga och riskabla levnadsvanor kan samhället enligt regeringen bidra till att förhindra att individer, familjer och andra närstående skadas, men också till en mer hållbar samhällsutveckling. Tidig uppmärksamhet kan också utgöra en viktig faktor för att minska skillnader i hälsa. Statliga satsningar har genomförts för att öka kunskapen om sjukdomsförebyggande insatser där riskbruk av alkohol är en viktig del. konstaterar i sin utvärdering av stödet till genomförandet att landstingen framför allt gjort generella satsningar och ännu inte kommit så långt som till satsningar som rör specifika grupper. Utvärderingen konstaterar att personalen i primärvården inte alltid har tillräcklig kompetens för att arbeta med rådgivning om levnadsvanor. Alkohol är den levnadsvana vårdpersonal bedömer att de har lägst ämneskompetens om, och det område som de arbetar minst med. Möjligheterna till kompetensutveckling upplevs också vara minst när det gäller alkohol jämfört med andra levnadsvanor. Det är viktigt att hälso- och sjukvårdspersonal har tillräcklig kunskap och känner sig trygg med att ställa frågor om alkoholkonsumtion. Mot bakgrund av detta behöver landstingen fortsätta att utveckla arbetssätt och höja personalens kompetens att arbeta med riskbruk av alkohol. Utvärderingen visar också att riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder inte har införts inom kommunerna, vilket är ett angeläget utvecklingsområde t.ex. vad gäller äldreomsorgen eftersom uppföljningen visar att antalet äldre med missbruk och beroende behöver uppmärksammas inom såväl äldreomsorgen som primärvården. Vidare anförs i skrivelsen att kunskap om att det finns en koppling mellan ANDT-missbruk och att vara eller ha varit utsatt för våld eller andra former av övergrepp behöver öka. Ungdomsmottagningar och elevhälsan är viktiga arenor för att fånga upp barn och unga i riskzon, studenthälsan för att nå unga vuxna och företagshälsovården för att nå dem som arbetar. Dopningsförebyggande arbete inom motionsidrotten För att effektivt kunna bekämpa dopning inom motionsidrotten anser regeringen att samordningen i det förebyggande arbetet bör öka bland olika aktörer. Det gäller t.ex. träningsbranschen, , , länsstyrelserna, kommunerna och landstingen. Motverka alkoholskador bland årsrika kvinnor I motion 2015/16:3328 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 6 ett tillkännagivande om att motverka alkoholskador bland årsrika kvinnor. Utskottet konstaterar att regeringen har uppmärksammat äldre med alkoholmissbruk och instämmer vidare i bedömningen att landstingen behöver fortsätta att utveckla arbetssätt och höja personalens kompetens för att arbeta med riskbruk av alkohol. Äldre med missbruk och beroende behöver enligt utskottet uppmärksammas inom såväl äldreomsorgen som inom primärvården. Någon åtgärd från behövs inte med anledning av motion 2015/16:3328 (L) yrkande 6. Utskottet avstyrker motionen. Mål 4 Kvinnor och män samt pojkar och flickor med missbruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om väntetider för missbruks- och beroendevården, sprututbyte och läkemedelsassisterad behandling. Jämför reservationerna 16 (C, L), 17 (C, V, L) och 18 (C, V, L). Samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst samt med andra aktörer för en sammanhållen vård utifrån kvinnors och mäns samt flickors och pojkars specifika förutsättningar och behov I skrivelsen anförs att det i vårdkedjan behövs såväl preventiva insatser som individuella vård- och behandlingsinsatser. Ansvaret för att det blir en helhet förutsätter att det finns en samordning mellan aktörerna. Inom ANDT-strate-gins ram är det väsentligt att det sker ett fortsatt utvecklingsarbete som bidrar till en tillgänglig vård och behandling av god kvalitet. Huvudmännen bör sträva efter att ge en jämlik och jämställd vård och stödinsatser. Det innebär att alla oavsett t.ex. kön och ålder ska ha samma möjligheter och rättigheter att utöva inflytande över verksamheten. är landsting och kommuner ålagda att ingå överenskommelser om samarbete när det gäller personer med missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning. Många personer med beroendeproblematik har även andra psykiska eller somatiska problem, som inte sällan får sociala konsekvenser. Därför är enligt regeringen en helhetssyn och samordnade insatser av stor vikt. Även äldre personer behöver tillgång till missbruks- och beroendevården, och att hitta former för att erbjuda insatser speciellt till äldre kvinnor är en utmaning för vården. Brukarorganisationer kan fånga upp brukares erfarenheter och peka på brister och viktiga utvecklingsområden. Därför säger lagen att om möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på överenskommelserna. Regeringen anser att det är fortsatt angeläget att huvudmännen arbetar för att uppnå lagens krav och att det är väsentligt att följa upp hur de lokala överenskommelserna påverkar tillgänglighet, samordning och kvalitet på insatser utifrån kvinnors och mäns specifika behov. Det gäller även om överenskommelserna främjar kontinuitet genom en sammanhållen vårdkedja. finns också en lagstadgad skyldighet för huvudmännen att erbjuda de personer som behöver insatser från båda huvudmännen en samordnad individuell plan. Skyldigheten ska förhindra att någon person hamnar mellan stolarna. Det är enligt regeringen väsentligt att fortsätta följa utvecklingen av de samordnade planerna. Samordnad individuell plan är ett samordningsverktyg som på individnivå tydliggör vem som gör vad och när. Planen kan ha stor betydelse för den enskilde och informations- och utbildningsinsatser sker i Kommuner och Landstings regi. Insatser för att nå kvinnor och män samt flickor och pojkar i en socialt och hälsomässigt utsatt situation till följd av missbruk eller beroende I skrivelsen anförs att ett välfungerande samarbete mellan organisationer som Kriminalvården, , kommuner och landsting behövs eftersom många personer har en komplex problematik och hela personens livssituation därför är en viktig utgångspunkt. Kvinnor som injicerar droger exponeras för prostitution, våld och sexuellt våld i större utsträckning än män, varför både behandlings- och stödinsatser enligt regeringen behöver utformas för att kunna möta kvinnors specifika behov. Prostitution och användning av både droger och alkohol är tydligt sammankopplade, och missbruks- och beroendevården måste ställa frågor om erfarenheter av att sälja sexuella tjänster för att det ska gå att erbjuda stöd och hjälp till personen att ta sig ur sin utsatta situation. Alternativa försörjningsmöjligheter bör kunna erbjudas. Vidare anges i skrivelsen att antalet smittade av hepatit C inom gruppen som injicerar droger är omfattande och att insatser för att bryta utvecklingen behöver intensifieras. Regeringen anser att tillgången till lågtröskelmottagningar, såsom sprututbytesverksamheter, behöver förbättras över hela landet. Förslag om att ta bort kravet på att kommuner och landsting gemensamt ska ansöka om att få upprätta sprututbyten och att åldersgränsen för att delta i sådan verksamhet sänks från till bereds inom . Regeringen anför vidare att även samarbete mellan landstingens läkemedelsassisterade behandling vid opiatberoende (LARO) och social-tjänsten behövs för att kunna erbjuda patienterna såväl medicinsk som psykosocial behandling liksom socialt stöd, vilket är viktiga förutsättningar för att uppnå goda behandlingsresultat. Dessutom är olika typer av lågtröskelverksamheter lättillgängliga arenor för hälsofrämjande och förebyggande arbete för personer som samhället har svårt att nå. har tagit fram en vägledning för hälsofrämjande och förebyggande arbete mot hepatit och hiv för personer som injicerar droger. I motion 2015/16:3328 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om väntetiderna till missbruks- och beroendevården. Motionärerna anser att tröskeln till missbruks- och beroendevården ska vara låg och att utvecklingen när det gäller väntetider i denna vård bör följas mycket noga. Vidare föreslås ett tillkännagivande om överenskommelser mellan kommuner och landsting om missbruks- och beroendevård (yrkande 5). Motionärerna anser att regeringen bör överväga åtgärder för att fler landsting och kommuner ska följa lagens krav på överenskommelser och individuella planer för personer med missbruksproblem. I motion 2015/16:3328 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs att åldersgränsen för sprututbyte sänks. I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) förslås i yrkande 9 ett tillkännagivande om att ge regeringen i uppdrag att utreda 18-årsgräns för sprutbyte. I motion 2015/16:2430 av m.fl. (C) föreslås i yrkande 4.2 ett tillkännagivande om att se över hur sprututbytesprogram ska kunna finnas på alla ställen i landet där det finns behov. I motion 2015/16:2430 av m.fl. (C) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att se över tillgången till farmakologisk behandling för personer med missbruksproblem i hela landet. Motionärerna anför bl.a. att tillgången till assisterad läkemedelsbehandling för opiatmissbrukare internationellt sett är låg, att köerna till metadonprogrammen i regel är mycket långa och att tillgängligheten till vård och behandling för personer med missbruksproblem därför måste öka. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att undanröja hinder så att det blir möjligt att förse en person med ett läkemedel när syftet är att det ska användas på en annan person (yrkande 6). I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 11 en ändring av riktlinjerna för läkemedelsassisterad behandling. Ett likalydande förslag finns i motion 2015/16:3325 av m.fl. (V) yrkande 4. Motionärerna anför bl.a. att tillgången till substitutionsbehandling är ojämnt fördelad i landet och att sådan behandling ska finnas tillgänglig för alla som har behov av det. Motionsyrkanden om sprututbyte avstyrktes av utskottet i betänkande 2014/15:SoU6, och utskottet hänvisade till att en proposition i frågan är aviserad till 2016 (s. 32, 1 res. Motionsyrkanden om säker och tillgänglig behandling av missbrukare avstyrktes av utskottet i betänkande 2014/15:SoU10. Utskottet ansåg att en fungerande samordning mellan kommuner och landsting är en förutsättning för missbruks- och beroendevården och utgick vidare från att regeringen noggrant följer utvecklingen när det gäller samordningen mellan kommuner och landsting (s. 52–53, 1 res. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om konsekvensbedömningar vid uteslutningar från substitutionsprogram m.m. i samma betänkande med hänvisning till att resultatet av förslag för att förbättra tillgängligheten till och kvalitetssäkra verksamheten med läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende borde avvaktas (s. 53). I nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende rekommenderas läkemedelsassisterad behandling. Vetenskap och beprövad erfarenhet har visat att sådan behandling är verksam vid opioidberoende. Patienter måste uppfylla vissa kriterier för att få substitutionsbehandling enligt föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS2016:1) om läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende, vilka trädde i kraft . Genom de nya föreskrifterna togs bl.a. det uttryckliga kravet på att i vissa situationer avbryta behandlingen bort. Den patient som ordineras läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende ska ha fyllt . Om särskilda skäl föreligger får en patient ordineras sådan behandling även när han eller hon ännu inte har fyllt . Särskilda skäl kan t.ex. vara om patienten har fått andra behandlingsinsatser än läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende men utan att detta har lett till önskvärt resultat. Den patient som ordineras läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende ska av den läkare som ordinerar behandlingen bedömts ha ett opioidberoende . Den läkare som ordinerar läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende ska ha specialistkompetens i psykiatri eller beroendemedicin. Läkaren ska vidare vara verksam vid en vårdenhet som av vårdgivaren är anmäld till Inspektionen för vård och omsorg. Läkaren ska innan ordination av läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende göra en sammanvägd bedömning av patientens beroende, hälsotillstånd och sociala situation (se 4 kap. 1–4 och 8 §§ föreskrifter och allmänna råd HSLF–FS 2016:1). När en läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende påbörjas ska läkemedlen av behandlingen iordningställas och överlämnas av hälso- och sjukvårdspersonal på den vårdenhet där behandlingen har inletts. Patienten ska inta läkemedlen under uppsikt av hälso- och sjukvårdspersonal på samma enhet. Om det finns särskilda skäl får läkaren besluta att läkemedlen iordningställs, överlämnas och intas under uppsikt av hälso- och sjukvårdspersonal på någon annan vårdenhet. Särskilda skäl kan vara att patienten på grund av arbete, studier eller vistelse på annan ort inte har möjlighet att besöka den vårdenhet där behandlingen inleddes. I föreskrifterna och de allmänna råden om läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende finns också utrymme för läkaren att låta patienten själv få hantera sin medicin efter att läkaren gjort en medicinsk bedömning om det finns risk för att patienten överlåter läkemedlet till någon annan person eller hanterar det på ett otillbörligt sätt (se 5 kap. 2 § i de nämnda föreskrifterna). Enligt bereds en lagrådsremiss om sprututbyte inom , och en proposition kan väntas lämnas till . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är väsentligt att vården och behandlingen även fortsättningsvis är tillgänglig och av god kvalitet, och att det även är väsentligt att följa upp hur de lokala överenskommelserna påverkar tillgänglighet, samordning och kvalitet. Någon åtgärd från är enligt utskottet inte nödvändig med anledning av motion 2015/16:3328 (L) yrkandena 4 och 5. Utskottet delar regeringens bedömning att tillgången till lågtröskelmottagningar, såsom sprututbytesverksamheter, behöver förbättras över hela landet. Utskottet konstaterar att förslag om att ta bort kravet på att kommuner och landsting gemensamt ska ansöka om att få upprätta sprututbyten och att åldersgränsen för att delta i sådan verksamhet sänks från till bereds inom och att en proposition kan väntas till . Utskottet anser att resultatet av beredningen bör avvaktas. Motionerna 2015/16:375 (V) yrkande 9, 2015/16:2430 (C) yrkande 4.2 och 2015/16:3328 (L) yrkande 9 får anses vara huvudsakligen tillgodosedda.