bet · H301UU15 · 2016-05-30 00:00:00 — avslår motioner om mänskliga rättigheter i med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2014/15:2924 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att och omvärlden inte bör vara för naiva i bedömningen av situationen i . I yrkande 2 anförs det angelägna i att verka för att FN:s rapportör för mänskliga rättigheter samt FN:s resolution gentemot ska vara kvar. I yrkande 3 förespråkas att bör verka för att det ställs tydliga krav på när det gäller mänskliga rättigheter, politiska fångar, etniska konflikter och minoriteters ställning. I yrkande 4 betonas vikten av att stödja karenfolkets strävanden efter ökad autonomi och mänskliga rättigheter samt att fästa världssamfundets uppmärksamhet på karenfolkets utsatta situation. I yrkande 5 anförs att regeringen bör verka för att uppmärksamma muslimska minoriteters utsatta situation i . I kommittémotion 2015/16:2108 av m.fl. (SD) yrkandena upprepas att och omvärlden inte bör vara för naiva i bedömningen av situationen i (yrkande 1), att bör verka för att det ställs tydliga krav på vad gäller efterföljande av FN-resolutioner, mänskliga rättigheter, politiska fångar, etniska konflikter och minoriteters ställning (yrkande 2), att ansträngningarna bör intensifieras för att stödja karenfolkets strävanden efter ökad autonomi samt mänskliga rättigheter och för att fästa världssamfundets uppmärksamhet på karenfolkets utsatta situation (yrkande 3), och att regeringen bör verka för att uppmärksamma den utsatta situationen för muslimska minoriteter i (yrkande 4). inleddes en politisk reformprocess i . Den militärjunta som styrt landet upplöstes och makten överlämnades formellt till en civil regering även om militären vinnlade sig om att behålla ett stort inflytande över politiken. Den politiska transitionen har därefter fortgått och vann Aung parti for Democracy (NLD) en övertygande seger i parlamentsvalet och valdes bundsförvant Htin Kyaw till president. Konstitutionen innehåller regler som förhindrar att Suu Kyi själv blir president men hon har utsetts till bl.a. utrikesminister och minister i presidentens kansli. Utskottet instämmer i utrikesministerns positiva uttalande från om genomförandet av valet, inklusive om vikten av att den muslimska folkgruppen rohingya deltar fullt ut i framtida val. I UD:s rapport om de mänskliga rättigheterna i rapporterades att reformprocessen i vissa avseenden haft positiva konsekvenser för de mänskliga rättigheterna. I rapporten angavs bl.a. att politiska fångar frigivits och att åsikts- och yttrandefriheten vidgats. konstaterades att omfattande och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna fortsatt förekom och det refererades bl.a. till mord, markkonfiskeringar, tvångsarbete, tvångsförflyttningar, förekomsten av barnsoldater, våldtäkter och tortyr i samband med väpnade konfrontationer mellan centralmakten och etniska minoriteter. Utskottet konstaterar att står inför omfattande utmaningar när det gäller att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna. I HRW World Report 2016 hävdas att utvecklingen förvisso är fortsatt positiv när det gäller yttrande- och mediafriheten men att det finns oroande tecken som exempelvis att antalet politiska fångar ökade och att diskrimineringen av den muslimska minoriteten bedömdes ha ökat . rapporterade FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i (A/HRC/31/77) att reformagendan otvetydigt förändrat situationen när det gäller mänskliga rättigheter i landet; det konstateras att över 100 f.d. politiska fångar numera sitter i regeringen eller i parlamentet. framhålls att landet står inför omfattande utmaningar när det gäller mänskliga rättigheter och det nya ledarskapet uppmanas att vidta åtgärder för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna och främja en fortsatt demokratisk övergång, fred och nationell försoning. I rapporten uttrycks oro över att radikala buddistiska grupper attackerar och hotar muslimer, civilsamhällesaktivister och andra som verkar för ökade rättigheter för personer som tillhör minoriteter. När det gäller situationen i delstaten konstateras att rohingyafolket och andra muslimska grupper diskrimineras genom bl.a. begränsningar i rörelsefrihet, brister när det gäller religionsfrihet och genomförande av utegångsförbud som endast verkar tillämpas för rohingyafolket. Det konstateras vidare att många barn från denna folkgrupp inte registreras och att få framsteg har gjorts när det gäller möjlighet till medborgarskap för rohingyafolket. Vidare anges i rapporten att det fortsatt begås omfattande övergrepp, inklusive sexuellt våld, i de väpnade konfrontationer som alltjämt pågår i flera områden (bl.a. i delstaten ) trots att en nationell vapenvila undertecknades av regeringen och åtta väpnade grupper . I linje med specialrapportörens rapport välkomnas de demokratiska landvinningarna i resolution om (A/HRC/31/L.30/Rev.1) som de kvarstående utmaningarna lyfts fram. I resolutionen, som förlänger specialrapportörens mandat och som var medförslagsställare till, betonas bl.a. vikten av att stärka respekten för allas och envars mänskliga rättigheter, inklusive för kvinnor, barn och för personer som tillhör etniska minoriteter. Vidare uppmanas att stärka respekten för yttrande-, förenings- och demonstrationsfriheterna. Regeringen uppmanas också att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna i bl.a. delstaten och särskilt när det gäller situationen för etniska och religiösa minoriteter som rohingyafolket. En uppmaning att frige alla politiska fångar framförs också. Resolutionen välkomnar även bl.a. överenskommelsen om en nationell vapenvila och framhåller vikten av ett upphörande av våldshandlingar och att ytterligare steg tas för att främja nationell försoning genom en inkluderande nationell politisk dialog, inklusive genom att expandera den nationella vapenvilan till att omfatta grupper som inte anslutit sig till denna. Utskottet välkomnar förlängningen av specialrapportörens mandat och instämmer i att måste stärka respekten för de mänskliga rättigheterna på de områden som nämns i resolution. Utskottet vill därutöver även framhålla en oro över de signaler som kommer även från det nya NLD-ledda styret där man inte är tydlig med att muslimer i allmänhet och royhingafolket i synnerhet ska åtnjuta samma rättigheter som den övriga befolkningen. Utskottet understryker vikten av respekten för och upprätthållandet av mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter. Utskottet vill även understryka vikten av att på nationell, regional och lokal nivå arbeta mot diskriminering och stigmatisering av vissa grupper. Utskottet konstaterar att EU:s relationer med baseras på ramverket Comprehensive Framework for Union’s Policy and Support to /som antogs i form av rådsslutsatser och som syftar till att stödja fred, utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter i . Antagandet av ramverket föregicks av att EU hävde unionens sanktioner mot med undantag för ett vapenembargo och utrustning som kan användas för internt förtryck. Stödet för ramverket bekräftas i rådsslutsatser . EU:s engagemang för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i konkretiserades då rådsslutsatser antogs om att etablera en dialog om mänskliga rättigheter med . har två dialoger om mänskliga rättigheter genomförts varav den senaste ägde rum . Vid detta möte diskuterades en rad frågor om mänskliga rättigheter, bl.a. frisläppande av politiska fångar och vikten av att personer som tillhör minoriteter åtnjuter sina mänskliga rättigheter fullt ut. I rådsslutsatser om EU:s prioriteringar i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter anges att EU även i fortsättningen kommer att följa utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter i . Utskottet välkomnar att EU aktivt verkar för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i . Utskottet välkomnar vidare att mänskliga rättigheter och demokrati genomsyrar allt EU-bistånd till . Utskottet välkomnar också att även bistånd har ett fokus på att främja demokrati och mänskliga rättigheter. I Resultatstrategi för internationella bistånd i –2017 anges att biståndet förväntas leda till en ökad respekt för mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och ansvarsutkrävande, ett brett folkligt deltagande i fredsprocesser och förbättrad hälsa för kvinnor och barn med särskilt fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I betänkande 2011/12:UU8 behandlade utskottet situationen när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i . Utskottet konstaterade då bl.a. att utvecklingen i ingav hopp om att grundläggande demokratiska förändringar ägde rum. Utskottet ser positivt på de framsteg som uppnåtts i men kan konstatera att ett omfattande arbete återstår innan landet blir en inkluderande, fredlig och pluralistisk demokrati som fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att EU och verkar för fred, demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter och utgår från att detta arbete fortgår. Utskottet framhåller vidare att frågor relaterade till autonomi för olika grupper måste hanteras i demokratiska former och inom ramen för en inkluderande fredsprocess. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2014/15:2924 (SD) yrkandena 1–5 och motion 2015/16:2108 (SD) yrkandena 1–4. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stöd för utsatta kristna i med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotionerna 2014/15:2766 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD), yrkande 3 i respektive motion, anförs att tydligt bör visa sitt stöd för utsatta kristna i , och inom ramen för FN och EU verka för att de kristnas säkerhet garanteras. är ett diversifierat land när det gäller etnicitet, språk och religion. Efter övergången från militärstyre till civilt styre 1999 har de etniska, religiösa och regionala motsättningarna inom landet tenderat att komma upp till ytan. När det gäller religiösa skiljelinjer råder sedan gammalt motsättningar mellan det muslimska norra och den södra delen där de flesta kristna bor. har konflikter med religiösa drag ägt rum med viss regelbundenhet. Utskottet har tidigare behandlat situationen för kristna i (bet. 2013/14:UU15). konstitution förbjuder diskriminering på basis av etnisk tillhörighet eller religion. Enligt om människorättssituationen i utsätts trots detta minoriteter i olika områden för diskriminering och förföljelse. I rapporten konstateras även att införandet av sharia i norr generellt har försämrat situationen för framför allt den kristna minoriteten där. har terrororganisationen stridit mot väpnade styrkor. Boko Haram har en oresonlig inställning till bl.a. andra religioner. I en rapport som utarbetats från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) refereras bl.a. till attacker mot kyrkor som Boko Haram utfört (A/HRC/WG.6/17/NGA/2). I en rapport från specialrapportören för minoritetsfrågor (A/HRC/28/64/Add.2) redogörs bl.a. för religiöst motiverat våld mot både kristna (i delstaten ) och muslimer (i delstaten ). Det konstateras dock i rapporten att grundorsakerna till att våldsamheter mellan olika grupper uppstår är ytterst komplexa och sällan kan förklaras enkom av etniska eller religiösa faktorer. I rapporten uppmanas den federala regeringen att utarbeta och genomföra en allomfattande strategi för att förbygga och bekämpa grupper som Boko Haram. EU antog 2012 ett strategiskt ramverk för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. I ramverket inkluderas både rättigheter för personer som tillhör minoriteter och religions- och övertygelsefrihet. Det strategiska ramverket är kopplat till en handlingsplan. En ny handlingsplan för perioden –2019 antogs av utrikesrådet . Rättigheter för personer som tillhör minoriteter och religions- och övertygelsefrihet lyfts fram även i handlingsplanen. EU har även antagit särskilda riktlinjer för att främja religions- och övertygelsefrihet (2013). I rådsslutsatser om EU:s agerande i forum för mänskliga rättigheter i FN framgår att EU fortsatt ska verka för stärkta rättigheter för personer som tillhör minoriteter och för religions- och övertygelsefrihet. Utskottet välkomnar allt detta. Inom ramen för och Nigeria-EU Joint , som undertecknades 2009, har EU en löpande dialog med om bl.a. mänskliga rättigheter, inklusive om rättigheter för personer som tillhör minoriteter och om Boko Harams väpnade uppror. Det senaste dialogmötet på ministernivå inom ramen för överenskommelsen ägde rum . Utskottet ser positivt på den löpande dialogen och utgår från att EU fortsatt är pådrivande när det gäller mänskliga rättigheter, inklusive för personer som tillhör religiösa och andra minoriteter. EU har även ett omfattande bistånd till . Stöd utgår bl.a. från Europeiska utvecklingsfonden (EDF). –2020 står tre områden i centrum för EU:s stöd. Insatser utförs dels för att främja rättsstatens principer, god samhällsstyrning och demokrati, dels för att stödja sociala skyddsnät, hälsa och nutritionssäkerhet, dels för att främja hållbar energi och tillgång till elektricitet. Utskottet noterar att de socioekonomiska delarna av biståndet fokuserar på norra . Utskottet anser EU:s biståndsinsatser i är viktiga för att minska fattigdomen i landet och därmed för att motverka radikalisering och religiös extremism. I detta sammanhang framhåller utskottet även vikten av att åtgärder vidtas för att minska den omfattande korruptionen i så att landets oljeinkomster på ett mer effektivt sätt kan användas till utvecklingsinsatser. Utskottet erinrar om betänkande 2014/15:UU15 där utskottet understryker att det är angeläget att EU och fortsätter att lyfta fram religiösa minoriteters rättigheter i såväl bilaterala kontakter som inom ramen för internationella organisationer. Utskottet erinrar om sitt ställningstagande i nämnt betänkande att religions- och övertygelsefriheten är central i ett öppet samhälle och att religions- och övertygelsefriheten är en universell mänsklig rättighet som kräver beskydd överallt och för alla. Utskottet erinrar också om sitt konstaterande i betänkandet om att kristna befinner sig i en utsatt situation i vissa länder och att förföljelsen av kristna minoriteter måste upphöra. Utskottet understryker vikten av att Boko Haram bekämpas, med respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Utskottet betonar även vikten av att motverka straffrihet och noterar att () har inlett en preliminär utredning om möjliga brott mot mänskligheten och krigsbrott som kan ha utförts av Boko Haram och/eller nigerianska säkerhetsstyrkor. Utskottet välkomnar att i en resolution fördömde Boko Harams övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten och gav uttryck för en djup oro för Boko Harams agerande mot bl.a. personer som tillhör religiösa minoriteter (A/HRC/RES/S-23/1). I resolutionen fördöms särskilt Boko Harams kidnappning av fler än 200 skolflickor från staden i delstaten . I resolutionen framförs ett krav på att flickorna friges och villkorslöst. Utskottet instämmer i detta. Utskottet välkomnar även att inom ramen för (UPR), accepterade ett antal rekommendationer när det gäller att motverka religiös intolerans och bekämpa våld mot religiösa minoriteter i allmänhet, inklusive mot kristna (A/HRC/25/6), och uppmanar landet att kontinuerligt vidta åtgärder för att genomföra dessa rekommendationer. Utskottet konstaterar att Boko Harams terror även har drabbat grannländer. beslutade Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd om en regional insats inom ramen för den s.k. Multinational Joint Task Force (MNJTF). Beslutet välkomnades av EU i rådsslutsatser . Beslutet noterades vidare av i ett ordförandeskapsuttalande (S/PRST/2015/14). I uttalandet uppmanas det internationella samfundet att stödja MNJTF. Afrikanska unionen (AU) har begärt finansiellt stöd från EU till styrkan, som blev formellt operativ . Utskottet konstaterar att HR/VP Mogherini i sitt tal vid det regionala säkerhetstoppmötet i offentliggjorde ett EU-stöd om till MNJTF. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:2766 (SD) yrkande 3 och 2015/16:2127 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om religionsfrihet i med hänvisning till pågående arbete. I kommittémotionerna 2014/15:2766 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD), yrkande 4 i respektive motion, anförs att ska verka för att uppmärksamma situationen för kristna och andra religionsutövare i och därmed bidra till att sätta religionsfrihet i landet på det internationella samfundets agenda. Utskottet konstaterar att kännetecknas av en fullständig avsaknad av demokrati och att respekten för de mänskliga rättigheterna i är obefintlig. tillsatte en när det gäller mänskliga rättigheter i . I kommissionens rapport konstateras att övergreppen när det gäller de mänskliga rättigheterna i är systematiska och omfattande och i många fall utgör brott mot mänskligheten. Det anförs även att den nordkoreanska staten saknar motsvarighet när det gäller övergreppens omfattning och natur (A/HRC/25/63). Specialrapportören för mänskliga rättigheter i konstaterade i sin rapport från att respekten för de mänskliga rättigheterna i inte förbättrats sedan ; brotten mot mänskligheten fortsätter enligt rapporten (A/HRC/31/70). I om de mänskliga rättigheterna i konstateras att religion inte utgör en del av den nordkoreanska statsideologin – den s.k. Juche-filosofin – som karaktäriseras av oberoende, självtillit och självförsörjning. I ovan nämnda rapport konstaterar att bl.a. religionsfriheten i princip är obefintlig i . I rapporten uppges att den nordkoreanska staten ser kristendomen som ett särskilt allvarligt hot eftersom man fruktar att kristendomen utmanar statsideologin och personkulten kring ledare och erbjuder en plattform för politisk och social interaktion utanför statens kontroll. I rapporten konstateras vidare att det finns ett fåtal statskontrollerade kyrkor och att kristna i övrigt är förbjudna att utöva sin religion, förföljs och utsätts för allvarliga övergrepp. I rapporten uppmanas de nordkoreanska myndigheterna att tillåta att kristna och andra troende utövar sin tro utan fruktan för övervakning och bestraffning. Utskottet instämmer i detta och välkomnar att både (A/HRC/28/L.18) och (A/RES/70/172) återigen antagit resolutioner om den allvarliga situationen för de mänskliga rättigheterna i . Utskottet välkomnar att EU och har gett sitt aktiva stöd till antagandet av dessa resolutioner och konstaterar att båda resolutionerna lyfter fram bl.a. bristen på respekt för religionsfrihet. Utskottet välkomnar även att med stöd av EU och antog en ny resolution om (A/HRC/31/L.25). I resolutionen fördömer rådet de systematiska och omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna när det gäller bl.a. religionsfrihet, yttrande- och föreningsfrihet, rörelsefrihet, rätten till mat samt kränkningar i fångläger och vanliga fängelser som omfattar brott mot rätten till liv, fall av utrotning, mord, slaveri, tortyr, våldtäkt och annat grovt sexuellt våld och förföljelser på basis av kön eller politisk och religiös åskådning m.m. Det framgår även i resolutionen att rådet bedömer att det finns rimliga skäl att anta att det begåtts brott mot mänskligheten i . Rådet välkomnar vidare bl.a. att generalförsamlingen i ovan nämnda resolution uppmuntrat säkerhetsrådet att överväga att hänskjuta situationen i till ICC. Utskottet instämmer i detta. Utskottet har i avsnittet om välkomnat att bl.a. för demokrati och mänskliga rättigheter och den handlingsplan som är kopplad till ramverket inbegriper främjande av rättigheter för personer som tillhör minoriteter och vikten av att religions- och övertygelsefrihet respekteras. Utskottet har i detta avsnitt vidare erinrat om sitt ställningstagande i betänkande 2014/15:UU15 om att religions- och övertygelsefriheten är en universell mänsklig rättighet som är central i ett öppet samhälle och som kräver beskydd överallt och för alla samt att det är angeläget att EU och överlag fortsätter att lyfta fram religiösa minoriteters rättigheter. Utskottet har också i avsnittet om erinrat om ställningstagandet i nämnt betänkande att förföljelsen av kristna minoriteter måste upphöra i länder där kristna befinner sig i en utsatt situation. Utskottet konstaterar att EU och har en kritisk engagemangspolitik visavis som bl.a. syftar till att verka för avspänning på den koreanska halvön, upprätthållande av den internationella icke-spridningsregimen[1] och en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna i landet. Detta förhållningssätt kommer bl.a. till uttryck i att EU regelbundet genomför politiska dialogmöten med . Det senaste mötet i detta format ägde rum i då även frågor om mänskliga rättigheter diskuterades. Utskottet utgår från att EU:s och ansträngningar fortgår för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive när det gäller religionsfrihet, i . Utskottet välkomnar att EU i rådsslutsatser om EU:s prioriteringar vid FN:s olika forum för mänskliga rättigheter bl.a. uttrycker att unionen i samråd med likasinnade ska fortsätta att uppmärksamma övergreppen av de mänskliga rättigheterna i och verka för ansvarsutkrävande. Utskottet välkomnar vidare att EU i slutsatserna uppmanar att överväga att hänskjuta situationen i till ICC. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:2766 (SD) yrkande 4 och 2015/16:2127 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stöd för utsatta kristna i med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 4 (SD). I kommittémotionerna 2014/15:2766 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD), yrkande 2 i respektive motion, anförs att tydligt bör visa sitt stöd för kristna i och inom ramen för FN och EU verka för en fortsatt skarp kritik mot landets hårda antihädelselagar och våldet mot kristna. Utskottet har tidigare behandlat situationen för kristna i (bet. 2013/14:UU15). Utskottet konstaterar att det framgår av om de mänskliga rättigheterna i att islam är officiell religion i och att landets lagstiftning enligt grundlagen måste vara förenlig med sharia. har sharialagar införts i talibandominerade områden. Det framgår vidare i rapporten att erkänner religiösa minoriteter – inklusive kristendomen – och att religionsfriheten är skyddad i grundlagen, men det uppges att begränsningarna är så omfattande att lagstiftningen de facto diskriminerar mot religiösa minoriteter. Det konstateras att kristna och andra minoriteter diskrimineras såväl lagstiftningsmässigt som socialt och att de pakistanska myndigheterna inte i tillräcklig utsträckning skyddar personer som tillhör minoriteter. I rapporten refereras till att det förekommit terrordåd riktande mot kristna. Utskottet kan konstatera att ett sådant terrordåd genomfördes i staden . Utskottet konstaterar vidare att det i nämnda rapport uppges att den s.k. blasfemilagen ger dödsstraff eller livstids fängelse för hädelse eller smädande av heliga muslimska personer eller . Det framgår att bl.a. den kristna minoriteten är överrepresenterad i förhållande till sin andel av befolkningen när det gäller antalet personer som åtalats och dömts för hädelse. Det framgår vidare att rättssäkerheten kring åtal för hädelse är mycket bristfällig. Det uppges i rapporten också att hotbilden från militanta grupper och inflytandet från konservativa mullor gör det svårt att genomföra en lagändring, vilket exemplifieras med att en guvernör och den dåvarande minoritetsministern 2011 mördades efter att de uttalat sig för en ändring av blasfemilagen. Utskottet konstaterar också att det i EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen anges att personer som tillhör religiösa minoriteter riskerar att utsättas för förföljelse och sekteristiskt våld. Det konstateras att den shiamuslimska minoriteten var mest utsatt men att en i utgångsläget svår situation för andra religiösa minoriteter – bl.a. kristna – fortsatte att förvärras .