bet · H301UbU15 · 2016-04-21 00:00:00 — Stor vikt bör därför enligt regeringen läggas vid universitetens och högskolornas uppgift att inom ramen för sin utbildnings- och forskningsverksamhet samverka med det omgivande samhället, informera om sin verksamhet och verka för att forskningsresultat kommer till nytta, men också t.ex. att samverka med forskning som bedrivs utanför högskolorna. () ska enligt regleringsbrevet redovisa sammanfattande analyser över utvecklingen av verksamheten vid universitet och högskolor i en årsrapport. UKÄ ska även informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. Vid regionala skillnader i balansen mellan utbud och efterfrågan ska detta redovisas. UKÄ ska vidare enligt regleringsbrevet i samverkan med universitet och högskolor följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden, fördelat på kvinnor och män. I uppdraget ingår att följa och redovisa etablering på arbetsmarknaden för personer som har genomgått kompletterande utbildningar. Universitets- och högskolerådet (UHR) har i en redovisning till regeringen rekommenderat att regeringen ska se till att lärosätena tydligt redovisar på vilket sätt de planerar att arbeta för att öka arbetsmarknadsanknytningen i de utbildningar som ges (se UHR:s redovisning av uppdrag om breddad rekrytering Kan excellens uppnås i homogena grupper?). Enligt rekommendationen bör lärosätena lämna redovisningen i en strategi om arbetet med breddad rekrytering och deltagande. I UKÄ:s årsrapport anges att lärosätena kan arbeta på olika sätt med att anknyta utbildningarna till arbetsmarknadens krav och behov, genom att t.ex. samverka med arbetslivsrepresentanter vid utveckling av utbildningar (s. 91). Många av de verksamheter för arbetsmarknadsanknytning som bedrivs innebär att arbetsmarknaden integreras i utbildningarna så att studenterna får tillfälle att tillämpa sina teoretiska kunskaper i praktiken. Till sådana verksamheter hör praktik i olika former, verksamhetsförlagd utbildning, olika slags arbetslivsknutna projekt i utbildningarna och examensarbeten som utförs i samverkan med arbetsgivare. UHR ska informera om högskoleutbildning i syfte att enskilda individer ska kunna göra väl avvägda val, se 10 § förordningen (2012:811) med instruktion för UHR. Av budgetpropositionen framgår det att tillsammans med Arbetsförmedlingen har tagit fram ett utbildningspaket för lärare och studie- och yrkesvägledare, i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 100). Utbildningspaketet har i stor utsträckning genomförts i samarbete med de regionala kompetensplattformarna för att uppnå en regional förankring och geografisk spridning. har i sitt regleringsbrev fått ett förlängt uppdrag om studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden, vilket ska redovisas och slutredovisas . I uppdraget ingår även att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Utskottet konstaterar att Utredningen om högskolans utbildningsutbud och UHR har lämnat förslag/rekommendationer i fråga om lärosätenas arbete med arbetslivsanknytning och att beredning av dem pågår inom . Vidare har UKÄ i uppdrag att följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1032 (SD), 2014/15:1040 (SD) yrkandena 1–3, 2014/15:1585 (S), 2014/15:1777 yrkande 2, 2014/15:2565 (C) yrkandena 11 och 12, 2014/15:2944 (SD) yrkande 11, 2015/16:1450 (SD), 2015/16:1644 (SD) yrkande 8 och 2015/16:2402 (C) yrkande 12. Utskottet noterar att har tagit fram ett utbildningspaket för lärare och studie- och yrkesvägledare, i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång samt att UHR ska informera om högskoleutbildning. Utskottet anser mot den bakgrunden att inte behöver vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2015/16:2770 (M) yrkande 9 och 2015/16:3076 (SD). Motionerna avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att minska antalet behörigheter vid ansökningar till högskolan, om meritpoäng för modersmålsstudier och om breddad rekrytering m.m. Jämför reservation 37 (C). Enligt kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 15 bör antalet behörigheter vid ansökningar till högre utbildning minskas. Motionärerna anför att det ska vara enkelt för den enskilde att söka skola. Målet är en mer transparent och rättssäker ansökningsprocess där det är tydligt för studenten vad som krävs. finns många olika behörighetsgrupper och varje enskild behörighetsgrupp kan vara uppdelad i ytterligare behörighetskrav som ställs av det enskilda lärosätet. Enligt motion 2015/16:2176 av (MP) yrkande 1 bör meritpoäng ges för modersmålsstudier på samma sätt som för kurser i moderna språk. Vidare begärs att elever ska ha möjlighet att tillgodoräkna sig meritpoäng och betyg i modersmål via prövning samt att elever som studerar modersmål inte ska missgynnas (yrkandena 2 och 3). Motionären anför att elever ska ha rätt att få kunskaper i alla språk prövade oavsett om dessa erbjuds i kommunen eller inte. Även i motion 2014/15:2531 av (MP) begärs ett tillkännagivande om vikten av att värdera modersmålskunskaper lika högt som kunskaper i moderna språk i skolväsendet. I motion 2015/16:447 av (S) och i motion 2014/15:769 av och (båda S) begärs åtgärder för att komma till rätta med social snedrekrytering till universitet och högskolor. Motionärerna anför att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för breddad rekrytering som tar hänsyn till tidigare arbetslivserfarenhet och möjligheten att införa ett liknande regelsystem som den tidigare 25:4-regeln bör övervägas. I motion 2015/16:878 av (S) poängteras vikten av breddad rekrytering till högskolor och universitet. Motionären anser att möjligheten att införa en liknande regel som den s.k. 25:4-regeln bör övervägas eftersom den bidrog till mångfald och kvalitet i högskolan och uppmuntrade till rörlighet mellan arbetsliv och studier. Enligt kommittémotion 2015/16:751 av m.fl. (V) yrkande 1 bör Universitets- och högskolerådet ges ett särskilt uppdrag att stimulera, främja och följa upp de konstnärliga utbildningarnas arbete med breddad rekrytering. Motionärerna anser att det behöver läggas ett särskilt fokus på just de konstnärliga utbildningarnas arbete med att motverka diskriminering och bredda rekryteringen. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Enligt 4 kap. 1 § högskolelagen (1992:1434) ska högskolorna så långt det är möjligt med hänsyn till kvalitetskraven ta emot alla behöriga sökande. Kan inte alla behöriga sökande till en utbildning tas emot ska ett urval göras bland de sökande (4 kap. 3 §). Utöver dessa grundläggande principer i högskolelagen har bemyndigat regeringen att meddela föreskrifter om tillträde till högskoleutbildning. All högskoleutbildning kräver grundläggande behörighet. Många utbildningar kräver ytterligare förkunskaper, s.k. särskild behörighet. Det finns även möjlighet att bli behörig genom att ansöka om att få sin reella kompetens prövad. Grundläggande behörighet har bl.a. den som har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan eller inom gymnasial vuxenutbildning. Även den som har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom gymnasial vuxenutbildning samt har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan har grundläggande behörighet (se vidare 7 kap. 5 § högskoleförordningen [1993:100]). Till många utbildningar krävs förkunskaper utöver grundläggande behörighet, s.k. särskild behörighet (se 7 kap. 8 § högskoleförordningen). För att vara behörig till en sådan utbildning ska man ha läst kurser som ger relevanta förkunskaper för just den utbildningen, och ha minst godkänt betyg i dem. Till utbildningar på grundnivå anges den särskilda behörigheten i områdesbehörigheter (se 7 kap. 9 § högskoleförordningen och Universitets- och högskolerådets föreskrifter). Sökande som saknar betyg för att styrka kraven för grundläggande behörighet kan uppfylla kraven genom s.k. reell kompetens. Lärosätena bedömer om sökandena har förutsättningar att klara sökt utbildning. En sökande som har blivit behörig genom reell kompetens saknar meritvärde. För att den sökande ska få ett meritvärde att konkurrera med i ett eventuellt urval kan han eller hon göra högskoleprovet. /högskola kan besluta om undantag från kraven på behörighetsvillkor om det finns särskilda skäl (se 7 kap. 3 § högskoleförordningen). När det gäller arbetslivserfarenhet som merit vid tillträde till högskoleutbildning fanns tidigare den s.k. 25:4-regeln som innebar att grundläggande behörighet uppnåddes genom ålder i kombination med arbetslivserfarenhet. När 25:4-regeln avskaffades anförde regeringen (prop. 2006/07:107 s. 19) att universitet och högskolor själva ska få bestämma urvalsgrunder för högst en tredjedel av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå (se 7 kap. 13 § högskoleförordningen). Regeringen framhöll vidare att ett syfte med de urvalsgrunder som högskolorna bestämmer var att vid sidan om betyg och högskoleprov ge möjlighet att ta till vara meriter och erfarenheter som är särskilt betydelsefulla för utbildningen (prop. 2006/07:107 s. 20). Till de flesta utbildningar kan man få meritpoäng för kurser i moderna språk, engelska och matematik om man har ett godkänt betyg (lägst E, se bilaga 3 till högskoleförordningen). Elever som läser modersmål kan pröva för betyg enligt kursplanerna för moderna språk i sitt modersmål. En förutsättning för att en skolenhet ska få erbjuda prövning i en kurs är att det bedrivs undervisning i kursen (se 8 kap. gymnasieförordningen [2010:2039]). Det är möjligt att pröva för betyg i modersmål i en annan kommun än den egna (se bet. 2013/14:UbU13 s. 35). beslutade regeringen att tillsätta utredningen öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå (dir. 2016:24). En särskild utredare ska göra en översyn av hela systemet för tillträde till sådan högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare och lämna förslag till ett öppnare och enklare system. • lämna förslag till bestämmelser för tillträde till högskolan som ersätter de nuvarande bestämmelserna i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) och som möter kraven på enkelhet och förutsebarhet • analysera och lämna förslag till hur grundläggande behörighet kan uppnås genom arbetslivserfarenhet oavsett hur den har förvärvats • ta ställning till om högskoleprovet ska få en mer begränsad roll i urvalet jämfört med och i så fall lämna förslag till hur rollen ska se ut • analysera och ta ställning till om ett system med meritpoäng ska finnas eller inte • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Av 1 kap. 5 § fjärde stycket högskolelagen framgår att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper vid högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98). Universitets- och högskolerådet (UHR) har i en redovisning till regeringen kartlagt och analyserat lärosätenas arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande i högskolan. Enligt redovisningen är det dubbelt så vanligt att studera vid högskolan om man har högskoleutbildade föräldrar. Bristande studietradition får många att välja bort högskolan, men bl.a. kön, utländsk bakgrund, sexuell läggning, funktionsnedsättningar, skillnader mellan stad och landsbygd kan påverka vilka som studerar. UHR anser att arbetet med breddad rekrytering och breddat deltagande kräver ett brett och strategiskt arbetssätt och rekommenderar att regeringen ser till att lärosätena tar fram en strategi för det. UHR rekommenderar även att lärosätena ska återrapportera sitt arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande till regeringen. Utskottet anser att högskolans tillträdessystem behöver bli mer förutsebart och begripligt varför utskottet välkomnar utredningen öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå (dir. 2016:24). Utredningen ska lämna förslag till bestämmelser för tillträde till högskolan, se över hur grundläggande behörighet kan uppnås genom arbetslivserfarenhet, ta ställning till om högskoleprovet ska få en mer begränsad roll i urvalet samt se över systemet med meritpoäng. Utredningen ska redovisas och utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:769 (S), 2014/15:2531 (MP), 2015/16:447 (S), 2015/16:878 (S), 2015/16:2176 (MP) yrkandena 1–3 och 2015/16:2402 (C) yrkande 15. Utskottet noterar att UHR har rekommenderat att regeringen ser till att lärosätena tar fram en strategi för arbetet med breddad rekrytering och breddat deltagande. Utskottet anser att regeringens beredning av bör avvaktas och avstyrker därmed motion 2015/16:751 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om treterminssystem, om flexibla examinationsformer och om utfärdande av examensbevis. Jämför reservationerna 38 (C), 39 (C) och 40 (M). Enligt kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 14 bör möjligheterna till ett flexiblare terminssystem utredas och fler studenter bör tidigare komma ut på arbetsmarknaden. Motionärerna framhåller att frånvaro från arbetsmarknaden leder till både uteblivna inkomster för studenten och stora kostnader för samhället. I motion 2014/15:1087 av (M) begärs att möjligheten till relevanta och kvalitetssäkrade sommarkurser för att möjliggöra ett treterminssystem på universitet och högskolor ses över. Ett sätt att få ut studenterna snabbare från högskolan skulle enligt motionären kunna vara ett system med en tredje termin som man såväl ökar som kvalitetssäkrar utbudet av sommarkurser. Samme motionär begär i motion 2015/16:2466 att antalet studieveckor för utbildningar på högskola och universitet utökas. Enligt motion 2015/16:1393 av m.fl. (S) bör ett frivilligt treterminssystem på högskolor och universitet införas. Motionärerna anser att ett för studenterna frivilligt treterminssystem skulle medföra att studenter som önskar det kan slutföra sin utbildning . I motion 2015/16:2296 av i (M) begärs att fri tentamensrätt införs. Motionären anför att den student som anser sig ha tillräckliga kunskaper för att påbörja en kurs på en högre nivå än den grundläggande bör ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. Enligt kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 9 bör det finnas en mångfald och flexibilitet kring examinationsformer inom den högre utbildningen. I motion 2014/15:1682 av och (båda MP) bör det undersökas hur genomströmningen på högskolor och universitet kan förbättras med fokus på bl.a. de moderna tekniska hjälpmedlens betydelse. Enligt kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 8 behöver en förordningsändring utredas angående vem som ska initiera att ett examensbevis utfärdas. Motionärerna framhåller att det är en stor andel svenska studenter som inte tar ut sina examensbevis, något som kan försämra deras möjlighet till internationell rörlighet som yrkesverksamma. Gällande rätt och pågående arbete I 6 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) anges att omfattningen av utbildningen ska anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Vidare framgår av 6 kap. 13 § i samma förordning att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att dessa får sammanföras till utbildningsprogram. Det finns inga bestämmelser som reglerar hur många terminer som ska finnas eller utbildning ska genomföras. Utredningen om högskolans utbildningsutbud (SOU 2015:70) bedömde att på grund av överenskommelser inom Bolognaprocessen inte ensidigt kan förlänga det akademiska året genom att använda sommaren som utbildningstid. För enskilda studenter finns dock enligt utredningen alltid möjligheten att förkorta sin studietid genom att öka sin studieinsats, exempelvis genom att läsa sommarkurser. Om regeringen vill öka utnyttjandet av sommarkurser för att förkorta studietider föreslog utredningen att lärosätena ges i uppdrag att öka utbudet inom ramen för särskilda åtgärder. Utredningens förslag bereds inom (). När det gäller antal prov på utbildning på grundnivå och avancerad nivå framgår följande av 6 kap. 21 och 22 §§ högskoleförordningen (1993:100). Om en högskola begränsar det antal tillfällen som en student får genomgå prov för att få godkänt resultat på en kurs eller del av en kurs, ska antalet tillfällen bestämmas till minst fem. Om godkänt resultat på en kurs eller del av en kurs förutsätter att studenten genomgått praktik eller motsvarande utbildning med godkänt resultat, ska antalet praktik- eller motsvarande utbildningsperioder bestämmas till minst två. En student som utan godkänt resultat har genomgått två prov för en kurs eller en del av en kurs har rätt att få en annan examinator utsedd, om inte särskilda skäl talar mot det. Av 6 kap. 9 § högskoleförordningen framgår att en student som uppfyller fordringarna för en examen på begäran ska få examensbevis av högskolan. Utredningen om högskolans utbildningsutbud föreslog att regeringen ska utreda en ändring av högskoleförordningen med innebörden att högskolan ska utfärda examensbevis för yrkesexamen och konstnärlig examen när studenten har fullgjort fordringarna för examen. Utredningen bedömde att lärosätena bör utveckla ett system för att ta samma ansvar för generella examina. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet anser att det är viktigt med en god genomströmning i högskolan och en tidig etablering på arbetsmarknaden. Om regeringen skulle vilja öka utnyttjandet av sommarkurser för att förkorta studietider föreslog Utredningen om högskolans utbildningsutbud att lärosätena ges i uppdrag att öka utbudet inom ramen för särskilda åtgärder. Utskottet anser att beredning av förslaget bör avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1087 (M), 2015/16:1393 (S), 2015/16:2402 (C) yrkande 14 och 2015/16:2466 (M). I fråga om yrkanden om fri tentamensrätt och flexibla examinationsformer konstaterar utskottet att kurser inom högskolan ofta innehåller andra obligatoriska moment än skriftlig tentamen som studenten måste fullfölja för att examineras. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt och någon åtgärd behövs därmed inte med anledning av motionerna 2014/15:1682 (MP), 2015/16:2296 (M) och 2015/16:2402 (C) yrkande 9. När det gäller frågan om vem som ska initiera att ett examensbevis utfärdas så har Utredningen om högskolans utbildningsutbud föreslagit att en begäran från studenten inte ska vara något krav för utfärdande av examensbevis för yrkesexamen och konstnärlig examen. bör detsamma gälla för generella examina anser utredningen. Utskottet anser att beredning av utredningens förslag bör avvaktas och avstyrker motion 2015/16:2770 (M) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbättrad arbetsmiljö och stärkt studenthälsa, om teckentolkning och om översyn av reglerna för ledighet för förtroendeuppdrag. Jämför reservation 41 (M) Förbättrad arbetsmiljö och stärkt studenthälsa m.m. I kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs satsningar på förbättrad arbetsmiljö och stärkt studenthälsa. Motionärerna begär vidare en översyn av hur lärosätena kan redovisa hur de arbetar för att systematiskt förbättra studenters inlärningsmiljö (yrkande 10). I motionerna 2014/15:103 och 2015/16:113 av (M) framhålls möjligheten till teckentolkning vid högre studier. Motionären anser att regeringen bör se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga teckentolkar och assistansen till döva och personer med hörselnedsättning. Översyn av reglerna för ledighet för förtroendeuppdrag Enligt motion 2015/16:634 av m.fl. (S) bör åtgärder övervägas för att stärka studenters möjligheter till praktik och att engagera sig politiskt. Motionärerna framhåller att studenter saknar rätt att få vara ledig för att kunna engagera sig i förtroendeuppdrag vilket är bekymmersamt. Även motion 2014/15:2652 av m.fl. (S) fokuserar på att studenter behöver ledighet för förtroendeuppdrag och viljan att alla åldersgrupper ska finnas representerade i politiken. Gällande rätt och pågående arbete Förbättrad arbetsmiljö och stärkt studenthälsa Högskolorna ska enligt 1 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100) ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Högskolorna ska även ansvara för andra uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation eller underlättar övergången till arbetslivet samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. Studenthälsan är ett komplement till övrig hälso- och sjukvård med fokus på hälsoproblem . () har genom en enkätundersökning undersökt de studerandes ekonomiska och sociala situation. I den senaste rapporten och sociala situation 2015 (rapport 2016:2) som publicerades redovisas bl.a. följande om studenternas sociala situation. Av samtliga studerande uppger att de mår bra eller mycket bra. Trots att de allra flesta mår bra upplever ofta olika typer av hälsobesvär, och stress är det vanligaste hälsobesväret. Andelen som anger att de mår dåligt eller mycket dåligt är . slutredovisade det s.k. studenthälsouppdraget, dvs. att stödja studenthälsomottagningarna . Av slutredovisningen framgår att syftet med uppdraget var att stödja det hälsofrämjande och förebyggande arbetet och att bidra till kunskapsutveckling vad gäller alkohol, narkotika, tobak och dopning vid högskolor och universitet. Målgruppen var personalen som arbetar på studenthälsomottagningarna. I uppdraget genomfördes utbildningar/konferenser, samverkan, informationsmaterial, en studie om alkoholscreening och rådgivning på mottagningarna. breddades uppdraget till att också inkludera studenternas psykiska hälsa, och som en del av detta inleddes ett arbete med en systematisk litteraturöversikt om interventioner för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa. Det arbetet kommer fortsätta . har i uppdrag att samla in uppgifter om övriga lärosätens kostnader för särskilt pedagogiskt stöd till studenter med funktionsnedsättning i studiesituationen. ska utifrån behov fördela de nationella medel som anvisas fördetta ändamål till lärosätena (universitets årsredovisning s. 38). uppgår universitets särskilda medel för stöd till studenter med funktionsnedsättning inkl. teckentolkning till (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 315, tabell 10.234, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Enligt 1 kap. 4 a § högskolelagen (1992:1434) ska studenterna ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna. Vidare ska högskolorna verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Av 7 kap. 33 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att en högskola, om det finns särskilda skäl, i enskilda fall får besluta att den som är antagen till en utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan får anstånd med att påbörja studierna, eller får fortsätta sina studier efter studieuppehåll.