bet · H401AU1 · 2016-12-09 00:00:00 — För att bryta segregationen krävs enligt regeringen långsiktiga reformer, såsom investeringar i jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet. Regeringen initierar därför ett långsiktigt reformprogram som kommer att pågå –2025. Syftet med programmet är att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer. Regeringen avser vidare att tillsätta en delegation som bl.a. ska arbeta för att skapa jobb, minska trångboddhet och med andra åtgärder för en förbättrad välfärd. Delegationen föreslås bl.a. initiera och finansiera utvecklingsarbete, nätverk och erfarenhetsutbyte mellan kommuner. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget får användas för utgifter för att bryta segregationen. Anslaget får även användas till utgifter för en statlig delegation mot segregation. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . , har var för sig presenterat alternativa anslagsförslag . Förslagen innebär såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2 och 3. I motion 2016/17:3265 av m.fl. anförs att det utanförskap som växer fram drabbar utrikesfödda och unga med svag utbildning särskilt hårt. För att möta det nya utanförskapet anser att det behövs reformer för att rusta människor med kunskap, bättre drivkrafter till jobb och nya vägar till jobb. Insatser måste komma in tidigt, och hinder och onödig byråkrati måste tas bort. Alla i ska göra allt de kan för jobb och egen försörjning. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att fyra anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. redovisar följande förändringar i förhållande till regeringen. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget föreslås minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. Anslagsminskningen motiveras av föreslagna satsning på en förlängd etableringstid som innebär att staten tar ett större ansvar för insatser och försörjning av nyanlända (se anslag 1:3). 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget är enligt förslag 1 högre än regeringens förslag. föreslår att etableringstiden förlängs från två till för nyanlända i åldern som har en utbildningsbakgrund motsvarande eller lägre. Motsvarande förslag om förlängd etableringstid finns i motion 2016/17:3265 yrkande 2 och i partimotion 2016/17:3372 av m.fl. yrkande 11. föreslår vidare att drivkrafterna för att arbeta bör förstärkas och föreslår därför att jobbstimulansen, dvs. att en person kan få etableringsersättning som hon eller han har ett arbete med lön inom etableringsplanen, återinförs och att aktivitetskraven skärps. Deltagandet i insatser ska följas upp och den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser ska i större omfattning än få sänkt etableringsersättning. Motsvarande förslag om jobbstimulans och aktivitetskrav finns i motion 2016/17:3265 yrkande 4, 2016/17:3372 yrkande 15 och 2016/17:3079 av m.fl. yrkande 9. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: förslag innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. föreslår stimulanser till kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med svenska för invandrare och yrkesutbildning. Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3265 yrkande 3. 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: förslag innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: föreslår att det nationella uppdraget till att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck permanentas. Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3265 yrkande 5, 2016/17:3078 av m.fl. yrkande 27 och 2016/17:3288 av m.fl. yrkande 6. föreslår även en fortsatt satsning på en förbättrad arbetsmiljö för kvinnor. Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3265 yrkande 6, 2016/17:3078 yrkande 11 och 2016/17:3079 yrkande 25. anför i motion 2016/17:2476 av m.fl. att partiet har påtalat brister och invänt mot hur politiken utformats inom de områden som utgiftsområde 13 omfattar. ställer t.ex. inte upp på den integrationspolitik som förts , där statliga medel går till exempelvis föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. politik bygger i stället på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till också förväntas, och därigenom ges möjlighet, att bli en del av det svenska samhället. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 16 och att åtta anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar). redovisar följande förändringar i förhållande till regeringen. 1:1 Etableringsåtgärder: förslag innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Den del av anslaget som finns kvar ska användas till informationsinsamling och uppföljning av hur väl personer med uppehållstillstånd etableras i . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas enligt förslag med 6 i förhållande till regeringens förslag. Detta är i paritet med de minskade mottagningsnivåer som följer av politik på det migrationsrättsliga området. föreslår att anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare och 1:5 Hemutrustningslån tas bort i sin helhet. Förslag om att avskaffa hemutrustningslån finns också i motion 2016/17:1396 av . 2:1 : vill lägga ned myndigheten . Partiet föreslår att arbetet med myndighetens nedläggning påbörjas och anslaget dras därför ned till hälften för att upphöra 2018. Förslaget innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: välkomnar regeringens satsning på ökat stöd till de ideella tjej- och kvinnojourerna. Partiet viker dock av denna satsning till inrättandet av jourer med hedersfrågor som särskilt kompetensområde. Vidare tillför anslaget i förhållande till regeringens förslag. Förstärkningen av anslaget är ämnat för särskilda satsningar för kvinnofrid. Motsvarande förslag om ökat stöd till kvinnojourer, inrättande av fler kvinnojourer med hedersfrågor som särskilt kompetensområde och satsningar för kvinnofrid finns i partimotion 2016/17:1769 av m.fl. yrkandena 14, 15 och 18. Partiet föreslår också satsningar för att dels säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck, dels öka och förlänga länsstyrelsernas uppdrag att främja och stödja insatser för att motverka hedersrelaterat våld (motion 2016/17:1769 yrkandena 16 och 17). 4:1 Åtgärder mot segregation: avvisar regeringens förslag till det aktuella anslaget med hänvisning till att partiet under andra utgiftsområden föreslår satsningar på gemenskapsbyggande insatser. Nytt anslag Samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar: föreslår att ett nytt anslag för kostnader för samhällsorientering och stöd till mottagande av kvotflyktingar förs upp på statens budget inom utgiftsområde 13. Partiet föreslår att det nya anslaget bestäms till . I motion 2016/17:3414 av m.fl. anför att nycklarna till att lösa ett antal stora samhällsutmaningar ryms inom utgiftsområde 13. Inte minst integrationen av nyanlända är viktig. Ett snabbt och välfungerande mottagande är av största vikt för den enskilde, för att garantera hög sysselsättning och för att säkerställa god kostnadskontroll i den offentliga sektorn. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett antal reformer som ligger i linje med vad har föreslagit, t.ex. vad gäller sänkta och schabloniserade ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar. Mer finns dock att göra för att ytterligare öka effektiviteten i mottagandet. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med och att åtta anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. redovisar följande förändringar i förhållande till regeringen. 1:1 Etableringsåtgärder: förslag innebär att anslaget är högre än regeringens förslag. Partiets satsning är ämnad för att stimulera kommunsektorns och civilsamhällets integrationsåtgärder. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: förslag innebär att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet föreslår bl.a. att samhällsorientering för asylsökande görs obligatorisk och tidigareläggs. Partiet avvisar den satsning regeringen gör i syfte att underlätta kommuners arbete med uthyrning av privatbostäder. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Enligt förslag ökas anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Detta eftersom partiet avvisar regeringens förslag till reformerade nystartsjobb. föreslår en egen reform av anställningsstöden (se utg.omr. Vidare föreslår partiet att etableringsersättningen görs om till ett etableringslån. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: förslag innebär att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Detta bl.a. eftersom partiet avvisar regeringens förslag till reformerade nystartsjobb. Anslaget föreslås vidare öka till följd av satsning på förstärkt validering av nyanländas kompetens. 2:1 : föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet vill avsluta den förstärkning av anslaget som beslutades i samband med budgetpropositionen . Avvikelsen beror också på att föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag. Partiet vill avsluta den förstärkning av anslaget som beslutades i samband med budgetpropositionen . Vidare föreslår avslag på regeringens föreslagna förstärkning av Ett som håller ihop. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet föreslår att regeringens satsning på en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck avslås. uppger att arbetet mot hedersvåld och våld mot kvinnor prioriteras av partiet genom egna förslag, t.ex. inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Vidare avslår förslaget om förstärkt anslag för att utvärdera arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering (se prop. 2015/16:1) med hänvisning till att denna typ av arbete bör kunna bedrivas inom befintlig ram. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget på föreslås inte inrättas. avvisar regeringens förslag till det aktuella anslaget med hänvisning till att partiet anser att det inte är ett arbete som bedrivs bäst genom att tillsätta statliga delegationer. I motion 2016/17:3486 av m.fl. anför Liberalerna att traditionen av öppenhet gentemot omvärlden har gjort till ett bättre och rikare land. Det har bidragit till landets utveckling och till ekonomisk tillväxt som har byggt välfärdssamhället. Liberalerna står fast vid migrationsöverenskommelsen, men anser bl.a. att det måste till en mer generös och human familjeåterförening. Rätt hanterat kommer många nyanlända att bidra till svensk tillväxt och välfärd, men det krävs enligt Liberalerna reformer. Reformer för att även de med låg utbildning och svag förankring i det svenska samhället och på arbetsmarknaden ska få jobb. I motionen lämnar Liberalerna förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck). Liberalerna redovisar följande förändringar i förhållande till regeringen. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen motiveras främst av att Liberalerna satsar på förbättrade villkor för familjeåterförening. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag. Partiet föreslår en reducerad etableringsersättning vid frånvaro på grund av vård av barn eller sjukdom. Motsvarande förslag finns i partimotion 2016/17:1068 av m.fl. yrkande 13. Ökningen av anslaget motiveras av Liberalernas satsning för förbättrade villkor för familjeåterförening. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: Anslaget föreslås öka med i förhållande till vad regeringen föreslår. Ökningen motiveras av Liberalernas satsning för förbättrade villkor för familjeåterförening. 2:1 : Anslaget föreslås minska med i förhållande till regeringens förslag. Avvikelsen beror bl.a. på att Liberalerna föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Inom ramen för det utökade anslaget på området som regeringen föreslår anser Liberalerna att en kompetenssatsning inom hbt-frågor bör göras riktad till sådana verksamheter som kommuner och landsting ansvarar för. Motsvarande förslag finns i partimotion 2016/17:1079 av m.fl. yrkande 2. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: För att ytterligare stärka det jämställdhetspolitiska arbetet föreslår Liberalerna att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. 4:1 Åtgärder mot segregation: Liberalerna föreslår att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet vill återinföra och permanenta ett prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt arbetar med att förbättra situationen i utsatta områden samt inrätta ett nationellt råd som syftar till ett långsiktigt nationellt samverkansarbete och som har ett övergripande ansvar för att samla aktörer, sprida goda exempel och följa upp insatser som görs i utsatta områden. Liberalerna avvisar därmed regeringens anvisning om hur anslagsmedlen ska användas. Nytt anslag Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck: Liberalerna anser att det krävs en ordentlig och långsiktig satsning mot hedersrelaterat våld och förtryck och föreslår att ett nytt anslag för detta ändamål förs upp på statens budget inom utgiftsområde 13. Partiet föreslår att det nya anslaget bestäms till . Partiet anser att det bör göras en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck, att det offentligas olika insatser mot hedersrelaterat våld ska utvärderas, att det bör ske en permanent nationell samordning av hedersfrågorna, att myndigheters arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck ska stärkas och att det ska ges ökat stöd till organisationer som arbetar med hedersfrågor. Motsvarande förslag finns i partimotion 2016/17:1078 av m.fl. yrkandena 1, 2 och 5–7. I motion 2016/17:3348 av m.fl. framför att deras utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Det offentliga ska sträva efter goda levnadsvillkor för alla invånare samt skapa lika möjligheter för utveckling och förverkligande av livsprojekt. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . anser att mottagandet av asylsökande redan från ankomst behöver vara proaktivt i syfte att inleda integrationsprocessen i , och föreslår därför ett asylprogram för att underlätta etableringen i (se utg.omr. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 1 och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Omställningsfond). redovisar följande förändringar i förhållande till regeringen. 1:1 Etableringsåtgärder: förslag innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: förslag innebär att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Partiet föreslår att schablonersättningen till kommuner justeras och att en prestationsbaserad ersättning till de trettio kommuner som har det högsta mottagandet återinförs. Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3348 yrkandena 6 och 7. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget är enligt förslag lägre än regeringens förslag. föreslår att etableringsersättningen ska sänkas med per dag. Vidare föreslår partiet att det ska vara möjligt att arbeta utan avräkning mot etableringsersättningen brutto . Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3348 yrkandena 3 och 5. 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Avvikelsen beror bl.a. på att partiet avvisar regeringens satsning på främjande- och utvecklingsinsatser i samband med s.k. snabbspår. 2:1 : föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Avvikelsen beror bl.a. på att föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget på föreslås inte inrättas. Nytt anslag Omställningsfond: Regeringens aviserade förändringar av ersättningarna till kommunerna för boende till ensamkommande barn och unga anser vara i allt väsentligt riktiga, men infasningen av dem riskerar enligt partiet att på ett orimligt sätt drabba kommuner som tagit ett stort ansvar. För att mildra effekterna för de kommuner som har det högsta mottagandet av ensamkommande barn föreslår att ett nytt anslag för kostnader för omställning förs upp på statens budget inom utgiftsområde 13. Partiet föreslår att anslaget bestäms till . Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3348 yrkande 8. Flyktingsituationen i , särskilt med den snabba och dramatiska ökningen av antalet personer som sökte sig till , har inneburit och innebär fortfarande stora utmaningar för det svenska samhället. Det finns enligt utskottet all anledning att framhålla och vara stolt över de insatser som gjorts av det offentliga, av enskilda och av ideella organisationer under den exceptionella och mycket ansträngda situation som varit och alltjämt råder. Som regeringen konstaterat var emellertid den svenska migrationspolitiken i behov av förändring för att hantera de kraftigt förändrade förutsättningarna. Situationen får fortfarande betraktas som ansträngd, men utskottet kan konstatera hur vidtagna åtgärder inom det migrationspolitiska området har gjort att det nu råder bättre ordning och reda i det svenska flyktingmottagandet och därmed förbättrade möjligheter att fokusera på nyanlända invandrares etablering. har en demografisk utmaning framför sig i och med en åldrande befolkning. Liksom regeringen vill utskottet framhålla den potential och den möjlighet att investera som invandringen till landet innebär. Enligt utskottet är en av de allra viktigaste frågorna att inte försumma nyanländas resurser, utan att ta till vara dessa och skapa förutsättningar för alla att vara med och bidra till vår gemensamma framtid. Den enda vägen framåt är enligt utskottet att kraftsamla för ett väl fungerande mottagande och en förbättrad etablering och bygga ett samhälle som håller ihop. En grundförutsättning för nyanlända invandrares etablering är att ansvarsfördelningen mellan berörda aktörer i övergången från asylprövning till bosättning och etablering är tydlig och ändamålsenlig. Mottagande och etablering spänner över flera olika politikområden, och enligt utskottet är behovet stort av samordning mellan berörda områden för att skapa jordmån för en effektiv etablering. Mycket har gjorts, men mycket återstår också att göra. Centrala områden att fokusera på framöver är enligt utskottet bostadsförsörjningen, skolan, effektivisering av etableringsuppdraget och fler vägar in på arbetsmarknaden. För en framgångsrik etablering av nyanlända invandrare är ett bra mottagande i kommunerna av yttersta vikt att få till. Utskottet anser i likhet med regeringen att rimliga planeringsförutsättningar för kommunerna måste säkerställas. Den nya anvisningslagen för bosättning som trädde i kraft leder enligt utskottet förhoppningsvis till en jämnare fördelning av nyanlända mellan landets kommuner, och till att kommuner som har goda förutsättningar för etablering tar emot nyanlända i större utsträckning . Utskottet vill understryka att mottagandet av nyanlända invandrare är ett gemensamt ansvar för hela . Ett jämnare mottagande är också av betydelse för att motverka social och etnisk boendesegregation. Den kraftiga ökningen av antalet ensamkommande barn och unga som sökte asyl i innebär stora utmaningar i många kommuner och har visat på det nödvändiga i att reformera ersättningssystemet för denna grupp av asylsökande. En promemoria om ett nytt ersättningssystem för mottagandet av ensamkommande barn och unga har tagits fram inom (A2016/01307/I). Det föreslagna ersättningssystemet innebär bl.a. att kommunerna i normalfallet kommer att ersättas med ett schablonbelopp som utgår från individens ålder och som inte varierar beroende på boendeform. Beredningen av förordningsändringar pågår inom , och ändringarna beräknas träda i kraft . Utskottet noterar och välkomnar att regeringen tillskjuter medel för att hantera de tillfälligt högre kostnader som införandet av ett nytt system beräknas föra med sig. Ett steg på vägen mot ett mer flexibelt system togs genom införandet av en ny placeringsform, stödboende, som ett komplement till placeringsformerna hem för vård och boende (HVB) och familjehem, men i likhet med regeringen anser utskottet att mer måste till för att dämpa kostnadsutvecklingen och ge kommunerna bättre planeringsförutsättningar att utföra sitt uppdrag. Utskottet bedömer att de aviserade förändringarna av ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga kommer att leda till förbättrade ekonomiska drivkrafter för kostnadseffektiva boenden och därmed också leda till en mer ansvarsfull användning av skattemedel. I sammanhanget bör även uppmärksammas det uppdrag som regeringen gav en särskild utredare om att se över systemet för mottagande och bosättning och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system (dir. 2015:107). Utredaren ska bl.a. lämna förslag till förbättringar av systemet för statlig ersättning till kommuner och landsting. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag. Utskottet vill på tal om kommunernas mottagande av asylsökande och nyanlända också lyfta fram den resursförstärkning om som regeringen föreslår i budgetpropositionen för att ge kommunsektorn långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov (se utg.omr. Utskottet välkomnar denna förstärkning och ser positivt på att förstärkningen inledningsvis i viss del ska fördelas med hänsyn till antalet asylsökande och nyanlända. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att arbete är den främsta nyckeln till nyanlända invandrares etablering i . Arbete ger, förutom egenförsörjning, möjligheter att utveckla kunskaperna i det svenska språket och om det svenska samhället. Arbete bidrar också till ett utökat socialt nätverk. kommer i hög grad att präglas av att många nyanlända ska etablera sig i , och utskottet ser hur behovet är stort av att underlätta de nyanländas inträde på arbetsmarknaden. Det stora antalet asylsökande innebär att antalet deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag väntas öka kraftigt .