bet · H301TU13 · 2016-04-15 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /2016 om bl.a. mål och utgångspunkter för trafiksäkerhetsarbetet, hastighetsbegränsningar och insatser mot alkohol vid bilkörning. Utskottet anser att det långsiktiga målet, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas i trafiken ska bestå. Utskottet ser positivt på det pågående arbetet med en översyn av etappmålen om antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken . Utskottet välkomnar också den nystart av arbetet med att uppnå nollvisionen som regeringen lanserat . Med i första hand hänvisning till pågående utredningar och arbeten avstyrker utskottet motionsförslagen. I betänkandet finns sexton reservationer (M, SD, C, L, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Insatser mot alkohol vid bilkörning Krav på bakåtvända bilbarnstolar 1.Mål och utgångspunkter, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Insatser mot alkohol vid bilkörning, punkt 2 (KD) 3.Kommunikationsutrustning och körning, punkt 3 (SD) 4.Kommunikationsutrustning och körning, punkt 3 – motiveringen (M, C, L, KD) 5.Hastighetsbegränsningar, punkt 6 (M) 6.Hastighetsbegränsningar, punkt 6 (SD) 7.Hälsofrågor, punkt 10 (SD) 8.Körkortsfrågor, punkt 11 (M) 9.Körkortsfrågor, punkt 11 (KD) 10.Olagliga trafikskolor, punkt 12 (M, SD) 11.Körkortskontroller, punkt 14 (M, C, L, KD) 12.Körkortets utformning, punkt 15 (M, SD) 13.Mopedfärd på två-plus-ett-vägar, punkt 16 (SD) 14.Skoterkörning, punkt 18 (M, C, L, KD) 15.Vägutformning, punkt 19 (SD) 16.Ägaransvar vid fortkörning, punkt 20 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Diagram 1 Omkomna i vägtrafiken per 1 000 000 invånare Diagram 2 Antalet omkomna per trafikantgrupp 2006–2015 Diagram 3 Omkomna i vägtrafikolyckor i –2015 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:140 av (M), 2015/16:352 av m.fl. (S), 2015/16:360 av (S), 2015/16:2060 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2123 av (MP), 2015/16:2822 av och (båda KD) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 30 och 31. Reservation 1 (M, C, L, KD) Insatser mot alkohol vid bilkörning 2015/16:1479 av (FP), 2015/16:1615 av (M) yrkande 1 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 8. Reservation 2 (KD) 2015/16:1316 av (SD) och 2015/16:2505 av (M). Reservation 3 (SD) Reservation 4 (M, C, L, KD) – motiveringen 2015/16:1058 av (M). 2015/16:342 av och (båda S). 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2015/16:1795 av Per Klarberg (SD), 2015/16:1823 av (SD), 2015/16:2811 av (M) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) 2015/16:1709 av Finn och (båda M), 2015/16:1822 av (SD), 2015/16:1824 av (SD), 2015/16:2119 av (M) och 2015/16:2871 av (SD) yrkandena 1 och 2. 2015/16:1196 av (M). Krav på bakåtvända bilbarnstolar 2015/16:2615 av (M). 2015/16:145 av (S), 2015/16:205 av (FP), 2015/16:738 av (C), 2015/16:1122 av (M), 2015/16:1826 av (SD) och 2015/16:2067 av och (båda SD). Reservation 7 (SD) 2015/16:199 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:339 av (S), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 4, 2015/16:1622 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:2891 av (SD), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 8 (M) Reservation 9 (KD) 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 10 (M, SD) 2015/16:365 av (S), 2015/16:1074 av (M) och 2015/16:2316 av (M). 2015/16:138 av (M) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 20. Reservation 11 (M, C, L, KD) 2015/16:2666 av (M) yrkande 1 och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 12 (M, SD) 2015/16:1289 av Per Klarberg (SD). Reservation 13 (SD) 2015/16:343 av och (båda S), 2015/16:582 av och (båda S), 2015/16:1281 av (SD) och 2015/16:1570 av (M). 2015/16:1731 av (M), 2015/16:2323 av (M) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 33. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2015/16:1311 av (SD) och 2015/16:1314 av (SD). Reservation 15 (SD) 2015/16:1294 av och (båda SD). Reservation 16 (SD) 2015/16:525 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1135 av m.fl. (MP), 2015/16:2697 av Skånberg (KD) och 2015/16:3222 av och i (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 69 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Förslagen gäller olika trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken, bl.a. mål och utgångspunkter, insatser mot alkohol vid bilkörning, kommunikationsutrustning och körning samt körkortsfrågor. har utskottet också behandlat en del andra områden där frågor om trafiksäkerhet berörs, bl.a. i betänkandet Cykelfrågor (bet. 2015/16:TU7) och betänkandet Fordons- och vägtrafikfrågor (bet. 2015/16:TU11). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mål och utgångspunkter för trafiksäkerheten. Det långsiktiga målet för trafiksäkerheten, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Med hänvisning till de insatser som genomförs och den inriktning som uttalas för det fortsatta arbetet för att öka trafiksäkerheten på vägarna kan motionsförslagen förutsättas bli helt eller delvis tillgodosedda. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) samt att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om nollvisionen, som fortfarande gäller, innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströk regeringen att denna vision anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör delas mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportsystemet samt dem som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och att följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret – på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga – eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder i den utsträckning detta krävs för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trans-portförsörjning i hela landet samt funktionsmålet tillgänglighet och hänsyns-målet säkerhet, miljö och hälsa. beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att den nya lydelsen är att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som anger att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Detta innebär en minskning till högst 220 omkomna 2020 eftersom man utgår från ett medelvärde –2008. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet – politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (KOM (2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. EU har genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. En motsvarande målsättning skulle för del innebära en minskning från 266 till max 133 omkomna. För att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att med sina nationella trafiksäkerhetsstrategier bidra till det gemensamma målet, med beaktande av deras individuella situation, behov och förhållanden. and (Irtad), som tillhör (), gör en internationell sammanställning av uppgifter för olika länder om antalet trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. hade , exklusive självmord, i genomsnitt 2,7 trafikdödade per 100 000 invånare. Detta innebär att tillhör de länder som har de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken bland de studerade länderna. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 5,2 trafikdödade . hade , exklusive självmord, 2,8 trafikdödade per 100 000 invånare. finns preliminära uppgifter för antal omkomna per miljon invånare i EU-länderna. Diagram 1 Omkomna i vägtrafiken per 1 000 000 invånare Källa: Care. omkom 260 personer i den svenska vägtrafiken jämfört med 270 personer året innan. Antalet omkomna var därmed nere på samma nivå som 2013, vilket var det lägsta antalet . Utfallet ligger under den nivå som är nödvändig för att nå det mål om högst 220 omkomna i vägtrafiken som fastställts i . Utvecklingen av antalet omkomna skiljer sig mellan olika trafikantkategorier. Medan antalet omkomna bilförare och bilpassagerare samt motorcyklister har ökat jämfört med har antalet omkomna mopedister, cyklister och gående haft en bättre utveckling. omkom 160 bilförare och bilpassagerare i vägtrafiken, vilket är högre än när 137 bilister omkom, vilket då var den lägsta siffran i modern tid. Antalet omkomna motorcyklister ökade och ligger nu på ungefär samma nivå som 2011 där antalet omkomna motorcyklister stadigt minskat. omkom 45 personer på motorcykel jämfört med 31 omkomna motorcyklister . Antalet omkomna cyklister var 17 , vilket är nästan hälften så många som 2014 när 33 cyklister omkom i trafiken. Variationerna över åren är dock stora och 2013 omkom 15 cyklister. Slumpmässiga variationer förklarar en del av skillnaderna men vädret kan också påverka; en fin sommar gör att fler väljer cykel i stället för bil. Av de omkomna cyklisterna var 13 personer . 14 cyklister omkom i kollisioner med motorfordon och 3 i singelolyckor. Antalet omkomna fotgängare som har blivit påkörda av motorfordon i trafik är det lägsta ; det minskade från 2007 till 2015. Av de fotgängare som omkom 2015 var 12 personer . Antalet män som omkom i vägtrafiken uppgick till 203, vilket innebär i stort sett samma nivå som året innan då antalet uppgick till 191. Antalet kvinnor som omkom i vägtrafiken minskade till totalt 57, vilket kan jämföras med 2014 när antalet var 79. Antalet barn 0–som beräknas ha omkommit i vägtrafiken uppgick till 16 , vilket är en ökning jämfört med när antalet uppgick till 14. Det kan noteras att antalet barn som omkommit i vägtrafiken har halverats . Diagram 2 Antalet omkomna per trafikantgrupp 2006–2015 Källa: Transportstyrelsen. När det gäller utvecklingen av antalet svårt skadade i trafiken ges i detta betänkande inte någon redovisning av detta. Bakgrunden till detta är ett större bortfall –2015 av polisens inrapportering av olyckor med svåra personskador. Det kan ändå noteras att när det gäller allvarligt skadade är ungefär hälften cykelolyckor. En mycket stor andel av dessa olyckor är singelolyckor. Som framgår av diagrammet nedan har utvecklingen i samtliga av de nordiska länderna varit positiv med allt färre dödade i vägtrafiken. Sifforna visar dock att till skillnad från de övriga nordiska länderna hade en ökning av antalet omkomna i vägtrafiken jämfört med . Diagram 3 Omkomna i vägtrafikolyckor i –2015 *Exklusive självmord . ** Preliminära siffror . Källa: Trafikanalys. (M) pekar i motion 2015/16:140 på att antalet omkomna i vägtrafiken har minskat och att det är angeläget att fortsätta trafiksäkerhetsarbetet så att antalet offer i trafiken fortsätter minska. Motionären menar också att vi måste gå vidare och se över möjligheterna att göra vägarna säkrare för dem som åker motorcykel och på så sätt förhindra trafikolyckor bland motorcyklisterna. I motionen efterfrågas en översyn av möjligheten att ta fram en tydlig handlingsplan för hur vi kan göra våra vägar säkrare för motorcyklisterna och se till att den genomförs. I motion 2015/16:352 framför m.fl. (S) att trafiksäkerhetsarbetet har förbättrats av nollvisionen och etappmålen. har blivit världsledande i trafiksäkerhet. Motionärerna beklagar dock att det fortfarande dör människor i trafiken. Trafikanterna måste involveras mer än vad som görs . Motionärerna anser att staten borde initiera ett folkrörelsearbete med (), transportbranschen och fackförbund om ett trafiksäkrare transportsystem. Vidare lyfter motionärerna fram att det inträffat många olyckor där tunga fordon varit inblandade, vilket ofta får allvarliga konsekvenser. Motionärerna pekar också på faran när bilister ligger för nära framförvarande bil. Vidare anger motionärerna att det finns behov av att utöka kontrollerna av lastbilschaufförers körtider. Polisen och bör i sitt trafiksäkerhetsarbete arbeta mer med kontroller och arbeta förebyggande med att tunga fordon ska hålla avståndet till framförvarande bil. Motionärerna yrkar att regeringen bör initiera ett folkrörelsearbete om trafiksäkerhet, att polisen bör arbeta mer med kontroller och då fokusera på tung trafik, avstånd och körtider. (S) lyfter i motion 2015/16:360 fram att har blivit världsledande i trafiksäkerhet sedan riksdag bestämde sig för nollvisionen . För att nollvisionen ska kunna uppnås måste även människorna i trafiken beaktas mer än vad som görs , och det krävs beteendepåverkan och insiktsskapande aktiviteter för att trafiksäkerhetsarbetet ska ge full effekt. För att kunna rädda fler liv i trafiken krävs enligt motionären en kombination av olika trafiksäkerhetstekniker, utbildningar, konsumentupplysning och ett gediget folkrörelsearbete. Att jobba med trafiksäkerhet är ett led i det demokratiska samhället, och det finns många organisationer som på olika sätt arbetar med trafikanter och trafikslag. Enligt motionären är dessa olika organisationer tillsammans med myndigheterna grundstenar för trafiksäkerhetsarbetet i hela landet. I motionen efterlyses följaktligen att regeringen ska arbeta för att påverka beteenden i trafiken bl.a. genom att folkrörelserna i ska få förutsättningar att bidra till ett trafiksäkrare transportsystem. I motion 2015/16:2060 yrkande 2 anför (SD) att många trafikolyckor kan förklaras genom att förare hamnat i en situation som de inte bemästrar. Detta kan bero på flera saker, t.ex. brist på respekt för hastigheter och underlag eller dålig kunskap och erfarenhet. Ett aktivt motorutövande bidrar enligt motionären till att man blir en bättre förare i trafiken på alla dessa punkter. Enligt motionären skulle trafiksäkerheten öka i samhället om fler människor fick möjlighet att lära sig hantera ett motorfordon från grunden. I motion 2015/16:2123 framhåller (MP) att nollvisionen och åtgärderna för att minska antalet döda och svårt skadade i trafiken har varit framgångsrika. Allt fler cyklister skadas dock i trafiken. Trots detta överväger de positiva hälsoaspekterna av att fler cyklar. Cykling har en dokumenterat förebyggande effekt på ett flertal folksjukdomar, t.ex. diabetes typ 2, demens, stroke och vissa typer av cancer. Dessutom leder ett ökat cyklande till att målen om fossiloberoende, klimat- och yteffektiva transporter lättare nås. Det finns mycket som kan göras för att göra cykling säkrare, t.ex. sänka hastighetsgränser på tätortsgator samt förbättra underhållet av cykelbanorna. Motionären lyfter fram att målet om en minskning av allvarligt skadade i trafiken skulle kunna ersättas med ett mål om minskat antal sjukskrivningsdagar och minskat antal besök på sjukvårdsinrättningar. Om hela skadebilden skulle förändras och om fler skulle uppleva att de kan cykla tryggt skulle stora hälsovinster kunna uppnås. Därför yrkar motionären att regeringen bör ta fram ett förslag till nytt trafiksäkerhetsmål som fokuserar på de sammantagna effekterna för en bättre hälsa. I motion 2015/16:2822 framför och (båda KD) att vägarnas utformning påverkar trafiksäkerheten för motorcyklister. Vägräcken, mitträcken och avkörningsramper kan vara direkt farliga för motorcyklister. Även vägbeläggningen kan orsaka trafikolyckor med dödlig utgång. Det finns asfalt som under vissa förhållanden blir mycket hal och slirig. Motionärerna anför att myndigheter borde beakta alla fordonstyper vid utformningen av vägar och att de i detta borde samråda med exempelvis Motorcyklister (). Därför yrkas i motionen att och Transportstyrelsen i sitt arbete för trafiksäkerheten bör verka för att alla fordon, inklusive tvåhjuliga, ska beaktas vid utformningen av trafiksäkerheten på de svenska vägarna. m.fl. (M, C, FP, KD) framför i kommittémotion 2015/16:3059 att det kvarstår en del arbete inom trafiksäkerhet. Antalet skadade cyklister ökar t.ex. Motionärerna yrkar därför att frågan om trafiksäkerhet bör prioriteras och att berörda myndigheter bör ges tydliga uppdrag att arbeta strategiskt med förbättrad trafiksäkerhet (yrkande 30). Vidare yrkas att regeringen bör ge i uppdrag att återkomma med en strategi för att i framtida trafiksäkerhetsarbete säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikslag, däribland motorcyklar (yrkande 31). Till det övergripande målet för transportpolitiken finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill i likhet framhålla att denna målsättning är grundläggande för arbetet med trafiksäkerhet och att utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag, som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Liksom tidigare vill utskottet också framhålla vikten av barns trafiksäkerhet och att barnperspektivet är en fråga av största vikt och som alltid bör ha hög prioritet i frågor om utveckling av trafiksäkerheten. Den preliminära statistiken visar att antalet döda i vägtrafiken uppgick till 260 personer, vilket innebär att en minskning jämfört med när 275 personer omkom. Det kan noteras att statistiken innebär att antalet dödsfall är nere i det antal som noterades 2013. fastställde 2009 det nuvarande etappmålet om högst 220 trafikdödade . har påbörjat en utvärdering av etappmålen om antalet dödade och allvarligt skadade till 2020. Detta arbete bedrivs i nära samverkan med de berörda aktörerna och kommer att redovisas till regeringen senast . De analyser som görs ska ge svar på om det kan anses vara möjligt att uppnå EU-målet om en halvering av utfall, dvs. högst 133 omkomna 2020. Vidare görs en utblick mot 2030 och 2050 när det gäller trafiksäkerhetens utveckling samt tänkbara etappmål och indikatorer i ett hela-resan-perspektiv. Översynen ska även beskriva hur nollvisionen kan bli en integrerad del i utvecklingen av ett hållbart vägtransportsystem . Från sida konstaterar man redan nu att en av de stora framtidsutmaningarna blir att motverka dödliga och invalidiserande skador bland oskyddade trafikanter. Till denna grupp räknas bl.a. mc-förare. Utskottet vill framhålla vikten av ett ökat fokus på olika grupper av oskyddade trafikanter i utvecklingen av det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet och noterar därför med tillfredsställelse att detta kommer att tillhöra de prioriterade frågorna framöver. En viktig del i arbetet med att kontinuerligt utveckla trafiksäkerheten är att bjuder in beslutsfattare, företag och organisationer till en resultatkonferens om trafiksäkerhet. Vid dessa resultatkonferenser presenteras den senaste kunskapen och informationen om trafiksäkerhetsläget i . Vid den resultatkonferens som hölls togs bl.a. upp frågor om huruvida arbetet mot målen 2020 bedrivs i rätt takt, en ny strategi för säker cykling, exempel på trafiksäkerhetsrevision samt pågående forskning och utveckling för ökad fordons- och trafiksäkerhet. Vid den senaste resultatkonferensen som hölls , låg huvudfokus vid analys av trafiksäkerhetsutvecklingen genom presentation och dialog. Vid konferensen belystes också trafiksäkerheten som en integrerad del av samhällsutvecklingen; vidare redogjordes för vad som händer med arbetet med nollvisionen internationellt. Nästa resultatkonferens kommer att hållas innevarande år och kommer bl.a. att fokusera på analys av trafiksäkerhetsarbete utifrån tillgänglig statistik. Vidare kommer bl.a. och Transportstyrelsens etappmålsöversyn att beröras. Den dåvarande regeringen presenterade propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). I propositionen angavs utgångspunkterna för den fortsatta utvecklingen av politiken på transportområdet och att mål om trafiksäkerhet ska beaktas i utvecklingen av transportsystemet –2025. I propositionen uttalades vidare att när det gäller ökad säkerhet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till nollvisionen, dvs. att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. I propositionen angavs vidare att det krävs fortsatta insatser på bred front för att öka trafiksäkerheten på vägarna. ligger med sina nuvarande åtgärder enligt inte i linje med den nödvändiga utvecklingen för att nå EU:s mål om en halvering av antalet omkomna . utveckling med nuvarande och beslutade åtgärder skulle kunna innebära att man hamnar mellan 133 och 220 omkomna i trafiken . Utskottet noterar att regeringen budgetproposition särskilt framhållit vikten av ett intensifierat arbete för säkerhet och trygghet på vägarna och understrukit betydelsen av att arbetet fokuserar på ökad trafiksäkerhet för utsatta trafikantgrupper såsom cyklister och gångtrafikanter samt barn och äldre (prop. 2015/16:1). Regeringen hänvisar också till att arbetet med nästkommande planperiod för transportinfrastrukturen 2018–2029 inletts och att trafiksäkerhetsfrågorna kommer att få en grundlig belysning inom ramen för detta arbete. Regeringen har lanserat en nystart av arbetet med nollvisionen. Arbetet inleddes med en konferens där aktörerna på området – såväl offentliga som privata – inbjöds att diskutera vilka åtgärder som är nödvändiga för att kunna uppnå detta mål. De inblandade aktörerna har till på sig att lämna in förslag på sådana åtgärder. Arbetet kommer därefter att följas upp vid . Målsättningen är enligt regeringen att arbetet ska beredas internt inom och att åtgärderna därefter ska kunna lanseras innevarande år. Utskottet välkomnar detta initiativ. Utskottet vill betona vikten av att det finns goda förutsättningar för olika aktörer att gemensamt arbeta för att öka trafiksäkerheten på vägarna i den anda som nollvisionen anger. När det gäller statliga medel till intresseorganisationer som kan bidra till att gemensamt öka engagemanget för och förbättra attityderna till ökad trafiksäkerhet har utskottet uppmärksammat att delar ut projektbidrag till ideella organisationer för projekt som syftar till att de transportpolitiska målen om tillgänglighet, säkerhet, miljö och hälsa nås. Variationen bland organisationerna är stor, från välkända till mindre och relativt nystartade föreningar. Projekten kan genomföras på lokal, regional eller nationell nivå. Bidragen lämnas ut genom en ansökningsprocess där organisationerna lämnar in ansökningar. Möjligheten att ansöka om projektbidrag är öppen året om, ansökningarna bereds kontinuerligt och bedömningen görs utifrån respektive projekts effekt på de transportpolitiska målen. delades mer än ut, bl.a. till ett flertal projekt i NTF:s regi.