bet · H301UbU13 · 2016-03-04 00:00:00 — Lärlingssystem som exempelvis i kan enligt utskottet vara en inspiration för och skulle kunna hjälpa unga att träda in i yrkeslivet som företagen får skräddarsydd kompetens. Lärlingsplatserna bör i så fall likna en anställning, med en riktig lärlingslön och förväntas övergå i anställning, där det offentliga inledningsvis tar en större del av lönekostnaden. Företagen bör då vara fullt involverade och ansvariga för att utforma den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen och garantera dess kvalitet. Företagen skulle även kunna få välja vilka lärlingar de vill ta emot, liksom vid vanliga anställningsintervjuer. Enligt utskottet skulle utbildningarna då kunna få kvalitet och status. Med det anförda anser utskottet att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:2765 (M, C, FP och KD) och motion 2015/16:2399 (C) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om möjligheten att inrätta branschskolor. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). Enligt kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 21 bör möjligheten att inrätta branschskolor ses över. Genom att inrätta branschskolor skulle det kunna byggas upp ett kluster av företag och kompetens runt branschskolan. Branschskolorna skulle vara ett kunskapscenter för forskning och kompetensutveckling och de skulle bistå med den senaste tekniken och de senaste metoderna samt utformas i nära samverkan med branschen. noterade att de branschorganisationer som är engagerade inom gymnasial yrkesutbildning i har varit tveksamt inställda till den gymnasiala lärlingsutbildningen (SOU 2015:97 s. 208). hade tät kontakt med ett flertal branschorganisationer och förde diskussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen skulle kunna utvecklas. Utredningen bedömde att det finns ett stort intresse för att ta ett större ansvar för att vidareutveckla den gymnasiala yrkesutbildningen i syfte att höja kvaliteten och attraktiviteten på utbildningen (SOU 2015:97 s. 209). Utredningen konstaterade dock att det inte finns något större intresse av att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Branschorganisationer inom olika yrkesområden efterfrågar i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa smala yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde fram till utredningens förslag om försöksverksamhet med branschskolor. Branschskolor föreslogs kunna användas för undervisning inom ramen för en lärlingsutbildning, men även som del av en i huvudsak skolförlagd utbildning. I budgeten finns avsatta för förberedelsearbete för att en försöksverksamhet med branschskolor ska kunna starta (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utskottet välkomnar förslag om försöksverksamhet med branschskolor för små yrkesområden inom branscher som har svårt att klara sin kompetensförsörjning och ser positivt på förberedelsearbetet för att försöksverksamheten med branschskolor ska kunna starta . Motion 2015/16:2399 (C) yrkande 21 om branschskolor får enligt utskottet anses vara huvudsakligen tillgodosedd och motionen avstyrks. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. nya inriktningar på de nationella programmen. Enligt motion 2015/16:607 av och (båda M) yrkande 1 bör gymnasieskolans kurser i samhällskunskap stärkas när det gäller familjejuridik, privatekonomi och konsumentkunskap. Alla behöver hantera vardagsekonomi och agera i egenskap av konsumenter, och nästan alla berörs av reglerna kring familjejuridik. De vanligaste orsakerna till att människor hamnar hos Kronofogden är oförutsedda händelser som skilsmässa, sjukdom och arbetslöshet. Med större kunskaper exempelvis om vad som händer när man skiljer sig eller separerar från en sambo, kan man fatta klokare ekonomiska beslut. I motion 2015/16:924 av (C) yrkande 3 föreslås att e-sport tillåts som inriktning på gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier. finns flera e-sportgymnasier som utökad kurs, eftersom det inte är tillåtet att starta e-sportgymnasier på samma villkor som andra gymnasier. E-sporten har minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar som får startas. E-sportgymnasier ger möjlighet att ytterligare fokusera på ledarskap, uppförande på nätet samt vikten av kost och motion för att prestera på högsta nivå. Enligt kommittémotion 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 21 bör jägarexamen införas på skolschemat. Kunskaperna om vilt och viltkött måste öka. Att införa jägarexamen på skolschemat för att öka kunskapen redan från unga år, skulle vara ett steg i rätt riktning. Bakgrund och gällande rätt Av 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av • i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser • kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (jämför 4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner. föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Av bilaga 1 till gymnasieförordningen framgår de 18 nationella programmen och de nationella inriktningarna. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds ett allsidigt urval av nationella program och inriktningar. har i uppdrag att bl.a. analysera om det finns anledning att göra justeringar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasieskolan, och i så fall föreslå sådana justeringar (dir. 2015:31). Utskottet kan konstatera att eller regeringen beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. Utskottet vill i sammanhanget nämna att ska analysera om det finns anledning att göra justeringar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasieskolan och i så fall föreslå sådana justeringar (dir. 2015:31). ska redovisa sitt uppdrag . Därmed avstyrks motionerna 2015/16:607 (M) yrkande 1, 2015/16:924 (C) yrkande 3 och 2015/16:2073 (SD) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktlinjer för gymnasial spetsutbildning och om att ta fram en handlingsplan för fler hantverkare och hantverksutbildning. Enligt motion 2015/16:2221 av (MP) bör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för meritpoäng så att elever som väljer spetsutbildningar inte missgynnas. Elever på spetsutbildningarna kan inte använda sitt individuella val till att söka kurser som ger extra meritpoäng då de är låsta för fördjupningskurserna som inte ger några extra meritpoäng. Det borde vara en självklarhet att spetskurser och specialiseringskurser som används till programmets fördjupning borde ge extra meritpoäng. Elever lär sig tidigt att välja taktiskt och därmed väljer, enligt motionären, de mest målmedvetna eleverna bort spetsutbildningarna, vilket ju är tvärtemot vad syftet var från början. Handlingsplan för fler hantverkare och hantverksutbildningar I motion 2015/16:479 av m.fl. (M) begärs en handlingsplan för hur man kan säkra att det utbildas fler hantverkare och hur man får fram fler hantverksutbildningar. Medelåldern bland de yrkesverksamma hantverkarna är hög och pensionsavgångarna kommer att medföra stora behov av nyutbildad arbetskraft. Detta riskerar att medföra att hantverksyrkena dör ut, liksom statusen inom hantverkskunnandet. Det är angeläget och viktigt att vi som land arbetar för att förbättra förutsättningarna för hantverket och hantverksföretagandet och dess bevarande. Bakgrund och gällande rätt Enligt förordningen (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning kan elever bredda och fördjupa sina kunskaper i matematik eller naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga eller humanistiska ämnen. Förordningen gör det möjligt för en elev att läsa kurser vid ett universitet eller en högskola vid sidan av en viss del av sina gymnasiestudier (1 §). I en elevs examensbevis eller studiebevis ska det antecknas att eleven gått en utbildning inom ramen för försöksverksamheten med spetsutbildning (8 §). Till beviset ska det fogas en beskrivning av spetsutbildningens innehåll. Förordningen gäller för utbildning som påbörjas –. De huvudmän som deltar i försöksverksamheten är skyldiga att medverka i uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten (§ 11). ska –2023 lämna en redovisning av omfattningen av försöksverksamheten och en utvärdering av den till . ska lämna en fördjupad redovisning av försöksverksamheten till och vid utvärderingen och den fördjupade redovisningen samråda med . Enligt inväntas fördjupade redovisning. Några åtgärder planeras inte. Handlingsplan för fler hantverkare och hantverksutbildningar I en interpellationsdebatt om hantverkskunnandets status och bevarande har statsrådet anfört bl.a. följande (ip. 2015/16:68, prot. 2015/16:18). Inom utbildningssystemet finns många möjligheter att utbilda sig till hantverksyrken med olika inriktningar. De finns inom gymnasieskolan och , inom utbildningsformen konst- och kulturutbildningar och även inom vissa högskoleutbildningar. Dessa utbildningar erbjuds också inom folkbildningen och av enskilda utbildningsanordnare. Jag anser att det är viktigt att yrkesutbildningar är ett attraktivt val för framför allt unga människor. Det är bekymmersamt att intresset för yrkesutbildningar har varit vikande under en följd av år trots att det finns god tillgång till sådana. Regeringen har därför i budgetpropositionen avsatt – och mer ska avsättas framöver – för att på olika sätt stärka yrkesprogrammens kvalitet. Regeringen har även beslutat om direktiv till två utredningar som båda, ur olika perspektiv, har i uppdrag att främja matchningen mellan ungdomars val av gymnasial yrkesutbildning och efterfrågan på arbetsmarknaden. Detta ska den så kallade jobba med. har i uppdrag att analysera och lämna förslag som har koppling till yrkesprogrammens attraktionskraft. Det är ett viktigt uppdrag för utredningen att lämna förslag på hur yrkeselevers rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet kan stärkas. Samhällets behov av och efterfrågan på olika yrkeskunskaper och yrkesfärdigheter förändras . För att motverka att hantverksyrken försvinner kan utbildningar som medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde ingå i . De särskilda bestämmelserna om stöd för konst- och kulturutbildningar riktar sig också bland annat till utbildningar med ett innehåll som syftar till att bevara eller utveckla kulturarvet. Dessutom finns det ett stort utbud av utbildningar med hantverksinriktning som bedrivs under friare former inom folkbildningen. Jag anser därför att utbildningssystemet erbjuder bra förutsättningar för att den som vill ska kunna lära sig ett hantverksyrke. Men det förutsätter också att det finns intresse för att utnyttja de möjligheter som finns. Vad gäller gesällbrev utfärdas det mellan 800 och 1 000 sådana . Utfärdandet av gesällbrev sker på initiativ av bransch- och yrkesorganisationer. De avgör själva hur, i vilken form och i vilken omfattning sådana yrkesbevis ska utfärdas. Den enskilde väljer själv att ansöka om gesällbrev. Den betydelse ett sådant bevis har i yrket eller i samhället är helt beroende av vad dessa organisationer och yrkesutövarna ger det för betydelse. Jag anser att de här bevisen kan vara ett bra komplement till examina, betyg och intyg som utfärdas inom utbildningssystemet. Det är värdefullt för de berörda yrkena och deras utövare att det kan utfärdas gesällbrev, men omfattningen av detta ska inte regleras av staten. Utskottet konstaterar att den riksrekryterande gymnasiala spetsutbildningen är en försöksverksamhet och att ska lämna en fördjupad redovisning om den . Utskottet utgår från att redovisningen kommer beröra frågan om eventuella meritpoäng för utbildningen om det anses behövligt. Någon åtgärd från behövs inte med anledning av motion 2015/16:2221 (MP) varför den avstyrks. Handlingsplan för fler hantverkare och hantverksutbildningar Utskottet delar inte bedömningen i motion 2015/16:479 (M) att en handlingsplan för fler hantverkare och hantverksutbildningar bör tas fram. Utskottet hänvisar till statsrådet redogörelse för hantverkskunnandets status och bevarande m.m. i en interpellationsdebatt och avstyrker motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner om gymnasieskolan (S, M, SD, FP, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (L) och 4 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /15 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU10). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2015/16:133 (M) yrkandena 1–4, 2015/16:162 (SD), 2015/16:270 (M), 2015/16:505 (S), 2015/16:526 (FP), 2015/16:598 (S), 2015/16:645, (S), 2015/16:697 (M), 2015/16:969 (M), 2015/16:1238 (M), 2015/16:1239 (M), 2015/16:1249 (M), 2015/16:1408 (S), 2015/16:1415 (S), 2015/16:1419 (M) yrkande 4, 2015/16:1610 (M) yrkande 1, 2015/16:2051 (SD), 2015/16:2167 (S) yrkande 2, 2015/16:3207 (KD) yrkande 29. Utvärdering av den kursbaserade gymnasieskolan, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2733 av m.fl. (M). Dagens kursgymnasium har funnits . Kursgymnasiet innebär att eleverna läser kurser och får ett slutbetyg efter varje avslutad kurs. Efter en sådan finns det skäl att utvärdera det kursbaserade gymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. Regeringen bör se till att kommande förslag får en snabb beredning. En effektivisering av yrkesutbildningen, punkt 3 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 20. För att leva upp till arbetsmarknadens krav på kompetent arbetskraft och ge eleverna den utbildning de har rätt till måste vissa yrkesprogram, såsom el- och byggprogrammet, bli mer effektiva och arbeta närmare framtida arbetsgivare. I stället på gymnasiet och sedan två års praktik, vilket krävs för ett yrkesbevis, behövs en utbildning . är förlagda på skolan med inslag av praktik, och år tre och fyra är praktik. År tre är arbetsplatsförlagt lärande och år fyra spenderas helt på arbetsplatsen. Efter det fjärde året är ett yrkesbevis möjligt. Regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att komprimera och effektivisera yrkesutbildningar på gymnasiet så att yrkescertifikat kan nås i stället . Gymnasial yrkesutbildning m.m., punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:876 av och (båda S), 2015/16:1361 av (C), 2015/16:2211 av och (båda S) yrkande 3, 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 10 och 2015/16:2417 av m.fl. (S). Gymnasiets yrkesprogram är lika viktiga som de högskoleförberedande programmen. Dagens samhällsförändringar med en allt rörligare och global arbetsmarknad ställer höga krav på att både utbildningsväsendet och yrkeslivet anpassar sig. Allt fler utbildningar kommer att ges på distans med hjälp av ny teknik, och ett barn som börjar kommer att vara en del av arbetslivet ända . Som i allt kvalitetsarbete krävs det att man arbetar systematiskt med dessa frågor och att det förs en kontinuerlig dialog mellan skola och arbetsliv om de anpassningar som krävs. Öppna dörrar för fortsatta studier är kännetecknande för gymnasieskolan även om det kräver att eleven gör aktiva val för att få grundläggande behörighet till högskolan. En yrkesutbildning är inget för skoltrötta. Tvärtom ställer det höga krav på eleverna att gå en del av utbildningen i skolan och en del ute på arbetsplatser. Arbetsgivare inom teknisk sektor framhåller ofta att de behöver ingenjörer med olika utbildningsnivå, alltifrån lärlingar till akademiskt skolade civilingenjörer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Gymnasial yrkesutbildning m.m., punkt 4 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 10 och 2015/16:876 av och (båda S), 2015/16:1361 av (C), 2015/16:2211 av och (båda S) yrkande 3, 2015/16:2417 av m.fl. (S) och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4. Det finns tolv nationella yrkesprogram på gymnasiet, och många kommuner känner sig tvingade att erbjuda samtliga program. Yrkesprogram är generellt dyra att driva, något som leder till att många kommuner runt om i betalar för halvdåliga utbildningar med halvfulla klasser. Det bör underlättas för kommuner att samverka kring yrkes- och lärlingsutbildningar och på så vis minska den ekonomiska belastningen för den enskilda kommunen. Genom att samverka och dela på ansvaret för yrkes- och lärlingsutbildningarna kan kommunerna tillsammans erbjuda bättre och mer kvalitativ utbildning till en lägre ekonomisk kostnad. Regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder så att kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram underlättas. Samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 5. De nationella och lokala programråden som kopplats till den nya gymnasieskolan är en viktig garant för att utbildningarnas kvalitet och innehåll matchar dagens behov på arbetsmarknaden. Från vissa håll framförs att detta inte fungerar tillfredsställande. Regeringen bör se till att förslag får en snabb beredning. Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 16 och 2015/16:2765 av m.fl. (FP, M, C, KD). I betänkande konstateras att regeringen såg anledning att analysera förutsättningarna för att vidareutveckla den svenska gymnasiala lärlingsutbildningen (SOU 2015:97 s. 208). hade därför i uppdrag att undersöka om det finns intresse för en försöksverksamhet med s.k. branschlärlingar – en lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branschorganisationer och arbetsgivare. Enligt har de branschorganisationer som är engagerade inom gymnasial yrkesutbildning i varit tveksamt inställda till den gymnasiala lärlingsutbildningen. Bland arbetsmarknadens branschrepresentanter finns en oro för att den gymnasiala lärlingsutbildningen inte ska kunna kvalitetssäkras, och därmed inte uppnå samma mål som ett skolförlagt yrkesprogram. Utredningen konstaterade också att det finns ett motstånd mot gymnasial lärlingsutbildning i de branscher som redan har ett lärlingssystem reglerat i kollektivavtal. Motståndet grundar sig i en oro över hur den gymnasiala lärlingsutbildningen ska påverka det avtalsreglerade systemet. hade tät kontakt med ett flertal branschorganisationer och förde diskussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen skulle kunna utvecklas. Utredningen bedömde att det finns ett stort intresse för att ta ett större ansvar för att vidareutveckla den gymnasiala yrkesutbildningen i syfte att höja kvaliteten och attraktiviteten på utbildningen (SOU 2015:97 s. 209). Utredningen konstaterade dock att det inte finns något större intresse för att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Branschorganisationer inom olika yrkesområden efterfrågar i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde till att lade fram ett förslag om försöksverksamhet med branschskolor. Branschskolor bör enligt utredningen kunna användas för undervisning inom ramen för en lärlingsutbildning, men även som del av en i huvudsak skolförlagd utbildning. I budgeten finns avsatta för förberedelsearbete för att en försöksverksamhet med branschskolor ska kunna starta (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Vi välkomnar förslag om försöksverksamhet med branschskolor för små yrkesområden inom branscher som har svårt att klara sin kompetensförsörjning, och vi ser positivt på förberedelsearbetet för att försöksverksamheten med branschskolor ska kunna starta . Motionsyrkandena om att utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och konsekvenserna av det bör alltså avslås. Branschskolor, punkt 7 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 21. Genom att inrätta branschskolor skulle det kunna byggas upp ett kluster av företag och kompetens runt branschskolan. Branschskolorna skulle vara ett kunskapscenter för kompetensutveckling, och de skulle bistå med den senaste tekniken och metoderna samt utformas i nära samverkan med branschen. Arbetet med branschskolor är enligt vår mening mycket viktigt och måste påskyndas, varför regeringen ska se till att försöksverksamheten med branschskolor ska kunna starta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som ovan anförts. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU10. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU10. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) (L) anför: