bet · H301TU16 · 2016-05-23 00:00:00 — möjligheterna att betala för kollektivtrafikresor genom införande av ett gemensamt betalsystem för kollektivtrafiken med tydlig prissättning och transparenta villkor och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda behovet av statliga åtgärder i infrastrukturplaneringen för att underlätta ökad andel persontrafik i kollektivtrafik på vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras angående hur ökad tillförlitlighet samt stärkt resegaranti kan åstadkommas för resande inom färdtjänsten och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir möjligt att ställa krav på både upphandlad och kommersiell trafik så att resenärerna kan medta cykel och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1139 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör föra dialog med berörda aktörer om hur en fördubbling av kollektivtrafiken kan finansieras och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1157 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att låta tågtrafiken på prissättas på samma premisser som tågtrafik i övrigt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1386 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över åtgärder mot s.k. spårspring och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1438 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en översyn av färdtjänstlagen i motionens andemening och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2015/16:1521 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av åtgärder mot problem och systemfel i det svenska järnvägsnätet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1696 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur infrastrukturen och möjligheterna att använda sig av kollektiva färdmedel vid transport till och från kan utvecklas och stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1776 av Per Klarberg (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att passagerartåg med enbart en tjänstgörande lokförare ombord ska förbjudas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1796 av Per Klarberg (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka intrångsskydd från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt under färd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1808 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt stopp för obevakade järnvägsövergångar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1858 av Per Klarberg (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1859 av Per Klarberg (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa införandet av ERTMS till de linjer och de fordon som har en gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1904 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligande av färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2015/16:1969 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver göras en uppföljning och utifrån den tydliggöra vad som behöver göras för att kollektivtrafiken ska bli tillgänglig för alla och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2217 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om SJ:s samhällsuppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2340 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en harmonisering av olika biljettsystem i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2377 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för personer med stroke att få färdtjänst för att få rehabilitering på annan ort och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3025 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn för att se hur resenärernas ställning inom kollektivtrafiken kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en genomlysning av ledning och styrning bör göras för att nå tydligare fördelning av ansvar, mandat och arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fullt genomförande av det fjärde järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införandet av järnvägens nya signalsystem ERTMS om möjligt bör synkroniseras med närliggande länder för största effektivitet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa järnvägssystemet för längre och tyngre godståg där det är samhällsekonomiskt lönsamt och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kollektivtrafikföretag bör offentliggöra tillgänglig data för att på så vis FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 möjliggöra en plattform med öppna data och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för s.k. plankning för att om möjligt skapa mer preventiva åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram en nationell underhållsplan och i större utsträckning arbeta för en mer aggregerad bild av tillståndet på järnvägsspåren och planering av underhåll och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur i form av tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att i högre utsträckning offentliggöra marknadsdata och statistik över järnvägssystemet i form av exempelvis resenärsvolymer för att främja konkurrens på spåren och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utvärdering av den nya kollektivtrafiklagen för stärkt konkurrens, öppenhet och transparens och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3068 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om de som har rätt till färdtjänst ska ha lagligt stöd till färdtjänst när det annars skulle vara tal om sjukresa i landstings regi och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3109 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag till kommuner för tillgänglighetsanpassning inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta tyngre och längre godståg och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att drift och underhåll av järnvägen även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och järnvägsunderhållet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna för tyngre och längre godståg och tillkännager detta för Tryck: , 2016 Jag står bakom samtliga och Alliansens reservationer men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 1. /10 for en kraftig snöstorm genom och utsatte vårt transportsystem för stor press. Själv satt jag fast på ett tåg utanför i . Med en uttömd restaurang där till och med chokladkakorna var utdelade till hungriga resenärer och med toaletter som var överfulla och stängda var det inte direkt en trivsam upplevelse. När vi resenärer inte fick information om vad som var fel eller om när felet förväntades vara löst och ingen ersättning kunde nå oss blev situationen förstås förtvivlad. Vi var många som satt fast på det tåget och på andra tåg den natten. Inget system kan förstås stå emot den värsta vargavintern, men vi lärde oss mycket . Alliansregeringen och dåvarande infrastrukturminister samlade järnvägens olika aktörer för att förbättra både informationen till resenärer och samarbetet mellan å ena sidan och SJ och andra operatörer å andra sidan. Alliansregeringen bedrev ett intensivt arbete för att få till stånd ett bättre samarbete i systemet men också för att få bukt med de underhållsbrister som var påtagliga. Det är dock ett stort och omfattande problem. Att vända det över är inte enkelt. kan vi se att många människor där ute förknippar vår järnväg med inställda tåg, kaos och bekymmer. Vid en närmare granskning kan man väl ändå säga att den svenska järnvägen fungerar ganska väl. De flesta tåg går , och då blir såklart inte rubrikerna stora. Men förseningarna är fortfarande alltför vanliga. Det beror bland annat på att tågtrafiken har ökat radikalt . Men det beror också på att vi inte har underhållit järnvägen i den takt som vi borde. Det är dyrt att bygga järnväg, och många politiker föredrar tyvärr att klippa band framför att underhålla det system vi har. Det genererar få röster att satsa på underhåll och att ta hand om de spår vi har. Men löften om en ny järnvägssträckning, hur olönsam den än må vara, ger ofta fler väljare. Mot bakgrund av det blir alliansregeringens historiska satsning på att fördubbla anslagen till drift och underhåll än mer viktig. Den prioriteringen från den föregående mandatperioden måste ligga kvar. Nybyggnationer löser inte gamla underhållsproblem. Underhållet får aldrig mer bli en budgetregulator. Väl fungerande järnvägstransporter med hög kapacitet och tillförlitlighet är en förutsättning för att vårt moderna samhälle ska fungera. Människor och företag ska kunna känna sig trygga med att ta tåget. Konkurrensen på järnvägen har bidragit till att resenärerna numera har flera alternativ att välja mellan. Vill man åka med SJ eller MTR, till exempel, när man ska ta sig till från ? Konkurrensen har också bidragit till att fler aktörer är med och tar ansvar för det underhåll som behöver göras. Forskning från såväl VTI som andra experter visar att vi har fått mer järnväg för pengarna tack vare konkurrensen och avregleringen. Men tyvärr måste jag säga att de slagord som kom från i valrörelsen var bekymmersamma. Det talades om återförstatligande av underhåll, att underhållet skulle gå tillbaka till som en monopolverksamhet. Det var vägen ut ur järnvägens bekymmer, i strid med det som expertisen kommit fram till. Det tycker jag är bekymmersamt. Det är något som Löfven inte har tagit tillbaka. Det vore intressant att höra regeringspartiernas syn på det . Jag tror nämligen att de aktörer som finns på vår järnvägsmarknad behöver lugn och ro för att kunna arbeta. Hot och löften om återförstatligande skapar inte detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Det finns mycket vi kan göra för att utveckla den svenska järnvägen. Alliansen vill riva hindren för nya aktörer att ta sig in genom att se över tåglägestilldelning och genom att se över och anpassa signalsystemet för fler tågtyper. Vi tror också att längre och tyngre är något som är bra inte bara för våra lastbilar utan även för våra tåg. Här bör vi anpassa järnvägssystemet. Det finns en del lågt hängande frukter som varken regeringen eller några myndigheter verkar ta tag i. Jag kan också konstatera att EU-samarbete är viktigt även på detta område. Många av oss tror på betydelsen av en stark inre marknad i . Det måste även gälla våra transporter och vår järnväg. Det fjärde järnvägspaketet är i det sammanhanget viktigt för att få till stånd en marknadsöppning, där svenska aktörer kan verka på utländska marknader och vice versa. Jag tycker att regeringen ska agera tydligt för att se till att driva igenom ett fjärde järnvägspaket till fullo. Vi har sett vissa brister i regeringens agerande tidigare. Jag själv anmälde infrastrukturminister till för att hon inte till fullo hade följt mandat. Statsrådet fick en anmärkning för detta. vill betona vikten av att vi verkar för en gemensam marknad för våra järnvägstransporter. I sammanhanget kan sägas att idén om ett gemensamt europeiskt signalsystem är klok. ERTMS är i grunden ett bra projekt för att säkerställa att vi har ett signalsystem som är likadant i de olika europeiska länderna. Det är också viktigt att se till att vi inte får ett nytt lapptäcke av nationella särarter, vilket har varit fallet i det nya systemet. Vi måste säkerställa att vi har en enda version och att vi implementerar den och harmoniserat, inte minst i de nordiska länderna. Staten har ett viktigt ansvar för att säkra en hållbar transportutveckling som bland annat bygger på en väl fungerande järnvägstrafik. Också som ägare har staten ett särskilt ansvar för att bland annat ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot resenärer. Det är då av stor betydelse att staten är en ansvarsfull ägare. Jag tycker att det är positivt att regeringen uttrycker att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med värdeskapande som övergripande mål. Men då måste också ord bli handling. Under föregående år fick vi tyvärr se att SJ fick fungera som någon form av budgetregulator när finansminister behövde hitta miljarder till ofinansierade bidragsökningar. Rekordhöga 2 miljarder tog man ut ur SJ. På ett enda år tog alltså den rödgröna regeringen ut dubbelt så mycket som alliansregeringen gjorde totalt under sina . Såväl regeringens behandling av SJ som kassako som förslag om att ge SJ ett samhällsuppdrag är dåligt för effektiviteten i SJ som statligt bolag. Jag vill understryka att det är viktigt att järnvägar underhålls för att skapa ett robust, tryggt och säkert järnvägssystem. Men det krävs mer än pengar. Det krävs att vi får en fungerande styrning på plats - inte minst av våra myndigheter. Det gäller framför allt , som till syvende och sist basar över branschen. Medlen som avsätts måste också användas ändamålsenligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor presenterade sin stora utredning om järnvägens organisation. Förslagen i utredningen var många, och många kan vi nog enas om över blockgränserna. En slutsats var att underhållet inte bör återförstatligas. Det gläder mig. Andra slutsatser var att måste få bättre koll på hur anläggningen ser ut där ute, och de måste skaffa sig en nationell underhållsplan. Man kan tycka att det redan borde finnas, men det gör det inte. Jag kan dock inte se att regeringen agerar i enlighet med dessa många och kloka slutsatser. Jag kan inte ens se att det pågår något remissförfarande. I ett läge där de offentliga finanserna är satta under stor press tycker jag att det är ignorant att inte fullfölja de slutsatser som presenteras. Om Socialdemokraterna fortfarande anser att "varje förslösad skattekrona är en stöld från folket", som sa, bör man ta till sig slutsatser och få en effektiv organisation och styrning av på plats. Att regeringen inte tar till sig slutsatser understryker min oro över att de rödgröna inte är villiga att se till järnvägens strukturella problem. Man fortsätter att leva i villfarelsen att om vi bara övertrumfar varandra i miljonsatsningar på järnvägen kommer problemen att lösas. Men så enkelt är det inte. ser vi att pengarna inte når ut till spåren. Inte nog med att regeringen blundar för strukturella problem på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden; man blundar för dem även på järnvägsmarknaden. Svåra beslut skjuts . lovar inte allt till alla, men vi lovar att vända på varje sten för att få järnvägen att fungera bättre. Vi kommer att fokusera på att få en fungerande anläggning på plats. Vi lovar att underhåll aldrig mer ska bli en budgetregulator. Vi lovar att vårda det system vi har. Att vårda och bygga ut det är A och O. Därtill lovar vi en bättre styrning. Vi lovar att driva på regeringen för att få en bättre styrning av och järnvägen på plats, för det är regeringens ansvar att få en sådan styrning av våra myndigheter på plats. resenärer och företag har väntat nog. behöver vi en järnväg som går att lita på. I detta anförande instämde (M), (C), (L) och (KD). (forts. § 14) Jag vill inleda med att yrka bifall till våra reservationer 5 och 8. Jag vill också instämma i en del av det som föregående talare, , pratade om angående vikten av att samordna en eventuell ERTMS-utbyggnad med våra grannländer. De tre ERTMS-installationer som har gjorts i förskräcker. saknar i stort sett godstrafik. På Haparandabanan har bara en operatör investerat i utrustning på loken. Den mest besvärande av alla är Västerdalsbanan, som på grund av ERTMS saknar persontrafik. Vi hade tågoperatörerna på besök i trafikutskottet . De var svidande i sin kritik mot ERTMS och sa så här: Det europeiska gemensamma signalsystemet är satt i fråga. Det är ett system som inte har några kundfördelar, och det ökar heller inte kapaciteten på spåren. ERTMS drivs av ett fåtal tillverkare som har övertygat infrastrukturhållare om att de kan slippa kostnader för optiska signaler. ERTMS är helt onödigt och utan nytta eftersom det inte ger någon högre kapacitet på banan. Det innebär dock mycket stora investeringar, framför allt för lokägarna. har investerat i ERTMS i 33 lok till en kostnad av per lok, det vill säga totalt . Men de kan inte använda dessa lok på ERTMS-banor, eftersom programvaran nu behöver uppgraderas. En sådan uppgradering kostar per lok, det vill säga totalt . Det är inte lönt för dem att uppgradera programvaran, för den kommer säkert att behöva uppgraderas till. När vi hade tågoperatörerna på besök i trafikutskottet hade vi även representanter från som hävdade att ERTMS kunde förbättra kapaciteten . Jag vill kommentera att det är en ren skrivbordsprodukt. Så fungerar det inte i verkligheten. räknar med att ett godståg kan köra i i en kilometer, sänka hastigheten till 80, höja hastigheten till 90, sänka den till 70, höja till 100 och så vidare. Det funkar bara på skrivbordet. En lokförare som kör ett godståg vill i största möjliga mån undvika att bromsa godståget. Får man hastighetsintervallerna 100-80-70-90, då lägger sig lokföraren . Vad ska vi med ERTMS till när övriga länder inte är med på banan? Utskottsmajoriteten skriver dock i sin text: "Utskottet förutsätter att planerar och samordnar införandet av ERTMS så att det sker i takt med grannländer. Utskottet avser även att noga följa utvecklingen i denna fråga." Detta är bra. "Danska regeringen vill skära i tågsatsning. Det saknas pengar i den oljefinansierade danska Togfonden. Därför vill den danska Venstre-regeringen skära kraftigt i planerna på att modernisera järnvägsnätet. Bland annat slopas tanken på den så kallade timmemodellen som handlar om att öka hastigheten på de danska järnvägarna " - detta kunde man läsa i danska tidningar. En inte alltför djärv gissning är att danskarna kommer att lägga ERTMS i malpåse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Upplysningsvis går det utmärkt att köra gränsöverskridande godstågstrafik. Vi har de danska EG-loken som kan köra på tyskt el och signalsystem, danskt el- och signalsystem och svenskt el- och signalsystem, och de danska IC3-tågen kan trafikera såväl som och . Jag vill ge ett tips till regeringsföreträdarna här inne; jag bjuder på detta. Ni kan tipsa finansministern om att hon kan spara i planen genom att inte investera i denna meningslösa satsning eller genom att skjuta den . Jag ska nu tala om ensamarbetande lokförare. Dagens passagerartåg kan transportera ett mycket stort antal resenärer med enbart en lokförare ombord. Jag anser att i dagens upphandlade tågtrafik ska man inte kunna vinna ett anbud genom att skriva egna regler och införa lättnader i säkerhetssystemet. En tågvagn rökfylls och är helt övertänd . Från indikation på brand tar det en minut för tåget att stanna. Därefter kan man ringa säkerhetssamtal. Vid en konstaterad brand måste ytterligare tillstånd inhämtas innan passagerarna kan släppas ut. Fördröjningen som det innebär med endast en ensamarbetande lokförare ombord kan för resenärerna vara skillnaden mellan liv och död. Vi hade ett X 2000-tågsätt som havererade en varm sommardag utanför . Tågets elsystem slogs ut. Lokföraren var fullt sysselsatt med att felsöka. Det var och solsken ute. X 2000 har inga öppningsbara fönster, så det blev snart olidligt inne i tåget. Det uppstod en paniksituation bland passagerarna som bland annat slog ut fönsterrutorna i bistron för att få luft. De var även på väg att använda nödöppnarna på dörrarna för att ta sig ut ur tåget - men i fel riktning. De var på väg att ta sig ut från tåget mot det spår som fortfarande var öppet för trafik. En katastrof undveks tack vare att det fanns tågvärdar ombord på tåget. Lokföraren hade ingen koll på vad som hände inne i tåget, för han var fullt sysselsatt med sin felsökning. sa trafikutskottet följande med anledning av min motion Vissa säkerhetsfrågor avseende intrångsskydd till lokförarnas hytt så att man inte kan ta sig in i lokförarens hytt under färd: "Enligt utskottets mening skulle det därför kunna finnas skäl för en översyn av de gällande kraven på området liksom behovet av nya eller ändrade krav. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt driver frågan om ökad säkerhet på järnväg och att adekvata åtgärder vidtas i detta syfte." Sedan utskottets ställningstagande har det dock inte hänt någonting som har förstärkt intrångsskyddet till lokförarens hytt under färd. Jag frågar mig: Måste det ske en katastrof innan någonting görs? Efter terrorattentaten blev det nya direktiv från trafikflygets samtliga myndigheter och organ avseende flygpassagerares möjligheter att kunna ta sig in i cockpit och kapa flygplanet. Bland annat har alla flygbolag installerat nya säkerhetsdörrar med kodlås, och även om någon kommer över koden går det inte att forcera dörren utan ett avgörande handgrepp från piloten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Det är mycket enkelt att ta sig in till lokförarens hytt under färd och förorsaka en katastrof som med svenska mått mätt får allt annat att blekna. Det borde vara en självklarhet för en lokförare att kunna låsa om sig och behålla nyckeln på sin sida, liksom att dörren till lokförarens hytt inte ska kunna gå att forcera lika lätt som . Jag ställde en fråga till infrastrukturministern om varför hon inte hade följt utskottets beslut. Hon besvarade frågan så här: "När det gäller frågan om arbete med att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd, så är detta främst en uppgift för järnvägsföretagen själva." Känner ni igen det resonemanget? Före var det upp till flygbolagen själva att säkerställa att ingen passagerare skulle kunna ta sig in till piloten.