bet · H301NU17 · 2016-04-15 00:00:00 — Utskottet föreslår enhälligt ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör lokalisering och organisering av statliga myndigheter. Utskottet anser att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden. Regeringen bör i lämpligt sammanhang återrapportera till vilka åtgärder den har vidtagit och hur de principer som fastställt tillämpas. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. Motionsyrkandena handlar bl.a. om övergripande frågor om regional tillväxt, kommersiell och offentlig service på landsbygden och återföring av medel från vatten- och vindkraft. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om regional tillväxt Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Kommersiell och offentlig service på landsbygden Återföring av medel från vatten- och vindkraft Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden Samordning och administration av projektmedel Utvecklingen i vissa län och regioner 1.Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 3 (M, C, L, KD) 2.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 4 (SD) 3.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 4 (C) 4.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 4 – motiveringen (V) 5.Humankapital och jämställdhet, punkt 5 (M) 6.Transportbidraget, punkt 6 (SD) 7.Landsbygdssäkring, punkt 7 (V) 8.Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden, punkt 8 (C, V) 9.Samordning och administration av projektmedel, punkt 9 (KD) 1.Vissa övergripande frågor om regional tillväxt, punkt 1 (C) 2.Humankapital och jämställdhet, punkt 5 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa övergripande frågor om regional tillväxt 2015/16:108 av (M), 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:777 av (M), 2015/16:1866 av m.fl. (S), 2015/16:2344 av m.fl. (S), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:2653 av (M). Lokalisering och organisering av statliga myndigheter ställer sig bakom det som utskottet anför om lokalisering och organisering av statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1190 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:776 av (M), 2015/16:1013 av m.fl. (S), 2015/16:1023 av och (båda S), 2015/16:1036 av (S) yrkande 1, 2015/16:1056 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:1506 av och (båda S), 2015/16:1511 av och (båda S), 2015/16:1975 av och (båda C), 2015/16:2209 av m.fl. (S), 2015/16:3140 av Per Åsling och (båda C) och 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2015/16:782 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1036 av (S) yrkande 2, 2015/16:1056 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1218 av (FP) och 2015/16:1766 av (M). Kommersiell och offentlig service på landsbygden 2015/16:1099 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1149 av (MP), 2015/16:1190 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:1375 av och (båda C), 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2988 av Per Åsling och (båda C) och 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 1 (M, C, L, KD) Återföring av medel från vatten- och vindkraft 2015/16:1895 av (M), 2015/16:1898 av (M), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 22, 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:3136 av Per Åsling (C). Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) – motiveringen 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 5 (M) 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (V) Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 23. Reservation 8 (C, V) Samordning och administration av projektmedel 2015/16:330 av m.fl. (S) och 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 9 (KD) Utvecklingen i vissa län och regioner 2015/16:80 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:477 av m.fl. (M), 2015/16:610 av m.fl. (S), 2015/16:2140 av m.fl. (S), 2015/16:2391 av och (båda S), 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:2537 av m.fl. (S) och 2015/16:3131 av Per Åsling (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (S), (S), (S), (C), (V), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 57 motionsyrkanden om regional tillväxtpolitik från den allmänna motionstiden /16. Under har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. En mer utförlig beskrivning av politikens mål finns att läsa i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar bl.a. insatser för en hållbar regional tillväxt i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Regionala hänsyn ska också tas inom andra politikområden, t.ex. infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Vid utskottets behandling av budgetproposition och anslagen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt redogjorde utskottet för regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken och inriktningen för sammanhållningspolitiken i –2020 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 19, bet. 2015/16:NU2). En majoritet i utskottet tillstyrkte regeringens förslag till anslag . Företrädare för , valde att inte delta i beslutet om anslag och hänvisade i stället i särskilda yttranden till sin syn på inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken samt i förekommande fall de alternativa budgetförslag som lagts fram av deras partier. I det följande behandlas motionsyrkanden om olika frågor som rör regional tillväxt från den allmänna motionstiden /16. Motionerna delas upp i avsnitten Vissa övergripande frågor om regional tillväxt, Lokalisering och organisering av statliga myndigheter, Kommersiell och offentlig service på landsbygden, Återföring av medel från vatten- och vindkraft, Humankapital och jämställdhet, Transportbidraget, Landsbygdssäkring, Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden, Samordning och administration av projektmedel och Utvecklingen i vissa län och regioner. Vissa övergripande frågor om regional tillväxt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övergripande frågor om regional tillväxt. Utskottet hänvisar till det pågående och planerade arbetet inom ramen för den parlamentariska landsbygdskommittén. Jämför särskilt yttrande 1 (C). I motion 2015/16:602 av m.fl. (S) efterfrågas en aktiv regionalpolitik för att skapa tillväxt i hela landet (yrkande 1). Detta kräver enligt motionärerna att flera politikområden samspelar. Motionärerna framhåller att regeringens politik innehåller flera bra intentioner och ansatser, t.ex. landsbygdsutredningen och arbetet med skogsprogrammet. påtalas att det finns problem med matchning på den svenska arbetsmarknaden, och motionärerna betonar att det bl.a. behövs ett ökat samarbete mellan näringsliv, fackliga organisationer och utbildningsväsen. I motion 2015/16:1866 av m.fl. (S) betonas vikten av att regeringen beaktar en levande skärgård i en aktiv politik för landsbygdsutveckling. En förutsättning för en levande skärgård är enligt motionärerna en bofast skärgårdsbefolkning. Motionärerna betonar behovet av samordnade insatser och lyfter fram vikten av fungerande transporter, grundläggande samhällsservice och tillgång till bostäder för att människor ska kunna bo kvar i skärgården året runt. I motion 2015/16:2344 av m.fl. (S) efterfrågas en översyn av förutsättningar för arbetstillfällen på landsbygden. Motionärerna lyfter fram olika sätt att stärka den regionala arbetsmarknaden för att därigenom stärka svensk utveckling. Här nämns t.ex. goda förutsättningar för de s.k. gröna näringarna och landsbygdsturismen. Behovet av en framtidsinriktad urban tillväxtpolitik som gör det möjligt för företag och människor att utvecklas framhålls i motion 2015/16:2534 av m.fl. (S) (yrkande 1). Motionärerna menar att tillväxten i områden kan hämmas av saker som bostadsbrist, en överbelastad kollektivtrafik och ett ökat efterfrågetryck på en fungerande arbetsmarknad, utbildning och skola. I motion 2015/16:108 av (M) förordas att ska tillkännage för regeringen att den ska se över möjligheten att inrätta s.k. ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. Motionären framhåller att detta skulle kunna minska bidragsberoendet och öka självförsörjningen i dessa delar av landet. Han påtalar att sådana frizoner införts i andra europeiska länder i områden som har halkat efter landet i stort ekonomiskt. I motion 2015/16:777 av (M) påtalas vikten av att människor kan bo och arbeta i glesbygden. Motionären understryker att detta är en viktig fråga såväl för de som lever i glesbygden som för i helhet. För att detta ska bli möjligt måste det enligt motionären finnas företag som kan erbjuda arbetstillfällen i dessa områden. Det bör därför göras en översyn av hur man skulle kunna stimulera till företagande samt vilka åtgärder som kan vidtas, alternativt vilka regler som kan förenklas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i . I motion 2015/16:2653 av (M) förordas att ska tillkännage för regeringen att skatter, regler och offentlig service bör utformas så att vi får en levande landsbygd och så att det är möjligt att leva i hela . I partimotion 2015/16:2369 av m.fl. (C) presenteras en politik för att utveckla hela landet. Motionärerna framhåller vikten av att hela landet ska leva och utvecklas och att alla ska ha likvärdiga möjligheter att växa upp, gå i skolan, arbeta, bo och driva företag och konsumera kultur i hela vårt land (yrkande 1). Likvärdiga möjligheter innebär enligt motionärerna en bra skola, tillgång till mobiltelefoni och bredband, drivmedel, livsmedel, offentlig service, kultur och natur utan att det per automatik innebär likformighet. Utredning om en politik för landsbygder tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder (dir. 2015:73). överlämnade (landsbygdskommittén) sitt delbetänkande På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar (SOU 2016:26) till regeringen. I betänkandet har kommittén kartlagt och analyserat hur landsbygder har utvecklats och vilka effekter och vilken betydelse den förda politiken har haft för landsbygdernas utveckling. Kommittén beskriver också utvecklingen inom områdena boende och samhällsplanering, infrastruktur, kommersiell och offentlig service, kompetensförsörjning och näringsliv samt företagande. finner bl.a. att utvecklingen i landsbygder skiljer sig åt, och förenklat menar de att det går att tala om tre grupper av landsbygdskommuner, nämligen glesa och mycket glesa landsbygdskommuner, tätortsnära landsbygder samt de tre storstadsområdena och de större täta kommunerna. Dessa har delvis olika möjligheter och står inför något olika utmaningar. identifierar flera faktorer som gör att de anser att det finns goda förutsättningar för hållbar utveckling och tillväxt i landsbygder. Landsbygderna är t.ex. rika på naturresurser och råvaror, och kommittén menar att flera av landsbygdens näringar kommer att spela en avgörande roll för samhällets omställning till en biobaserad och klimatanpassad ekonomi. Vidare har landsbygder särskilda tillgångar i form av natur- och kulturlandskap. Kommittén framhåller också att det på många håll i finns världsunika platser och upplevelser, vilket gör att det finns goda möjligheter för utveckling och tillväxt inom besöksnäringen. Slutligen betonar kommittén även att de kvinnor och män som har valt att bosätta sig, leva och driva verksamhet i landsbygder är en viktig faktor som talar för en positiv utveckling. Kommittén framhåller att det finns många exempel på att landsbygder är fulla av engagerade, kreativa och aktiva människor och företag. För att ta till vara den potential som finns för en framtida hållbar utveckling och tillväxt i hela landet anser kommittén att det behövs en ny politik för landsbygder. En sådan politik bör enligt kommittén utformas så att det blir möjligt att hantera de möjligheter och utmaningar som olika typer av landsbygder har och står inför. Kommittén framhåller dock att det finns skäl att främst rikta in det fortsatta arbetet på att ta fram förslag och åtgärder för att förbättra förutsättningarna för utveckling och tillväxt i de glesa och mycket glesa landsbygderna eftersom det är där utmaningarna är som störst. Utifrån denna slutsats gör kommittén fyra ställningstaganden. För det första anser kommittén att behöver en mer sammanhållen och aktiv politik för landsbygdernas utveckling. Enligt kommitténs bedömning har en stor del av den förda politiken varit alltför kortsiktig, fragmenterad och sektoriell. För att åstadkomma en långsiktigt hållbar utveckling krävs enligt kommittén ett tydligare helhetsperspektiv på statens agerande. I sitt fortsatta arbete kommer kommittén därför att tydliggöra de statliga myndigheternas roller i det samlade uppdraget att skapa förutsättningar för utveckling och tillväxt i landsbygder. I slutbetänkandet avser kommittén att lämna förslag på en ny målstruktur för och organisering av arbetet med landsbygdernas utveckling. För det andra menar kommittén att hushåll och företag i hela måste kunna dra nytta av digitaliseringens möjligheter. Kommittén konstaterar att förutsättningarna för att nå dagens bredbandsmål, dvs. att av landet ska ha tillgång till digital infrastruktur 2020, är goda. framhåller de att landsbygderna kommer att halka efter om ambitionen inte höjs. Kommittén anser därför att regeringen bör ta fram ett förslag till en ny målformulering om att hela befolkningen ska ha tillgång till digital infrastruktur med hög överföringskapacitet . Målformuleringen bör särskilt inkludera landsbygderna och en plan för hur en hundraprocentig utbyggnad ska gå till. För det tredje behöver det enligt kommitténs mening skapas förutsättningar för en fungerande kompetensförsörjning i hela landet. På så vis ska den långsiktiga tillgången till kompetent arbetskraft säkras och en fortsatt utflyttning från landsbygderna motverkas. Kommittén menar att möjligheterna till högre utbildning kan och bör utvecklas och stärkas ytterligare genom att universitet och högskolor får ett förtydligat uppdrag att tillhandahålla mer flexibla utbildningslösningar och samverka med lokala och regionala aktörer. Inom ramen för arbetet med slutbetänkandet kommer kommittén att analysera vilken betydelse möjligheter till högre utbildning har för var individer väljer att bosätta sig. För det fjärde anser kommittén att regeringen bör ta initiativ till en omlokalisering av statliga myndigheter och arbetstillfällen så att de kan bidra till utveckling och tillväxt i hela landet. Kommittén lyfter fram flera skäl till att staten behöver bli mer närvarande i hela landet, t.ex. för att skapa statliga jobb, stärka medborgarnas och företagens förtroende för förvaltningen och den förda politikens och förvaltningens legitimitet och sänka kostnaden för förvaltningen. Kommittén framhåller att den omlokalisering som introducerades av den danska regeringen och som innebär att av de statliga arbetstillfällena ska flyttas från till ca 40 orter runt om i landet kan tjäna som en möjlig förebild. I sitt fortsatta arbete anför kommittén att den också särskilt kommer att fokusera på följande frågor: • Hur kan och bör staten agera för att skapa förutsättningar och verktyg för kommuner att hantera demografiska utmaningar och öka sin attraktivitet för kvinnor och män samt för företag? • Vilket ansvar har staten, och vilka åtgärder kan den vidta för att säkerställa en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning i landsbygder? • Hur kan en framtida modell för effektiv landsbygdssäkring se ut? • Hur skapas bättre förutsättningar för landsbygderna att utnyttja de möjligheter som följer av ökad globalisering och digitalisering? • Hur skapas möjligheter för näringslivsbaserad tillväxt som tar hänsyn till de olika territoriella och demografiska grundförutsättningarna som landets olika delar har? • Hur skapas bättre förutsättningar för att ta till vara den kraft och det engagemang som finns i landsbygder – i form av de kvinnor och män som lever där och de organisationer som är verksamma där – i arbetet för en uthållig utveckling och tillväxt? • Behöver staten slå fast en form av miniminivå när det gäller tillgängligheten till kommersiell och offentlig service, och vilket ansvar har i sådana fall staten när olika aktörer inte klarar av att leva upp till dessa nivåer? ska landsbygdskommittén slutredovisa uppdraget. Landsbygdsprogrammet är en del av för att nå målen i den gemensamma landsbygdspolitiken. Programmet innehåller satsningar i form av stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden som finansieras ungefär till hälften av och till hälften av EU. Landsbygdsprogrammet ligger inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. –2020 görs det en satsning på stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling inom ramen för programmet med . Regeringen beviljade för dess arbete med att skapa goda förutsättningar för sysselsättning, boende och service i Sveriges skärgårdar. Bidraget ska bl.a. användas till riksförbundets arbete med att informera förbundets medlemmar och skärgårdsbor om frågor som rör utvecklingen i skärgårdarna samt att stödja och driva utvecklingsinsatser. Förbundet ska också bistå myndigheter med kunskap och erfarenheter. Frågor som rör jämställdhet, mångfald och integration ska uppmärksammas i förbundets arbete. Bidraget ska utbetalas med högst –2018. Utgifterna ska belasta anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Ett liknande bidrag beviljades av den förra regeringen och omfattade för perioden –2015. fastställda mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. För att nå målet krävs det enligt utskottets uppfattning insatser på många olika områden och en aktiv och modern regionalpolitik där det regionala perspektivet synliggörs. Genom att se till de skillnader som finns när det gäller möjligheter och utmaningar i olika regioner skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. Politiken måste vidare vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. På så vis kan politiken möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. I flera av de aktuella motionerna framhålls behovet av att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas. I motion 2015/16:602 (S) betonas behovet av en aktiv politik för tillväxt i hela landet. I motion 2015/16:1866 (S) anförs att regeringen ska beakta en levande skärgård i en aktiv politik för landsbygdsutveckling och i motion 2015/16:2534 (S) att regeringen ska beakta behovet av en urban tillväxtpolitik. Slutligen förordas i motion 2015/16:2369 (C) ett tillkännagivande om att hela landet ska leva och utvecklas och att alla ska ha likvärdiga möjligheter att växa upp, gå i skolan, arbeta, bo, driva företag och konsumera kultur i hela vårt land. I några av de aktuella motionerna föreslås vidare olika åtgärder för att skapa regional tillväxt. I motion 2015/16:108 (M) förordas att regeringen ska se över möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygden, i motion 2015/16:2344 (S) begärs en översyn av förutsättningarna för arbetstillfällen på landsbygden, i motion 2015/16:777 (M) framhålls behovet av att göra det enklare att driva företag i glesbygd och i motion 2015/16:2653 (M) betonas att skatter, regler och offentlig service bör utformas så att vi får en levande landsbygd och så att det är möjligt att leva i hela . Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Som framgår inledningsvis delar utskottet motionärernas uppfattning att det behövs en effektiv och aktiv regional tillväxtpolitik för såväl gles- och landsbygder som storstäder. Utskottet välkomnar därför det arbete som pågår inom ramen för den parlamentariska landsbygdskommittén som refereras i det föregående avsnittet. Utskottet konstaterar att det av kommitténs delbetänkande (SOU 2016:26) framgår att en enig kommitté anser att det finns behov av en ny politik för landsbygder. En central del i denna politik är att den ska ta hänsyn till att landsbygder har skilda förutsättningar och står inför olika utmaningar. Utskottet delar kommitténs uppfattning att det behövs en sammanhållen målstruktur för landsbygdernas hållbara utveckling. Genom en mer sammanhållen politik, regional samordning, tvärsektoriella angreppssätt och förbättrade möjligheter till territoriell hänsyn kan politiken på ett mer effektivt sätt bidra till goda framtidsutsikter i hela landet. Utskottet ser med tillförsikt på kommitténs fortsatta arbete och väntar med intresse på slutbetänkandet som ska presenteras . Mot bakgrund av kommitténs pågående arbete ser utskottet inte något skäl för att rikta några tillkännagivanden till regeringen enligt det som föreslås i de aktuella motionerna, varför samtliga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. När det gäller de särskilda utmaningar som glesbygden inklusive skärgården står inför vill utskottet även påminna om det nyinrättade kompletterande stödet till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden och verksamhetsbidraget till . Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om lokalisering och organisering av statliga myndigheter. tillkännager därmed för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Regeringen bör i lämpligt sammanhang återrapportera till vilka åtgärder den har vidtagit och hur de principer som fastställt tillämpas. I kommittémotion 2015/16:1190 av m.fl. (M, C, FP, KD) förordas att ska tillkännage för regeringen att den ska pröva möjligheten att utlokalisera myndigheter (yrkande 2). Motionärerna framhåller vikten av att myndigheter finns där folk bor och verkar. Eftersom hela landet är med och betalar för den statliga verksamheten bör också hela få ta del av servicen, sägs det vidare. Motionärerna påtalar också att lokalkostnaden för statliga myndigheter ökat kraftigt och menar att med en mer effektiv lokalisering kan de statliga myndigheternas lokalkostnader minska. En utlokalisering av myndigheter skulle också kunna innebära att det frigörs en ökad boyta i städerna. I motion 2015/16:602 av m.fl. (S) betonas vikten av statlig närvaro i hela landet (yrkande 2). Motionärerna anför att en fri etableringsrätt för statliga verk och myndigheter ofta leder till att hela län utarmas på statliga jobb. Motionärerna anser därför att regeringen bör överväga möjligheterna att ta ett ökat ansvar för att statliga jobb finns i hela landet, vilket enligt motionärerna skulle bli både billigare och bättre. Statliga myndigheter och verk ska finnas nära de medborgare och företag de är satta att hjälpa, sägs det i motion 2015/16:1013 av m.fl. (S). Motionärerna betonar vidare att statliga myndigheter och verk också spelar en viktig roll i att erbjuda kvalificerade arbetstillfällen i mindre orter på landsbygden.