bet · H301SoU7 · 2016-04-21 00:00:00 — Förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om de avgifter sådana utlänningar själva ska betala för vård och läkemedel. Bakgrund och pågående arbete gav regeringen i uppdrag att analysera lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd som trädde i kraft . I uppdraget ingår att analysera hur det nya regelverket har genomförs och hur det tillämpas. Delrapporten till papperslösa – en uppföljning av lagen om vård till personer som vistas i utan tillstånd lämnades till regeringen (rapport 2015:10). I rapporten bedömer Statskontoret bl.a. att personer som omfattas av lagen och söker hälso- och sjukvård i de flesta fall erbjuds vård i enlighet med vad lagen föreskriver. Det förekommer dock fortfarande att landstingen inte lever upp till lagstiftningens krav fullt ut. gav regeringen och fyra olika uppdrag för att stödja och underlätta för hälso- och sjukvården i arbetet med att ge vård till flyktingar som kommer till . Myndigheterna fick följande uppdrag: • ska tillsammans med stödja landstingen i arbetet med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande, bl.a. genom att se om det går att förenkla och effektivisera genomförandet (S2015/07981/FS). Syftet är att öka andelen hälsoundersökningar. • ska kartlägga hur stödet kring andra talade språk än svenska ser ut inom hälso- och sjukvården och tandvården, för att underlätta för asylsökande och nyanlända att kommunicera med vården. I uppdraget ingår att kartlägga såväl tillgången till tolkar som tillgången till flerspråkig personal (S2015/07983/FS). • ska tillsammans med de mest berörda myndigheterna och SKL göra en fördjupad analys av hälso- och sjukvårdens och tandvårdens utmaningar och möjligheter när det gäller att tillhandahålla vård till asylsökande och nyanlända. I analysen ingår att titta på möjliga förändringar av hälso- och sjukvårdssystemets förmåga och funktionalitet, , för att möta dessa utmaningar (S2015/07982/FS). • ska göra en kartläggning och analys av behoven av vaccinationer hos asylsökande (S2015/07984/FS). Utskottet välkomnar att regeringen har uppdragit åt att göra en fördjupad analys av hälso- och sjukvårdens utmaningar och möjligheter när det gäller att tillhandahålla vård till asylsökande och nyanlända. Utskottet anser att det som anförs i motion 2015/16:1845 (SD) yrkandena 2–4 inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör avslås. Vidare ser utskottet positivt på det uppdrag som regeringen har lämnat till om att stödja landstingen i arbetet med att erbjuda hälsoundersökningar till asylsökande. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:808 (S). Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett motionsyrkande om forskning om posttraumatiskt stressyndrom. avslår ett motionsyrkande om en nationell strategi för posttraumatiskt stressyndrom. I motion 2015/16:2636 av i (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om upprättandet av en nationell strategi i syfte att införa effektiva behandlingsmetoder för att snabbare behandla utvecklat posttraumatiskt stressyndrom hos asylsökande. I motion 2015/16:280 av (FP) begärs ett tillkännagivande om behovet av forskning om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för flyktingar med posttraumatiskt stressyndrom. Förstudie för att hantera ohälsan hos nyanlända och asylsökande Regeringen beslutade att bevilja Kommuner och Landsting (SKL) för en förstudie som syftar till att motverka främst psykisk ohälsa, men även öka upptäckten av fysisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända (S2015/06414/FS [delvis]). Förstudien syftar till att samla in kunskap och goda exempel på hur hälso- och sjukvården kan identifiera behov och erbjuda tidiga insatser för att motverka främst psykisk ohälsa, men även öka upptäckten av fysisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända. Det handlar bl.a. om att öka antalet hälsoundersökningar. har valts ut som pilotlandsting. Resultatet av arbetet ska redovisas till () . Regeringen avser att avsätta medel även . Överenskommelse inom området psykisk hälsa 2016 Som nämnts ovan under rubriken inom området psykisk ohälsa undertecknade företrädare för regeringen och SKL en överenskommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 (S2015/08176/FS). har regeringen avsatt för överenskommelsen. I överenskommelsen konstateras att av de människor som väljer att söka asyl i beräknas lida av posttraumatisk stress och ytterligare av lätta till medelsvåra psykiska besvär. Denna situation ställer betydande och delvis nya krav på skolväsendet, och hälso- och sjukvården. Det långsiktiga utvecklingsarbetet inom området psykisk hälsa måste därför delvis anpassas till denna nya situation och de utmaningar som följer av detta. Syftet med överenskommelsen är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt arbete på området psykisk hälsa med ett gemensamt ansvarstagande från berörda aktörer. Det övergripande syftet är att öka tillgängligheten till stöd och behandling av god kvalitet och att förebygga och motverka psykisk ohälsa. Målsättningen är att överenskommelsen 2016 ska följas av överenskommelser . Utskottet noterar att regeringen och SKL överenskommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa har avsatt för att stödja insatser inom landstingen och kommunerna. Utskottet noterar vidare att regeringen har beviljat SKL för en förstudie som syftar till att motverka främst psykisk ohälsa, men även öka upptäckten av fysisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända. Utskottet ser mycket positivt på dessa åtgärder. Det finns dock enligt utskottet ett stort behov av forskning om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för flyktingar med posttraumatiskt stressyndrom. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom. Det som utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2015/16:280 (FP) bör därmed bifallas. Utskottet anser däremot inte att det är nödvändigt att, i linje med vad som efterfrågas i motion 2015/16:2636 (M) yrkande 6, införa en nationell strategi för effektiva behandlingsmetoder av posttraumatiskt stressyndrom hos asylsökande. Motionsyrkandet bör därför avslås. Vård i livets slutskede m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vård i livets slutskede, palliativ sedering och dödshjälp. Jämför reservationerna 26 (SD, KD), 27 (L), 28 (SD) och 29 (KD). Vård i livets slutskede I motion 2015/16:732 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur den palliativa vården i bör utvecklas för att bli mer jämlik över hela landet, eftersom bostadsort inte ska avgöra vilken vård och omsorg man ges i livets slutskede. I motion 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer för användning av terminal sedering för att säkerställa en jämlik och god palliativ vård i hela landet. Ett likalydande yrkande finns i motion 2015/16:1684 av samma motionärer. I partimotion 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om vård och omsorg i livets slutskede. Motionärerna anser att det behövs en ny statlig, helst parlamentarisk, utredning om vård och omsorg i livets slutskede, för ett värdigt livsslut där patientens självbestämmande beaktas. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 49 begärs ett tillkännagivande om palliativ vård och palliativ medicin. Vården i livets slutskede måste enligt motionärerna ges mycket högre prioritet än . I yrkande 50 begärs ett tillkännagivande om hospis. Hospisvården måste enligt motionärerna vidareutvecklas och etableras i hela landet. I motion 2015/16:732 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda frivillig dödshjälp för att ska kunna få en bred och öppen debatt om viktiga etiska frågor. I motion 2015/16:1876 av (M) begärs ett tillkännagivande om att en legalisering av läkarassisterad dödshjälp bör utredas. I motion 2015/16:740 av (C) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att avsluta sitt liv vid svåra lidanden i livets slutskede. I motion 2015/16:2486 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om att legalisera aktiv dödshjälp i . I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 48 begärs ett tillkännagivande om dödshjälp. Enligt motionärerna är sjukvårdens uppgift att bota och lindra, inte att aktivt medverka till självmord. Bakgrund och pågående arbete föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:7) om livsuppehållande behandling innehåller bestämmelser om planering av patientens vård när det inte är förenligt med vetenskap och beprövad erfarenhet att ge livsuppehållande behandling samt när en patient inte vill ha livsuppehållande behandling. publicerade 2013 Nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede – Vägledning, rekommendationer och indikatorer – Stöd för styrning och ledning. Kunskapsstödets syfte är att ge stöd åt såväl landsting och kommuner som privata vårdgivare och enskilda omsorgsgivare. Det består av tre delar: • En vägledning om etik och bemötande samt samordning mellan vård- och omsorgsgivare. • Rekommendationer att använda som stöd för dem som fattar beslut om hur resurserna ska fördelas. • En kartläggning och verktyg för uppföljning (indikatorer) av hur vården i livets slutskede ser ut . meddelandeblad 10/2010 Tydliggörande om palliativ sedering tar upp vilka regler som gäller i samband med palliativ sedering. Det är enligt hälso- och sjukvårdens uppgift att ge lindrande behandling, s.k. palliativ vård, om det inte går att behandla och bota en patients sjukdomar. Vidare har publicerat rekommendationen Smärtlindring i livets slutskede (Information från :[21]6). Regionala cancercentrum har publicerat Nationellt vårdprogram för palliativ vård 2012–2014. Vårdprogrammet beskriver palliativ vård oberoende av diagnos, ålder, etnicitet, bakgrund eller andra faktorer och omfattar vårdbehov under den senare delen av sjukdomsfasen, dvs. palliativ vård i livets slutskede. Delegationen för medicinsk etik vid har publicerat såväl Etiska riktlinjer vid ställningstagande till att avstå från och avbryta livsuppehållande behandling som Etiska riktlinjer för palliativ sedering i livets slutskede. Vidare innehåller etiska regler grundläggande värderingar inom medicinsk etik. I detta sammanhang kan även nämnas att Utredningen om beslutsoförmögna personers ställning i vård, omsorg och forskning (S 2012:06) överlämnade betänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80) till . Utredningen föreslår bl.a. att det införs en ny lag om stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till hälso- och sjukvård och omsorg. Betänkandet skickades på remiss till berörda myndigheter, organisationer, kommuner och andra intressenter. Remissvaren ska ha kommit in till (S2015/06260/FS). besvarade statsrådet en interpellation om utredning om dödshjälp (ip. 2015/16:372, prot. 2015/16:68). Statsrådet anförde bl.a. att han inte är beredd att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att ta ställning till om någon form av dödshjälp skulle kunna tillåtas i . Han följer dock med intresse den debatt som pågår i samhället kring denna fråga och ser positivt på att , som är ett nationellt organ för informations- och åsiktsbyte kring medicinsk-etiska frågor, fortsätter följa och beakta frågan i sin verksamhet. Utskottet konstaterar att har gett ut föreskrifter och allmänna råd om livsuppehållande behandling och publicerat ett nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede. Vidare har Regionala cancercentrum publicerat ett nationellt vårdprogram för palliativ vård 2012–2014. I detta sammanhang kan även nämnas att betänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning bereds inom . Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2015/16:732 (M) yrkande 2, 2015/16:1480 (FP) yrkande 12 och 2015/16:2568 (KD) yrkandena 49 och 50 bör därför avslås. När det gäller motionsyrkandena om palliativ sedering konstaterar utskottet att har publicerat ett meddelandeblad om palliativ sedering och att har publicerat en rekommendation om smärtlindring i livets slutskede. Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2015/16:1684 (SD) och 2015/16:2233 (SD) yrkande 21 bör därför avslås. Inte heller när det gäller frågan om dödshjälp anser utskottet att det som anförs i motionerna utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2015/16:732 (M) yrkande 1, 2015/16:740 (C), 2015/16:1876 (M), 2015/16:2486 (MP) och 2015/16:2568 (KD) yrkande 48 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om registerkontroll. Jämför reservation 30 (SD). I motion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om att se över och utvidga de yrkesgrupper som omfattas av ett krav på utdrag ur belastningsregistret eftersom de har kontinuerlig kontakt med barn, om att förbjuda anställningar av personer som har dömts för grova sexual- och våldsbrott inom dessa yrken och om att säkerställa att anställningar vid sådana positioner upphör om en sådan dom fastställs efter det att anställning skett. I motion 2015/16:1633 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ till en förstärkning av den lagstiftning som gäller utdrag ur belastningsregistret. Hem för vård eller boende eller stödboenden enligt 6 kap. socialtjänstlagen (2001:453) som tar emot barn får inte anställa någon om man inte har gjort en kontroll av de register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister avseende honom eller henne (se lagen [2007:171] om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn). I lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder finns motsvarande regler. Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samvetsfrihet. Jämför reservationerna 31 (SD) och 32 (KD). I motion 2015/16:432 av (M) begärs ett tillkännagivande om att värna aborträtten och inte införa någon rätt till vårdvägran. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 55 begärs ett tillkännagivande om samvetsfrihet. Om vårdpersonal av samvetsskäl inte förmår medverka vid något ingrepp i vården så är det enligt motionärerna en situation som ska lösas på arbetsplatsen. Detta kan t.ex. ske genom personalpolicyn där arbetsgivare i regioner och landsting medverkar till att skapa förutsättningar för att anställda med svåra samvetsbetänkligheter inte tvingas att delta vid vissa ingrepp. Motionärerna anför vidare att de inte vill införa någon lagstiftning. I motion 2015/16:2902 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att i införa en lagstadgad rättighet i svensk sjukvård som garanterar vårdpersonalen rätt till samvetsfrihet i enlighet med resolution från när det gäller medverkan till abort och dödshjälp. I motion 2015/16:2915 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att överföra abort till en frivillig specialistkompetens inom barnmorskeyrket. Ett likalydande yrkande finns i motion 2014/15:2602 av samma motionärer. Det är enligt motionärerna en orimlig hållning att kräva att den som vill rädda och välkomna liv också ska vara delaktig i avslutandet av liv. för sociala rättigheter vid beslutade i ett klagomål om samvetsvägran (sammanslutningen in Europe [FAFCE] mot , klagomål nr 99/2013, beslut i sak ). Kommittén fastställer enhälligt i klagomålet om samvetsvägran att artikel 11 i den europeiska sociala stadgan inte är tillämplig. Kommittén anser att artikel 11 i stadgan inte ålägger stater en positiv skyldighet att tillgodose rätten till samvetsvägran för vårdpersonal. Kommittén påpekar vidare att artikel 11 i stadgan främst syftar till att garantera tillgång till tillfredsställande hälso- och sjukvård och att detta innebär att den främsta förmånstagaren är kvinnan i fall som rör moderskap. Därför konstaterar kommittén att artikel 11 i stadgan inte i sig ger rätten till samvetsvägran för vårdpersonal i en fördragsslutande stat. Eftersom artikel 11 inte är tillämplig tar kommittén inte ställning till frågan om diskriminering. () beslutade att avsluta ett ärende där en barnmorska anmälde ett landsting för diskriminering. Barnmorskan uppgav i sin anmälan att hon hade sökt men inte fått anställning vid tre kliniker eftersom hon hade meddelat att hon på grund av sin religiösa övertygelse inte kunde utföra aborter. DO ansåg sammantaget att omständigheterna i ärendet inte gav anledning att anta att kvinnan har blivit utsatt för diskriminering som har samband med religion eller annan trosuppfattning (ANM 2014/12, 2014/226 och 2014/227). meddelade dom i mål T 1781-14 där samma barnmorska begärde skadestånd för kränkning av hennes samvetsfrihet och religionsfrihet samt diskrimineringsersättning av Region . Tingsrätten avslog barnmorskans talan. Domen överklagades till (mål T 3456-15). Hovrätten beslutade att överlämna målet till Arbetsdomstolen. I Arbetsdomstolen har ett inhibitionsyrkande avslagits, och något beslut om prövningstillstånd har ännu inte fattats (mål B 10/16). Ett motionsyrkande om samvetsfrihet behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade att frågan om samvetsfrihet är av stor principiell vikt. Utskottet ansåg att alla patienter har rätt till en god och välfungerande hälso- och sjukvård på lika villkor som är byggd på vetenskap och beprövad erfarenhet. Patienterna och deras säkerhet ska stå i fokus. Enligt utskottet bör inte ta något initiativ för att uppmuntra landstingen att erbjuda s.k. samvetsfrihet. Utskottet avstyrkte motionen (s. 73, 1 res. Utskottet vidhåller att frågan om samvetsfrihet är av stor principiell vikt. Utskottet anser att alla patienter har rätt till en god och välfungerande hälso- och sjukvård på lika villkor som är byggd på vetenskap och beprövad erfarenhet. Patienterna och deras säkerhet ska stå i fokus. Enligt utskottet bör inte ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena om samvetsfrihet och de bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om genetisk integritet. Jämför reservation 33 (KD). I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 59 begärs ett tillkännagivande om genetisk integritet. Konsekvenserna av att den nuvarande lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. begränsar sig till genetiska undersökningar och genetisk information inom hälso- och sjukvården bör enligt motionärerna belysas och analyseras. Om det finns skäl bör lagen utvidgas till att gälla alla genetiska undersökningar, oavsett var de sker. I lagen om genetisk integritet m.m. finns bestämmelser om begränsningar i användningen av viss bioteknik som har utvecklats för medicinska ändamål och om vissa rättsliga verkningar av sådan användning. Syftet med lagen är att värna den enskilda människans integritet (1 §). Lagen gäller bl.a. användning av genetiska undersökningar och genetisk information samt genterapi (2 §). Genetisk undersökning definieras i lagen som en undersökning inom hälso- och sjukvården eller medicinsk forskning som syftar till att ge upplysning om en människas arvsmassa genom molekylärgenetisk, mikrobiologisk, immunologisk, biokemisk, cytogenetisk eller därmed jämförlig analysmetod eller genom inhämtande av upplysningar om hans eller hennes biologiska släktingar. Genetisk information definieras som information om resultatet av en genetisk undersökning, dock inte när informationen endast innefattar upplysning om den undersöktes aktuella hälsotillstånd (5 §). Utskottet anser att det som anförs i motionen inte utgör tillräckliga skäl för att ta initiativ till en översyn av reglerna om genetisk integritet. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om surrogatmoderskap. Jämför reservation 34 (KD) och särskilt yttrande 1 (M, L). I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 53 begärs ett tillkännagivande om surrogatmoderskap. Av hänsyn till försiktighetsprincipen, barnperspektivet och risken för exploatering bör surrogatmoderskap enligt motionärerna inte vara tillåtet. beslutade (bet. 2011/12:SoU26, rskr. 2011/12:180) att tillkännage vad utskottet anfört om att regeringen förutsättningslöst – utifrån ett brett perspektiv som inkluderar juridiska och etiska frågeställningar samt ekonomiska överväganden och hänsyn till internationella förhållanden – ska vidta sådana utredningsåtgärder som krävs när det gäller surrogatmoderskap (1 res. V, KD). Utredning om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet beslutades kommittédirektivet Utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (dir. 2013:70). Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (Ju 2013:12) skulle överväga olika sätt att utöka möjligheterna för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar. I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i , med utgångspunkten att detta i sådant fall ska vara altruistiskt samt att ta ställning till om det behövs särskilda regler för de barn som har tillkommit genom surrogatmoderskap utomlands. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11) till . Utredningen gör bl.a. bedömningen att det inte är godtagbart att surrogatarrangemang äger rum för skull och att samhället därför bör motverka kommersiella surrogatarrangemang. Utredningen gör vidare bedömningen att altruistiskt surrogatmoderskap inte bör tillåtas som ett förfarande inom hälso- och sjukvården. Betänkandet skickades på remiss till berörda myndigheter, organisationer, kommuner och andra intressenter. Remissvaren ska ha kommit in till (Ju2016/01712/L2). Motionsyrkanden om surrogatmoderskap behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade bl.a. att Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (Ju 2013:12) har i uppdrag att ta ställning till om surrogatmoderskap ska tillåtas i . Motionerna avstyrktes (s. 93, 1 res. C, FP) och följde utskottets förslag. Som redovisats ovan bereds slutbetänkandet Olika vägar till föräldraskap inom . Mot denna bakgrund finns det inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Frysförvaring av befruktade ägg Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om frysförvaring av befruktade ägg. I motion 2015/16:1367 av (C) begärs ett tillkännagivande om förlängd nedfrysningstid av befruktade äggceller. Vilken tidsgräns som vore lämplig ur ett medicinskt, psykologiskt och socialt perspektiv bör enligt motionären vidare övervägas. Enligt lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. får ett befruktat ägg eller ett ägg som har varit föremål för somatisk cellkärnöverföring förvaras i fryst tillstånd i högst (5 kap. 4 § första stycket). Om det finns synnerliga skäl får för särskilda fall medge att tiden för förvaring i fryst tillstånd förlängs (5 kap. 6 § första stycket). Utredning om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet Som nämnts ovan under rubriken överlämnade Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (Ju 2013:12) sitt slutbetänkande Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11) till .