bet · H301SoU7 · 2016-04-21 00:00:00 — Den viktigaste insatsen är att fortsätta med införandet av standardiserade vårdförlopp. Dessutom fortsätter staten att stödja regionala cancercentrums arbete inom ett antal andra utvecklingsområden. Arbetet med att förbättra tillgängligheten ska enligt överenskommelsen bestå i att fortsätta införandet av det gemensamma nationella systemet med standardiserade vårdförlopp. har alla landsting fattat beslut om och påbörjat införandet av de fem första standardiserade vårdförloppen, och ska det arbetet fortsätta. Därutöver ska landstingen besluta om och påbörja införandet av 13 nya standardiserade vårdförlopp. Minst tio ytterligare standardiserade vårdförlopp ska tas fram för införande . uppdrog regeringen åt att följa upp arbetet med uppbyggnaden av Regionala cancercentrum (RCC) när det gäller de kriterier som ska vara uppfyllda efter RCC-starten (S2015/08198/FS). I uppdraget ingår även att göra en samlad bedömning av uppbyggnaden av RCC utifrån de tio kriterier som ska utmärka ett RCC. ska redovisa en samlad bedömning av uppbyggnaden av RCC. ska redovisa uppföljningen av de kriterier som ska vara uppfyllda efter RCC-starten. ska löpande hålla informerat om genomförandet av uppdraget. överlämnade utredningen om utveckling av högspecialiserad vård (dir. 2014:56) sitt betänkande Träning ger färdighet – koncentrera vården för patientens bästa (SOU 2015:98) till regeringen. I betänkandet presenteras förslag som rör utveckling av den högspecialiserade hälso- och sjukvården, på nationell och regional nivå. Utredningen föreslår bl.a. en ny kunskaps- och beslutsstruktur för att nivåstrukturera den högspecialiserade vården. Syftet med förslaget är att det ska ersätta dagens rikssjukvård och den nationella nivåstruktureringen av cancervården. Utredningen anför bl.a. att berednings- och beslutsprocessen för rikssjukvården har varit tidskrävande och ineffektiv i förhållande till antalet beslutade tillstånd. Även den nationella cancersamordningen har enligt utredningen visat sig vara begränsad och relativt trögrörlig. Betänkandet har remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till . Utvärderingar har visat på stora regionala skillnader inom cancervården. Genom ökade riktade resurser och genom att samla kompetensen skulle jämlikheten och kvaliteten i cancervården stärkas. Utskottet anser att det är viktigt att samla viss avancerad cancervård på ett mindre antal sjukhus för att höja kvaliteten. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancervård till ett mindre antal sjukhus. Det som utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2015/16:2780 (KD, M, C, FP) yrkande 4 bör bifallas. Utskottet ser mycket positivt på regeringens och SKL:s fyraåriga satsning på att korta väntetiderna i cancervården. Det gäller inte minst arbetet med att fortsätta med införandet av standardiserade vårdförlopp. Mot bakgrund av pågående arbete bör motionerna 2015/16:2876 (M) yrkande 7 och 2015/16:3226 (M) yrkandena 14 och 15 avslås. Utskottet har förståelse för det som tas upp i motion 2015/16:865 (KD). Utskottet anser dock att det som anförs i motionen inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förlossningsvård. Jämför reservation 5 (SD). I motion 2015/16:1463 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över och analysera en förändrad förlossningsvård, för att skapa en vårdkedja och ett teamarbete mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård. I motion 2015/16:1059 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen om vem som bär ansvaret för att hänvisa till en förlossningsklinik. Motionärerna anser att vi bör se över om de regioner och landsting som inte bereder plats på förlossningen för de kvinnor som bor där, ska tvingas att betala någon form av vite. I motion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att utöka tidigare stimulansbidrag för landstingen, särskilt inriktat på eftervård för nyförlösta mödrar och barn. I motion 2015/16:2148 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att förebygga förlossningsskador. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ha en god och lyhörd eftervård där information är en prioriterad del. Bakgrund och pågående arbete gav regeringen social utvärdering (SBU) i uppdrag att systematiskt utvärdera, sammanställa och tillgängliggöra kunskap av betydelse för förlossningsvården (S2015/2044/FS). Uppdraget omfattar metoder för att minska komplikationer och skador hos den födande kvinnan. Dessutom omfattas andra frågor inom förlossningsvården som har relevans för den födande kvinnans hälsa samt en kartläggning av vetenskapliga kunskapsluckor. Rapporterna kommer att publiceras av SBU våren och . Parallellt med SBU:s projekt pågår ett tvärprofessionellt arbete med att ta fram riktlinjer på området. I vårändringsbudgeten avsattes för att förbättra förlossningsvården och stärka insatserna för kvinnors hälsa (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21). Samma belopp beräknas att avsättas 2017–2019 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1). ingick regeringen en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om en förbättrad förlossningsvård och insatser för kvinnors hälsa (S2015/07777/FS). Inriktningen på insatserna är att i första hand stärka förlossningsvården och eftervården för förlösta kvinnor. I andra hand får medlen användas till insatser inom hälso- och sjukvården under förutsättning att de leder till att stärka kvinnors hälsa. Parterna är överens om att landstingen inom ramen för överenskommelsen ska vidta åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen, däribland bemanningen i förlossningsvården. Insatserna ska enligt överenskommelsen skapa såväl bättre förutsättningar för en ökad kvalitet och patientsäkerhet som en bättre arbetsmiljö för medarbetarna. Utskottet välkomnar ovan nämnda överenskommelse mellan staten och SKL om en förbättrad förlossningsvård och insatser för kvinnors hälsa. Enligt utskottet finns det inte anledning att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör avslås. Insatser inom området psykisk ohälsa Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör uppdra åt en myndighet eller åt den nationella samordnaren att ta fram förslag om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mobila system, och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett motionsyrkande om detta. avslår motionsyrkanden om bl.a. vård och behandling vid psykisk ohälsa och psykisk ohälsa bland barn och unga. Jämför reservationerna 6 (S, MP, V), 7 (M), 8 (M), 9 (SD), 10 (C, L), 11 (KD) och 12 (SD). Insatser inom området psykisk ohälsa I motion 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att arbeta förebyggande när det gäller psykisk ohälsa med mobila mer flexibla system. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att säkra kvaliteten i den psykiatriska vården. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om behov av förstärkt tillsyn av psykiatrin och tydliga följdåtgärder. Slutligen begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om behov av att synliggöra och aktivt motverka vuxnas psykiska ohälsa. I motion 2015/16:694 av (M) begärs ett tillkännagivande om att säkerställa evidensbaserad vård och behandling av psykisk ohälsa inom primärvården. I motion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att rättsväsendet och psykiatrin ska använda evidensbaserade och välbeprövade riskbedömningsinstrument för att bedöma risken för framtida våld i nära relationer. Psykisk ohälsa bland barn och unga I motion 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att förebygga och minska ohälsan bland barn och unga. I motion 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att tydliggöra berörda aktörers ansvar och skyldighet att samverka och samarbeta för att stärka det psykiska välbefinnandet samt förebygga och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. I partimotion 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om välfärdsparadoxen för barns och ungas uppväxtvillkor och i yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att uppmärksamma den psykiska ohälsan bland barn och unga. Motionärerna anför att en rad åtgärder har genomförts och pågår för att minska den psykiska ohälsan bland barn och unga, men att det finns mer att göra. Även i motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga. I motion 2015/16:2220 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att införa en lex . Motionären anför att det behövs en lex , som innebär att barn och unga i kontakt med psykiatrin vid missförhållanden eller känsla av missförhållanden ska kunna ta direktkontakt med Inspektionen för vård och omsorg. Bakgrund och pågående arbete Insatser inom området psykisk ohälsa Den dåvarande regeringen antog en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa (PRIO) –2016 för att skapa förutsättningar för ett samordnat och långsiktigt förbättringsarbete i vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa (PRIO-planen, S2012.006). I PRIO-planen har barn och unga samt vuxna med svår eller komplicerad psykiatrisk problematik prioriterats särskilt. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) har i uppdrag att följa upp och utvärdera planen PRIO psykisk ohälsa 2012–2016 (S2012/4529/FS). Handlingsplanen ska följas upp och utvärderas både på insats- och målnivå. Utöver detta ska Vårdanalys uppmärksamma övriga iakttagelser och förhållanden som myndigheten finner lämpliga för att spegla effekterna av satsningen. Uppdraget ska slutredovisas . gjorde regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en ny överenskommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 (S2015/08176/FS). Syftet med överenskommelsen är att stimulera utvecklingsarbete och skapa bättre förutsättningar för lokala och regionala analyser av de utmaningar som respektive län står inför. Syftet är också att identifiera behov och utvecklingsmål lokalt och regionalt samt att förbättra ungas psykiska hälsa. Satsningen på området psykisk hälsa ska utgå från fem prioriterade fokusområden: • förebyggande- och främjande arbete • tillgängliga tidiga insatser • enskildas delaktighet och rättigheter • särskilt utsatta grupper • ledning, styrning och organisation. utsåg regeringen en särskild utredare – en nationell samordnare – som ska stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa samt verka för att arbetet samordnas på nationell nivå (dir. [2] Samordnarens huvuduppdrag ska vara att • stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa och verka för att arbetet samordnas på nationell nivå • identifiera utvecklingsbehov inom området psykisk hälsa och redovisa dessa till regeringen med förslag till åtgärder som ryms inom ramen för de medel som är avsatta i statsbudgeten på anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg • följa upp de insatser som görs inom ramen för samarbetet med SKL med fokus på effekter för folkhälsan, patienter, brukare och anhöriga • föreslå hur utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa långsiktigt kan integreras i ordinarie myndighetsstruktur. Samordnaren ska och 2017 lämna delrapporter med analyser av utvecklingen inom området psykisk hälsa samt förslag till åtgärder. Resultatet av arbetet ska slutredovisas . överlämnades betänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55) till regeringen. I betänkandet anförs bl.a. att arbetet med att tidigt upptäcka och bedöma farlighet och risk behöver utvecklas. De riskbedömningsinstrument som används måste enligt utredningen identifiera den specifika risken och inte vara för generella eller irrelevanta. Riskbedömningar inom t.ex. hälso- och sjukvårdens olika psykiatriska verksamheter behöver förbättras (s. 333). Betänkandet bereds inom . Psykisk ohälsa bland barn och unga Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, då , fick 2013 i uppdrag av regeringen att genomföra en kartläggning för att öka kunskapen om hur unga i åldern 13–med självupplevd psykisk ohälsa upplever sina svårigheter och vilka sätt unga själva använder för att hantera dessa (S2013/6261/FS). Rapporten livet känns fel – ungas upplevelser kring psykisk ohälsa publicerades . I rapporten presenteras förslag inom tre områden: att satsa på att främja psykisk hälsa och att förebygga psykisk ohälsa, att ge stöd samt att utveckla kunskapsunderlaget. För att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. förstärktes satsningen inom området psykisk ohälsa med 2016. Samma belopp har preliminärt avsatts 2017–2019 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1). Medlen ska användas för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete och för att stimulera nya initiativ. Medlen kan gå till utökade öppettider, förstärkt kompetens, ökad delaktighet, eller för att starta nya mottagningar. Dessutom har medel avsatts för att förstärka elevhälsan (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1). Satsningen på ungas psykiska hälsa ingår i regeringens överenskommelse med SKL (se ovan). presenterade sitt slutbetänkande Fråga patienten – nya perspektiv i klagomål och tillsyn (SOU 2015:102) . Utredningens kartläggning visar att de olika funktionerna i dagens klagomålssystem är otydliga för patienterna och att det inte är klart vart man ska vända sig för olika ändamål. För att skapa ett ändamålsenligt klagomålssystem konstaterar utredningen att det krävs tre typer av åtgärder: förändrad och förtydligad ansvarsfördelning, förändrad resursfördelning samt kulturförändringar för en mer patientcentrerad vård. Betänkandet har remitterats och remissvaren ska ha inkommit till . Många människor i mår mycket bra och lever fantastiska liv. finns det barn, unga och vuxna som inte har det bra. För att minska den psykiska ohälsan är det av avgörande betydelse att stärka det förebyggande arbetet. Det handlar t.ex. om skyldigheter för vården att särskilt beakta barns behov av information, stöd och råd exempelvis om barnets förälder eller en annan vuxen person som barnet varaktigt bor hos har en psykisk sjukdom. Utskottet anser att regeringen bör uppdra åt en myndighet eller den nationella samordnaren att ta fram förslag om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mobila system, t.ex. psykiatriska akutbilar. Det som utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2015/16:2481 (M) yrkande 1 bör därmed bifallas. Utskottet noterar att regeringen och SKL överenskommelse om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa har avsatt för att stödja insatser inom landsting och kommuner. Överenskommelsen skapar goda förutsättningar för ett långsiktigt arbete på området och tydliggör ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna. Utskottet noterar vidare att en nationell samordnare ska stödja och följa upp det arbete som utförs inom detta område. Utskottet ser mycket positivt på dessa åtgärder. Mot bakgrund av pågående arbete bör motionerna 2015/16:694 och 2015/16:2481 (M) yrkandena 5, 8 och 9 avslås. Vidare välkomnar utskottet den förstärkta satsningen för att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna. Satsningarna på såväl ungdomsmottagningarna som elevhälsan har en mycket stor betydelse i detta arbete. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:2481 (M) yrkande 6, 2015/16:2482 (M) yrkande 7, 2015/16:2568 (KD) yrkande 30 och 2015/16:2980 (KD) yrkandena 1 och 10. Motionsyrkandena bör avslås. Frågan om riskbedömningar inom t.ex. hälso- och sjukvårdens olika psykiatriska verksamheter tas upp i slutbetänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). Resultatet av den pågående beredningen inom bör inte föregripas genom någon åtgärd från , varför motion 2015/16:2431 (C) yrkande 20 bör avslås. När det gäller det som framförs i motion 2015/16:2220 (MP) konstaterar utskottet att slutbetänkandet Fråga patienten – nya perspektiv i klagomål och tillsyn (SOU 2015:102) har överlämnats till regeringen. Beredningen av betänkandet bör inte föregripas. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om psykiatrisk tvångsvård. Jämför reservation 13 (V). I motion 2015/16:371 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur barns och ungas rättigheter inom tvångsvården tas till vara. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att säkerställa att patienter informeras om möjligheten till överklagande. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som förtydligar rapporteringsskyldigheten vid tvångsvård och tvångsåtgärder, bl.a. för att ska kunna göra genusstudier på underlaget. Bakgrund och pågående arbete publicerade och unga i psykiatrisk tvångsvård – om rättigheter och tvångsåtgärder. Rapporten innehåller en redovisning av arbete med ett regeringsuppdrag om att öka kunskapen om barn som vårdas i psykiatrisk tvångsvård och om att förbättra deras tillgång till information. Den första delen av uppdraget har varit att ar-beta fram ett informationsmaterial till barn som vårdas enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT, och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV, om deras rättigheter. Den andra delen av uppdraget har handlat om att finna möjliga orsaker till att flickor är överrepresenterade när det gäller vidtagna tvångsåtgärder samt ta fram förslag på hur detta kan undersökas närmare. Det informationsmaterial som tagit fram är framför allt riktat till barn som vårdas enligt LPT och LRV, men det innehåller också information som är relevant för barn som vårdas frivilligt i den psykiatriska vården. har valt att, förutom att analysera det statistiska underlaget, sammanställa ett fördjupat underlag för diskussion och dialog utifrån frågeställningar inom områden som makt, kunskap och diagnoser i relation till genus och tvångsåtgärder. remissbehandlades departementspromemorian Delaktighet och rättssäkerhet vid psykiatrisk tvångsvård (Ds 2014:28). I promemorian lämnas en rad förslag för att stärka patientsäkerheten och rättssäkerheten för den som vårdas enligt LPT och LRV. Ärendet bereds inom . Inspektionen för vård och omsorg () redovisade ett uppdrag att utveckla och pröva arbetssätt som säkerställer att barn som tvångsvårdas inom den psykiatriska vården får framföra sin mening inom ramen för tillsynsinsatser (dnr S2014/2930/FS). lämnade förslag om att utöka den dåvarande Barntelefonen till en barn- och ungdomslinje som skulle omfatta alla barn och unga i åldrarna 0–inom vård och omsorg. Till Barn- och ungdomslinjen kan barn inom t.ex. psykiatrisk tvångsvård ringa på –19. Det går även att mejla till eller chatta. ansåg även att informationen om barnens möjligheter och rätt att kontakta behöver förbättras. Detta ska tas om hand i Ivos ordinarie verksamhet och i samarbetet med projekt för att sprida information om rättigheter för barn och unga som vårdas inom den psykiatriska tvångsvården. I det ovan nämnda slutbetänkandet Fråga patienten – nya perspektiv i klagomål och tillsyn (SOU 2015:102) föreslås bl.a. att klagomål från patienter som är föremål för tvångsvård alltid ska utredas om klagomålet inte är uppenbart obefogat eller om det rör ett beslut som går att överklaga till domstol. Betänkandet har remitterats, och remissvaren ska ha inkommit till . Utskottet ser positivt på att bl.a. har utvecklat ett arbetssätt som säker-ställer att barn som tvångsvårdas inom den psykiatriska vården själva kan komma till tals. Utskottet noterar vidare att departementspromemorian Delaktighet och rättssäkerhet vid psykiatrisk tvångsvård bereds inom . Även betänkandet Fråga patienten – nya perspektiv i klagomål och tillsyn bereds. Slutligen kan det i detta sammanhang nämnas att den ovan nämnda nationella samordnaren bl.a. har i uppdrag att fortlöpande identifiera utvecklingsbehov inom området psykisk hälsa och redovisa dessa till regeringen med förslag till åtgärder. Enligt utskottet bör det pågående arbetet inte föregripas. Motion 2015/16:371 (V) yrkandena 3–5 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rättspsykiatrins organisation. Jämför reservation 14 (SD). I motion 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om rättspsykiatri. Motionärerna föreslår bl.a. att ett pilotprojekt ska införas där någon eller några vårdenheter tas över av staten, för att senare utvärderas. Syftet med pilotprojektet är att samtliga regionkliniker och vårdenheter ska bedrivas av staten . I motion 2015/16:829 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att statligt övertagande av rättspsykiatrin bör övervägas. Med tanke på att övriga rättsväsendet är statligt anser motionärerna att även rättspsykiatrin bör bli det. Föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om skyldighet för ett landsting att erbjuda hälso- och sjukvård gäller även rättspsykiatrisk vård (2 § lagen [1991:1129] om rättspsykiatrisk vård). Rättspsykiatrisk vård ges på en sjukvårdsinrättning som drivs av ett landsting (6 §). Utskottet delar inte motionärernas åsikt att bör föreslå en förändrad organisering av rättspsykiatrin. Motionsyrkandena bör därför avslås. Kompetensförsörjning och personalfrågor m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillgång på personal inom hälso- och sjukvården, fortbildning och karriärvägar för sjuksköterskor. Jämför reservationerna 15 (M), 16 (SD), 17 (C, KD), 18 (L), 19 (M), 20 (C, L), 21 (KD) och 22 (SD). Tillgång på personal inom hälso- och sjukvården m.m. I motion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om att möjligt tillsätta en utredning i syfte att säkra tillgången på specialistutbildad vårdpersonal. I motion 2015/16:3071 av m.fl. (C) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att inrätta en nationell samordning som bedömer tillgång och efterfrågan på specialistläkare. Motionärerna anser att staten måste ta ett tydligare ansvar för planering och samordning av behovet av läkare. I motion 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utveckla en nationell långsiktig personalförsörjningsstrategi för psykiatrin, med stimulans för vidareutbildning och fortbildning. Vidare begärs i motion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 20 ett tillkännagivande om att genomföra en långsiktig nationell personalförsörjningsstrategi för att stärka vårdens medarbetare från grunden, fortbildning till vidareutbildning gällande t.ex. fler röntgensjuksköterskor och biomedicinska analytiker. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att ta fram en nationell personalförsörjningsstrategi gällande t.ex. patologer och geriatriker. I motion 2015/16:2367 av (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av en satsning på utbildning av fler patologer. I motion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att rikta ett särskilt anslag för att utbilda fler kostrådgivare med kognitiv inriktning. I motion 2015/16:2464 av (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att medicinsk nutrition bör bli en vårdspecialitet. Övriga personal- och kompetensfrågor I motion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om att kartlägga och sprida modeller för att få fler äldre erfarna medarbetare att vilja och kunna stanna kvar längre i yrket.