bet · H401CU1 · 2016-11-24 00:00:00 — I den remitterade förordningen fanns en särskild bestämmelse för bostadsbyggnader som är avsedda för studenter vid universitet eller högskola som angav ett riktvärde på ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Den aktuella bestämmelsen i förordningen har följande lydelse: 3 § Buller från spårtrafik och vägar bör inte överskrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad, och ekvivalent ljudnivå samt maximal ljudnivå vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till byggnaden. För en bostad om högst gäller i stället för vad som anges i första stycket 1 att bullret inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. behandlade utskottet motioner om riktvärden för trafikbuller. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringen var avsedd att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2014/15:CU10): Regeringens förordning avviker från det förslag som remitterades av den tidigare regeringen i framför allt två avseenden. Det gäller dels det riktvärde som generellt ska gälla för bullernivån vid en bostadsbyggnads fasad, dels det särskilda riktvärde som ska gälla för en bostad om högst . I det första fallet har regeringen sänkt den godtagbara ljudnivån vid byggnadens fasad med i förhållande till det remitterade förslaget. Även när det gäller de särskilda bestämmelserna som är avsedda för små lägenheter har den godtagbara ljudnivån sänkts med . I detta fall har regeringen även valt att låta bestämmelserna gälla för alla bostäder om högst i stället för bostadsbyggnader avsedda för studenter enligt det remitterade förslaget. Utskottet anser att det som framkommit under remissbehandlingen av ärendet inte ger tillräckliga skäl att ändra de aktuella riktvärdena på det sätt som regeringen beslutat i förordningen. De synpunkter som framförts av flera tunga remissinstanser talar för att de riktvärden som finns i det remitterade förslaget i huvudsak bör komma till uttryck i förordningen. Kritiken mot det remitterade förslaget utgår framför allt från farhågor för hälsoeffekterna av buller. Det är därför viktigt att understryka att riktvärdena endast gäller ljudnivåer utomhus och att befintliga regler med högt ställda krav på en bra ljudmiljö inomhus givetvis ska ligga fast. Utskottet anser således att huvudregeln bör vara att buller från spårtrafik och vägar inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad. Det överensstämmer med vad som föreslagits i det remitterade förslaget till förordning. När det sedan gäller den särskilda bestämmelsen om en högre bullernivå som i det remitterade förslaget avsåg bostadsbyggnad som är avsedd för studenter har det vid remissbehandlingen framförts vissa synpunkter på lämpligheten att i förordningen använda denna avgränsning av byggnadstyp. Några remissinstanser har framhållit att byggnadens framtida användning inte kan garanteras genom en planbestämmelse eller ett bygglov. Utskottet gör emellertid bedömningen att den rådande bristen på studentbostäder gör det mindre troligt att bostadsbyggnader avsedda för studenter i någon nämnvärd omfattning kommer att användas för andra ändamål . Inte heller i den situationen att en viss omvandling av studentbostäder till andra boendeformer verkligen kommer till stånd anser utskottet att detta kan leda till sådana problem att den förordade särregleringen för studentbostäder bör undvikas. Enligt utskottets bedömning bör alltså en särregel med en högre ljudnivå för bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet eller högskola kunna användas i förordningen. Regeringen bör emellertid noga följa tillämpningen av förordningen och vid behov ta nödvändiga initiativ. Det kan exempelvis finnas behov att överväga om den förordade bestämmelsen även bör föranleda en komplettering av de bestämmelser om en samordnad prövning av buller enligt och som beslutade och som trädde i kraft (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). En ändrad användning av en bostadsbyggnad som ursprungligen var avsedd för studenter vid universitet eller högskola bör inte föranleda ändrade krav i fråga om ljudnivån vid byggnadens fasad. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att genom ett tillkännagivande ställer sig bakom en uppmaning till regeringen att besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader som är avsedd att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anser att ändringen bör ha följande innebörd. Huvudregeln om ett riktvärde för buller från spårtrafik och vägar ska ändras från till ekvivalenta ljudnivån vid en bostadsbyggnads fasad. Den särskilda regel som avser en bostad om högst kan då utgå. Det ska däremot införas en särskild regel för en bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet och högskola enligt vad utskottet anfört. För en sådan bostadsbyggnad ska riktvärdet anges till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Regeringen bör noga följa tillämpningen av den nya förordningen och överväga eventuella behov av en ytterligare komplettering av regleringen av omgivningsbuller som möjliggör ett byggande utifrån de riktvärden som anges i förordningen. De av utskottet förordade ändringarna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader kommer generellt sett att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Den föreslagna särregeln för studentbostäder kommer att möjliggöra byggande i attraktiva lägen där nu gällande bestämmelser lägger hinder i vägen. Regeringen uppdrog åt att följa upp och beskriva effekterna av bestämmelserna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader och analysera vilka effekter mer tillåtande riktvärden skulle kunna få. För att ge ett bra underlag för denna redovisning har länsstyrelserna fått i uppdrag att särskilt analysera och redovisa kommunernas tillämpning av de nya bestämmelserna om omgivningsbuller i och förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader och redovisa detta till . Regeringen har tidigarelagt redovisning av uppdraget så att myndigheten innan årsskiftet 2016/17 ska redovisa vilka konsekvenser en förordningsändring i enlighet med det förslag som remitterades skulle få, såväl konsekvenser för bostadsbyggandet som andra konsekvenser. Regeringen har redovisat att den utifrån uppföljning avser att vidta åtgärder med hänsyn till tillkännagivande. tillkännagivande innebar att regeringen borde besluta om vissa ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna syftade till att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar och utskottet ansåg att ändringarna generellt sett skulle komma att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Det har gått tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet anser att det är mycket anmärkningsvärt att regeringen ännu inte har ändrat förordningen på det sätt som framgår av tillkännagivande. Regeringens saktfärdighet har inneburit att byggbar mark inte kunnat tas i anspråk för bostadsbyggande och att byggprojekt har försenats eller fått en annan utformning är byggherrens förstahandsval. Detta är naturligtvis mycket olyckligt med hänsyn till den akuta brist på bostäder som råder. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen omgående bör besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt tillkännagivande . Vad utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt reservanternas förslag i bilaga 6. 2016/17:2229 av och (båda SD) och avslår proposition 2016/17:1 utgiftsområde 18 punkt 3 och motionerna 2016/17:3145 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3462 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:3466 av m.fl. (C) och 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 2. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden har i sin partimotion om budgeten (mot. 2016/17:2102) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden. För utgiftsområde 18 innebär vårt förslag en betydligt snävare ram än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar. Vi kan emellertid konstatera att det inte finns något hinder att , under det andra steget i beslutsprocessen, ställa oss bakom vårt förslag om anslagen inom utgiftsområde 18 som läggs fram i motion 2016/17:2229. Såväl som övriga oppositionspartiers förslag om de aktuella anslagen håller sig väl inom den beslutade utgiftsramen. Inom utgiftsområde 18 föreslår satsningar som bl.a. syftar till fler bostäder och trygga boenden och boendemiljöer. I synnerhet krävs det insatser för att lösa den tilltagande bostadsbristen, till stor del orsakad av en okontrollerad invandring. bostadspolitiska vision är att ett hem är grunden för ett tryggt och därmed välmående samhälle, vilket saknas i den rådande bostadsbristen. Det ska finnas ett boende för alla oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt och att unga ges goda förutsättningar att både bo och studera. En anpassad och trygg boendeform ska ges våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. vision är ett fungerande samhälle där alla människor bor trivsamt på den plats de önskar och det är lätt att flytta och hitta ny bostad. Våra förslag till anslag på området utgår från den visionen. Det är angeläget att staten på olika sätt tar ökat ansvar för ett tillräckligt bostadsbyggande och upprustningen av bostadsområden. anser dock att byggsubventioner inte är den rätta vägen. Subventionerna är kostsamma och deras effekter kan ifrågasättas. Vi ser en risk i att subventionerna snararare kan hämma byggandet och att de leder till att det byggs bostäder som inte motsvarar de faktiska behoven. Vi anser därför att inte bör anvisa medel för subventioner till renoveringar eller till nybyggnation. bör heller inte anvisa medel för stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande då vi anser att kommunbonusen har en felaktig utgångspunkt. Enligt vår mening bör utgångspunkten i stället vara att byggandet motsvaras av ett tillväxtbehov. På många platser i är otryggheten extra stor. Framför allt de s.k. miljonprogramsområdena är utformade på ett sätt som gör det svårt för polisen att närvara och upprätthålla lag och ordning utan att utsättas för risk. gör därför en satsning på ökad trygghet i förorterna och föreslår ett antal trygghetsskapande åtgärder i utsatta områden. För att kommunerna ska kunna arbeta med att förändra områdesplaneringen föreslår vi att ska ligga kvar på anslaget 1:7 och användas till ett bidrag till berörda kommuner. Vidare vill se en utökad och samordnad regional planering för att möta de behov som finns och för att bistå kommunerna med kompetens som de behöver för bostadsplanering. Vi anser att detta är något som framför allt skulle hjälpa mindre kommuner. föreslår därför att det inrättas ett anslag på för detta ändamål. För att möta behoven för den åldrande befolkningen föreslår vi att det inrättas ett anslag på för tillgänglighetsanpassning av bostäder. Vi vill också underlätta och öka byggandet av studentbostäder och äldrebostäder. Vi avsätter därför utöver regeringens förslag 100 respektive som ska finansieras via anslaget 1:9. Vi förslår också att anslaget till Lantmäteriet höjs med för att uppdaterade kartor ska kunna tillhandahållas kostnadsfritt. Den nuvarande ordningen som innebär att Lantmäteriet tvingas ta betalt även för den digitala kartinformationen leder till betydande förluster i samhällsekonomin. Det visade sig exempelvis vid den stora branden i när räddningstjänsten använde sig av föråldrade kartor. Vad gäller den konsumentpolitiska delen ser vi positivt på arbetet för att uppnå bättre fungerande konsumentmarknader och ett mer ändamålsenligt konsumentskydd. Vi välkomnar att mer fokus sätts på hållbarhet och miljö, för att på så sätt uppnå positiva miljömässiga fördelar som vi ser det som angeläget att god ekonomisk hushållning eftersträvas. Grunden för den fria marknaden är att konsumenter kan göra fria och medvetna val utifrån den information som konsumenten får. Detta bygger på att konsumenten är medveten och har förutsättningar att agera självständigt. Sammanfattningsvis innebär det som anförts ovan att vi föreslår att bifaller motion 2016/17:2229 (SD) om utgiftsområde 18 och avslår samtliga övriga motionsförslag som behandlas i denna del i betänkandet. Förslaget i budgetpropositionen om anslagen (punkt 3) bör bifallas i de delar det överensstämmer med motionsförslaget och i övrigt avslås. Vidare föreslår vi att antar förslagen i budgetpropositionen (punkterna 1, 2 och 4) om bemyndiganden för regeringen som inte står i strid med vårt förslag. Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 18 finns sammanställt i bilaga 6. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 2. anser att bostaden är en social rättighet och att den bör vara en grundläggande del av den generella välfärden. Vi menar att alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en miljö där man kan känna sig trygg. Så är det inte i bostadsbristens . Att bostaden blivit en vara på en havererad marknad är ett stort misslyckande som behöver rättas till. Det bostadspolitiska mål som gäller , och som ska vara vägledande för regeringens politik på området, antogs under den tidigare borgerliga regeringen . Det är ett mål som bygger på en övertro på marknaden, utförsäljningar och politisk passivitet. Den borgerligt förda politiken har lett till stora och allvarliga problem på bostadsmarknaden, där bostadsbristen måste sägas vara det mest akuta. menar att dessa utmaningar måste mötas med politiskt ansvarstagande i form av en bostadspolitik med höga ambitioner. Bostadspolitiken ska vara en grundläggande del av den generella välfärds-politiken, och vi menar att det därför behövs en tydlig omläggning av politikens inriktning. Frågan om att bygga bort bostadsbristen, med fokus på hyresrätter, bör prioriteras. För detta krävs statliga insatser i form av ekonomiskt stöd för ökat byggande. Ett första steg i en sådan omläggning har tagits med de nya statliga stöden för att stimulera bostadsbyggande, renoveringar och energieffektiviseringar. Dessa åtgärder är emellertid inte tillräckliga, och arbetet med att förändra bostadspolitikens inriktning måste fortsätta i en rad frågor. kommer att vara fortsatt drivande i dessa frågor i budgetsamarbetet med regeringen. Den nya inriktningen måste givetvis även avspegla sig i ett annat bostadspolitiskt mål än det mål som varit vägledande för den borgerliga bostadspolitiken. Det behövs ett nytt mål som ger uttryck för ett samhällsansvar och tydliga sociala ambitioner. föreslår därför att det införs ett bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Bo-ende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 1. godkände det bostadspolitiska mål som ska vara vägledande för regeringens arbete. Målet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Det övergripande målet har sedan konkretiserats i flera delmål som bl.a. ger uttryck för behovet av goda förutsättningar för den fysiska planeringen och samhällsbyggandet, långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven, en väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn, långsiktigt hållbara byggnadsverk samt effektiva och rättssäkra regelverk. Målen tar fasta på den enskilda konsumentens valfrihet och återspeglar en ambition att fortsätta reformarbetet inom politikområdet mot mindre detaljregleringar och sänkta trösklar. Det är vidare centralt att skapa goda förutsättningar för byggande, förvaltning och ägande av bostäder samt att underlätta för bostadsmarknaderna att fungera på ett sätt som inkluderar alla människor. Med den prioriteringen skapas också möjligheten till valfrihet och mångfald. Målsättningen anger även att bostadsbeståndet ska hålla hög kvalitet och att boende och förvaltning av bostäder ska bidra till en hållbar utveckling. har under de fyra senaste riksmötena tagit ställning till och avstyrkt motioner med förslag om ett bostadspolitiskt mål med en lydelse motsvarande den som föreslås i partimotion (bet. 2012/13:CU1, 2013/14:CU1, 2014/15:CU1 och 2015/16:CU1). Vi anser att det saknas skäl att omformulera det bostadspolitiska målet. Mot bakgrund av de stora utmaningar som finns inom bostadspolitiken är målet högst aktuellt och vi anser därför att det bör kvarstå i sin nuvarande form. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 1. Under alliansregeringen var målet för konsumentpolitiken att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Målet utgick från konsumentens kapacitet att göra egna val men också från behovet av ett regelverk som underlättar för konsumenterna att göra medvetna och informerade val. En viktig utgångspunkt var att konsumenter måste kunna tillgodogöra sig tillförlitlig information om produkters pris och egenskaper, om produktionsmetoder, säkerhetsaspekter och vilken påverkan konsumtionen har på människor, miljö och klimat. Genom att kunna vara påläst har en konsument möjlighet att själv lösa frågeställningar som uppstår i samband med sin konsumtion. Målet betonade den enskilda konsumentens möjlighet till inflytande och bestämmanderätt. Detta mål ersattes av ett konsumentpolitiskt mål som handlar om väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I den nya målformuleringen har alla hänvisningar till den enskilda konsumenten och dennes konsumentmakt tagits bort. Vi ser med oro på att regeringen är på väg att återgå till en konsumentpolitik som är mer inriktad på att styra konsumenterna än på konsumentmakt. Det nya målet är ett uttryck för en sådan konsumentpolitik. Vi anser att konsumentpolitikens roll ska vara att stärka konsumenternas ställning på marknaden och bidra till att öka konsumenternas egenmakt genom att möjliggöra aktiva val. Enligt vår mening bör det tidigare konsumentpolitiska målet återinföras. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motion 2016/17:3147 yrkande 1 och delvis bifall till motion 2016/17:3471 yrkande 1. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 1. konsumentpolitik utgår mycket från den lilla människans perspektiv. Vi värnar om att skapa ett välfungerande samhälle där lagar och regler ska vara logiska och så enkla som möjligt att förstå. Det är viktigt att man som konsument kan känna trygghet och har möjlighet att få den information man behöver för att fatta bra och korrekta beslut. som det är viktigt att näringslivet har bra villkor och att det finns en välfungerande konkurrens måste det finnas regler som stoppar oseriösa företag på ett effektivt sätt. Konsumenten ska ha möjlighet att göra aktiva val. Regler som hindrar konsumenten från att göra aktiva val bör om det är möjligt helt tas bort. Vi anser att varken det nya konsumentpolitiska målet eller de förslag på målformuleringar som föreslås i motionerna i tillräcklig utsträckning når upp till de målsättningar som vi har på konsumentpolitikens område. Enligt vår mening bör regeringen återkomma till med förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som kan få ett brett stöd i . Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär delvis bifall till motion 2016/17:3471 yrkande 1 och avslag på motion 2016/17:3147 yrkande 1. Stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 20, 2016/17:2386 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2009 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 19. Vi anser att bebyggelsen i så hög utsträckning som möjligt ska vara anpassad på ett sådant sätt att personer med olika funktionsnedsättningar kan leva ett normalt liv. När det gäller nybyggnation är det självklart att alla former av hinder för tillgängligheten ska undvikas redan från början. I den äldre bebyggelsen finns det emellertid ett stort behov av åtgärder som successivt kan för-bättra tillgängligheten. Det gäller både enkelt avhjälpta hinder, exempelvis onödiga trappsteg, som kan åtgärdas direkt och andra former av hinder som är mer lämpliga att åtgärda i samband med ombyggnader och annan upprustning. Ett statligt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning i den befintliga be-byggelsen skulle sannolikt kunna påskynda utvecklingen mot ett tillgängligt samhälle. Vi anser att regeringen bör låta utreda hur ett sådant generellt stimu-lansbidrag för tillgänglighetsanpassning kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder, punkt 4 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2016/17:2009 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2386 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 20. Dagens byggregler för hur invändiga mått i bostäder ska uppnås fördyrar byggprojekt och motsvarar inte vad bostadskonsumenter efterfrågar.