bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, L, KD) och ett särskilt yttrande (V). Tillväxten i den svenska ekonomin väntas vara fortsatt stark 2016 för att sakta in något följande år. BNP bedöms växa 2017. Resursutnyttjandet väntas uppnå balans . Sysselsättningen ökar eftersom den sammantagna produktionen bedöms bli större än i regeringens tidigare prognos. Även arbetskraften växer snabbare till följd av många nyanlända, vilket också innebär att arbetslösheten ökar successivt. Det tar i regel för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Den globala ekonomin präglas av fortsatt stora osäkerheter, och den svaga tillväxten har reviderats ned av flera bedömare efter regeringens prognos. Nedåtriskerna har också ökat. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Ordning och reda i de offentliga finanserna är en förutsättning för en stabil finansiering av den gemensamma välfärden och för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. ofinansierade reformer, främst skattesänkningar, har bidragit till betydande underskott i de offentliga finanserna. Utskottet välkomnar regeringens omläggning av finanspolitiken i en mer ansvarsfull riktning. Genom en stram finanspolitik i kombination med en stark ekonomisk tillväxt kunde underskotten i de offentliga finanserna förstärkas med . Det finansiella sparandet avviker emellertid från den målsatta nivån på av BNP över en konjunkturcykel. Det är viktigt att bygga upp marginaler för att möta framtida konjunkturnedgångar. anser utskottet att det är rimligt att exceptionella händelser som ett stort antal människor på flykt hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. Konsolideringen av den offentliga sektorns finansiella sparande kommer därför att nås först efter 2020. Det gynnsamma läget i kombination med en ansvarsfull finanspolitik gör att det finansiella sparandet stärks för att uppgå till , motsvarande av BNP, 2020. Utgiftstaken bedöms till och . Utskottet framhåller att reformambitioner bör redovisas fördelade per utgiftsområde även för åren efter budgetåret. Med sina riktlinjer för den ekonomiska politiken visar regeringen enligt utskottet att den står för ett samhällsbygge för ansvar, trygghet och utveckling. Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen arbetar för att ge dem som flytt till goda förutsättningar att snabbt ta sig in i det svenska samhället. Arbete är nyckeln till etablering. Det stora antalet asylsökande innebär en utmaning för många av välfärdens verksamheter, och utskottet noterar att regeringen presenterat en satsning på ytterligare till kommuner och landsting. Utskottet håller med regeringen om att målet att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 är ambitiöst och ställer höga krav på politiken, inte minst mot bakgrund av att många människor kommer att vara nya på arbetsmarknaden . Utskottet står bakom regeringens jobbagenda och konstaterar att satsningar på välfärden också är en central del i regeringens jobbpolitik. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en aktiv arbetsmarknadspolitik för att minska arbetslösheten, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, praktik och anställningsstöd. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att skolan är helt avgörande för ett som håller ihop och en viktig del av samhällsbygget, och utskottet ställer sig bakom inriktningen för att höja kunskapsresultaten genom ökad attraktivitet för läraryrket, tidiga insatser och ökad jämlikhet. Utskottet delar regeringens ambition att ska vara en global föregångare i klimatomställningen och ser positivt på det breda parlamentariska stöd som finns för ett klimatpolitiskt ramverk. Utskottet välkomnar regeringens prioriteringar för att stärka välfärden genom att göra det möjligt att anställa fler inom välfärden och att fortsätta värna starka offentliga trygghetssystem. Utskottet välkomnar också att regeringen aviserat att den ska återkomma till med förslag om resursförstärkning till kommunsektorn på för ökad kvalitet i välfärden. ekonomiska vårproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringen och . Proposition 2015/16:100 ekonomiska vårproposition. Fem yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1 Den ekonomiska utvecklingen 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 2.3 Yttranden från andra utskott Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna granskningar om offentliga finanser 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (C) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (L) 5.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 yttrande 2015/16:SkU7y Bilaga 3 yttrande 2015/16:JuU8y Bilaga 4 yttrande 2015/16:SoU5y Bilaga 5 yttrande 2015/16:UbU7y Bilaga 6 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2015/16:MJU5y Bilaga 7 yttrande 2015/16:AU3y Bilaga 8 Protokoll från öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2020 Tabell 1.2 Makroekonomiska nyckeltal 2016–2020 Tabell 1.4 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling –2020 Tabell 1.5 Prognosjämförelse 2016–2017 Tabell 1.6 Aktuella prognoser av ekonomins utveckling –2017 Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finanser Tabell 2.2 Statens budgetsaldo 2015–2020 Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Tabell 2.4 Utgiftstak 2015–2020 Tabell 2.5 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2015/16:100 punkt 1 och avslår motionerna 2015/16:1432 av m.fl. (S), 2015/16:1672 av Finn (M), 2015/16:2218 av och (båda MP), 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2342 av och (båda S), 2015/16:2407 av och (båda C), 2015/16:2439 av (C), 2015/16:2584 av Finn m.fl. (M), 2015/16:3397 av m.fl. (SD), 2015/16:3398 av m.fl. (KD), 2015/16:3403 av m.fl. (L) yrkande 1, 2015/16:3404 av m.fl. (C) och 2015/16:3406 av och (båda M). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och de motioner som väckts med anledning av propositionen i dessa delar. Propositionens övriga yrkanden om utgiftsområdesindelningen behandlas av i betänkande 2015/16:KU23. I detta betänkande behandlar finansutskottet också några motioner från allmänna motionstiden /16. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen är tänkt att ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. , justitieutskottet, socialutskottet, utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna. Yttrandena finns i bilagorna 2–7 i betänkandet. informerades utskottet av statssekreterarna om konvergensprogram och nationella reformprogram. Programmen lämnades till . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2016 med finansminister och företrädare för . Protokollet från utfrågningen finns i bilaga 8 i betänkandet. Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett formellt ärende för . Utskottet har ändå skäl att beakta rapporten. Protokollet från utfrågningen kommer också att presenteras i en rapport från (2015/16:RFR21). 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Tillväxten i den svenska ekonomin väntas vara fortsatt stark 2016 för att sedan sakta in något 2017. Enligt regeringens prognos bidrar en fortsatt stark inhemsk efterfrågan och fasta bruttoinvesteringar i hög grad till BNP-tillväxten. Resursutnyttjandet stiger och väntas uppnå balans . Sysselsättningen blir starkare för än enligt regeringens bedömning , eftersom den sammantagna produktionen väntas bli större. Även arbetskraften växer snabbare till följd av många nyanlända, vilket också innebär att arbetslösheten ökar . Den globala ekonomin präglas av en svag tillväxt och fortsatt stora osäkerheter. Tillväxten har reviderats ned av flera bedömare efter regeringens ekonomiska vårproposition. Nedåtriskerna har ökat, bl.a. på grund av geopolitiska och finansiella risker. Regeringen redovisar i propositionen en prognos för den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden . Tyngdpunkten i redovisningen läggs på 2016 och 2017. Prognosen baseras på nu gällande regler samt på föreslagna och aviserade åtgärder i Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). Konjunkturen bedöms ha återhämtat sig i en snabbare takt, och BNP-tillväxten väntas bli väsentligt högre 2016 jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Den främsta anledningen är en betydligt högre tillväxt i fasta bruttoinvesteringar och i den offentliga konsumtionen. –2019 bedöms tillväxten vara lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Inflationen mätt som konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) har reviderats ned på grund av fallande energipriser. KPIF blir dock något högre 2018 och 2019 än höstens bedömning som en följd av högre efterfrågan . Sysselsättningstillväxten har reviderats upp för prognosperioden –2019, eftersom den sammantagna produktionen bedöms bli högre än vad som förväntades i budgetpropositionen. Även arbetskraften växer starkare till följd av en högre befolkningstillväxt. Detta har också medfört att jämviktsarbetslösheten har reviderats upp –2020 med anledning av en större andel nyanlända i arbetskraften eftersom de har en lägre sannolikhet att få anställning. Utvecklingen i omvärlden och 2017 BNP-tillväxten i omvärlden var måttlig 2015, vilket även gäller många av de framväxande ekonomierna. Inledningen av 2016 har kännetecknats av finansiell oro med stora rörelser på världens börser. En ovisshet om stabiliteten i den kinesiska tillväxten och en svagare ekonomisk utveckling i många råvaruberoende ekonomier har bidragit till en osäkerhet på de finansiella marknaderna. Även tecken på en försvagning av den ekonomiska utvecklingen i många avancerade ekonomier har bidragit till osäkerheten. Sammantaget bedöms tillväxten i omvärlden ta fart igen 2017. Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2020 BNP, världen * * BNP-prognoser sammanviktade med KIX-vikter, vilket är ett mått på svensk utrikeshandel. Källa: ekonomiska vårproposition. I euroområdet förväntas en starkare investeringstakt som en följd av en fortsatt expansiv penningpolitik och en mindre åtstramande finanspolitik. Tillsammans med låga energi- och råvarupriser bidrar detta till en starkare återhämtning i euroområdet 2017. Tillväxttakten i euroområdet förväntas dock vara fortsatt relativt låg, även om återhämtningen sker i fler länder och omfattar fler sektorer . Arbetslösheten förväntas bli fortsatt hög och inflationen låg. I har arbetsmarknaden fortsatt att utvecklas positivt med stigande sysselsättning, högre löneökningstakt och gradvis stigande inflation. Den underliggande inflationen ligger nära inflationsmålet. Den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden bidrog till att den amerikanska höjde styrräntan 2015, och fler styrräntehöjningar är att vänta 2016 och 2017. Den politiska ledningen i har uttalat ett mål om att den ekonomiska tillväxten i högre grad ska vara konsumtionsdriven, från att tidigare ha dominerats av export och investeringar. Den nya inriktningen innebär att BNP-tillväxten saktar in och att den inhemska efterfrågan på importvaror inte ökar lika snabbt som tidigare, vilket har lett till kraftigt sjunkande priser på flera viktiga råvaror jämfört med . Detta har minskat exportintäkterna och tillväxten för många råvaruproducerande länder, bl.a. och . Råvarupriserna bedöms dock ha stabiliserats och förväntas stiga något framöver, och sammantaget väntas tillväxten öka i de framväxande ekonomierna 2017. Svensk ekonomi 2016 och 2017 Svensk ekonomi utvecklades mycket starkt 2015. BNP ökade med , vilket enligt regeringen förklaras av en stark investeringsutveckling inom främst bostadssektorn, en stabil utveckling av hushållens konsumtion och en snabbt ökande offentlig konsumtion och export. En fortsatt stark inhemsk efterfrågan bidrar till att BNP-tillväxten blir fortsatt hög 2016 men saktar in något 2017. Resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, stiger och bedöms nå balans , vilket är jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Resursutnyttjandet väntas bli något mer ansträngt 2016 och än enligt höstens bedömning. Tabell 1.2 Makroekonomiska nyckeltal 2016–2020 Årlig procentuell förändring om inget annat anges BNP, fasta priser BNP-gap, procent av BNP Arbetskraft 15–74 år Sysselsatta 15–74 år Arbetslöshet, procent av arbetskraften –0,5 –0,3 Källa: ekonomiska vårproposition. Arbetskraften väntas enligt regeringen fortsätta att öka 2016 och 2017 med . Eftersom befolkningen bedöms växa i ungefär samma takt väntas arbetskraftsdeltagandet i princip bli oförändrat . Detta beror bl.a. på att grupper som äldre och nyanlända har ett lägre genomsnittligt arbetskraftsdeltagande och kommer att utgöra en allt större andel av den arbetsföra befolkningen. Framåtblickande indikatorer för efterfrågan på arbetskraft, som bl.a. antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner, tyder på en stark sysselsättningstillväxt 2016 och 2017. Sysselsättningen i kommunsektorn väntas öka stort under hela prognosperioden som en följd av att den kommunala konsumtionen bedöms öka på grund av många asylsökande. Arbetslösheten antas minska 2016 och 2017 till följd av att sysselsättningen förväntas öka väsentligt snabbare än arbetskraften. Arbetslösheten beräknas därefter stiga svagt på grund av ett något ansträngt resursutnyttjande i ekonomin. Jämfört med i budgetpropositionen har regeringen reviderat upp arbetslöshetsnivån –2020 med anledning av en större andel nyanlända i arbetskraften. Många nyanlända träder in på arbetsmarknaden som fler av dem är arbetslösa, vilket också leder till en högre jämviktsarbetslöshet. Enligt regeringens prognos väntas inflationen mätt som KPIF stiga 2016 och 2017. Detta beror på att ett högre resursutnyttjande kan öka företagens möjligheter att föra över sina kostnader till konsumenterna, men också förändringar av skatter och avdrag och höjda energipriser antas bidra till att höja inflationstakten. Uppgången i inflationen motverkas något av en förväntad kronförstärkning. för en mycket expansiv penningpolitik, och reporäntan förväntas ligga kvar på en låg nivå 2016 för att sedan stiga något 2017. Flera faktorer tyder på en fortsatt hög konsumtion bland hushållen, bl.a. fortsatt låga räntor, ett i utgångsläget högt hushållssparande, höga reallöneökningar och en minskande arbetslöshet. Hushållens ökade konsumtion väntas ge ett relativt stort bidrag till BNP-tillväxten 2016 och 2017. Behovet av kommunala välfärdstjänster väntas öka främst till följd av asylmottagandet men också på grund av stora demografiska förändringar med fler barn och äldre. Sammantaget väntas den offentliga konsumtionen öka mycket starkt 2016, men i en avtagande takt 2017. Årlig procentuell förändring, fasta priser, om inget annat anges –0,2 –0,2 BNP per capita * * BNP per person i totala befolkningen, . Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen bedömer att tillväxten för bostadsinvesteringar kommer att vara fortsatt hög 2016 men därefter avta 2017. Det sammantagna investeringsbehovet inom näringslivet bedöms dock inte vara lika stort, vilket innebär en lägre investeringstakt. De offentliga investeringarna väntas däremot växa i hög takt under både 2016 och 2017. I kommunsektorn finns ett stort behov av investeringar till följd av den demografiska utvecklingen och av att äldre infrastruktur behöver ersättas. ökar investeringarna i statlig transportinfrastruktur. Sammantaget väntas de totala investeringarna växa i normal takt 2016 och därefter något svagare. Exporttillväxten väntas enligt regeringen vara fortsatt hög 2016 för att därefter dämpas i takt med utvecklingen i de länder som exporterar till. En hög konsumtionstillväxt och höga investeringsnivåer 2016 gör att importen väntas öka i en hög takt, men sedan sakta in 2017. Utvecklingen 2018–2020 BNP-tillväxten i omvärlden –2020 kännetecknas av fortsatt stora regionala skillnader. I euroområdet bedöms BNP-tillväxten bli jämförelsevis låg, i genomsnitt . En bidragande orsak är en fortsatt anpassning av skuldsättningen bland hushåll och i offentlig sektor i flera euroländer. BNP-tillväxten i bedöms avta något 2018–2020 men väntas bli högre än i euroområdet . Bland de framväxande ekonomierna bedöms den kinesiska BNP-tillväxten stabiliseras på . Den årliga tillväxten för huvudsakliga handelspartner bedöms vara 2018–2020. Regeringen bedömer att resursutnyttjandet är högt i den svenska ekonomin och åter i balans 2019 (se tabell 1.2). Ekonomin återgår till konjunkturell balans 2019, och därefter växer BNP i linje med den potentiella BNP-tillväxten. En bidragande faktor till att BNP-tillväxten bromsar in är att den höga offentliga konsumtionen väntas växa långsammare . Sysselsättningen väntas bromsa in 2018 till följd av det något ansträngda resursutnyttjandet i ekonomin, vilket bidrar till en högre arbetslöshet. väntas också förhållandevis många nyanlända träda in på arbetsmarknaden, och arbetslösheten bedöms stiga svagt 2018–2020. Inflationen bedöms öka som en följd av ett högre resursutnyttjande och därmed höjda priser på varor och tjänster. Kronan bedöms förstärkas något, vilket kan dämpa ökningstakten i importpriserna. Reporäntan bedöms höjas gradvis med början 2017 till 2020. Fortsatt låga styrräntor i omvärlden antas dock resultera i att reporäntan höjs i långsam takt. Risker och alternativa scenarier Regeringen redovisar i propositionen ett antal risker som har stor påverkan på bedömningen av den makroekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden har stor betydelse och regeringen bedömer att riskbilden dessutom har ökat jämfört med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen , t.ex. i fråga om utvecklingen i de framväxande ekonomierna och i euroområdet, men också kommande folkomröstning om EU-medlemskapet . Antalet asylsökande är dock den enskilt största faktorn som påverkar svensk ekonomi, och den används som utgångspunkt i regeringens alternativa scenarier för ekonomins utveckling. bedömer regeringen att prognos över antalet asylsökande är mycket osäker. Regeringen redovisar två alternativa scenarier i propositionen, vilket framgår av tabell 1.4. Tabell 1.4 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling –2020 Årlig procentuell förändring om inget annat anges Alt. 1 Fler asylsökande Alt. 2 Färre asylsökande Arbetslöshet, % av arbetskraften Alt. 1 Fler asylsökande Alt. 2 Färre asylsökande Källa: ekonomiska vårproposition. I alternativscenario 1 antas ett högre antal asylsökande – sammanlagt 140 000 personer 2016 och därefter 105 000 personer sammanlagt 2017–2020. Den offentliga konsumtionen bedöms vara högre än i regeringens prognos. BNP antas växa i högre takt, vilket bidrar till en lägre arbetslöshet. Antalet nyanlända med i är dock fler i detta scenario, vilket ger en något högre arbetslöshet . Enligt alternativscenario 2 antas antalet asylsökande vara lägre, 70 000 personer 2016 för att därefter gradvis minska till 41 000 personer 2020. Detta scenario innebär en lägre befolkningsökning och därmed lägre potentiell BNP. Den offentliga konsumtionsökningen beräknas bli lägre, och arbetslösheten blir något högre 2017 och 2018 för att därefter minska . Prognosjämförelse och utvärdering av prognoser Regeringen jämför i propositionen sin prognos över BNP, arbetslöshet, inflation och BNP-gap med prognoser från , Europeiska kommissionen och (se tabell 1.5 nedan). Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2016 är något högre än de övriga bedömarnas prognoser. Skillnaderna mot och Europeiska kommissionens prognoser beror enligt regeringen till stor del på att dessa institutioners prognoser gjordes innan nationalräkenskaperna för publicerades. Enligt regeringen är det en relativt liten skillnad mellan bedömarnas prognoser för BNP-tillväxten om hänsyn tas till den osäkerhet som omgärdar prognoserna. Regeringens prognos för arbetslösheten 2016 är i linje med de andra bedömarnas prognoser. är regeringens prognos något lägre än Europeiska kommissionens och prognoser, vilket till stor del förklaras av olika bedömningar av tillväxten i arbetskraften. Regeringens prognos för inflationen 2016 ligger nära övriga bedömares prognoser. Enligt väntas dock priserna stiga snabbare 2017 än i regeringens prognos. Europeiska kommissionen bedömer att resursutnyttjandet i ekonomin är i balans 2016 och 2017, medan regeringen och övriga bedömare anser att resursutnyttjandet är fortsatt högt 2016 och 2017, vilket innebär ett positivt BNP-gap. bedömer att BNP-gapet är större än i regeringens prognos, vilket förklaras av att institutet gör en annan bedömning av den potentiella BNP-nivån. Tabell 1.5 Prognosjämförelse 2016–2017 Årlig procentuell förändring om inget annat anges Arbetslöshet, % av arbetskraften 0,9/1,0 1,6/1,5 0,8/0,9 1,2/1,2 –/1,1 –/1,4 0,7/1,1 2,1/2,1 BNP-gap, % av potentiell BNP * Procentuell förändring, årsgenomsnitt för KPI respektive harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP). Källa: ekonomiska vårproposition. I de fyra partimotionerna från , , och presenteras en gemensam bedömning av den svenska ekonomin. Detta görs i partimotion 2015/16:3406 av och (båda M), partimotion 2015/16:3404 av m.fl. (C), partimotion 2015/16:3403 av m.fl. (L) och i partimotion 2015/16:3398 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att den globala ekonomin återhämtar sig och att den drivs på av de avancerade ekonomierna. Återhämtningen understöds av en expansiv penningpolitik, tilltagande investeringsbehov och ett lågt oljepris. Återhämtningen sker dock i långsam takt, och jämfört med bedömningen har utsikterna försvagats. Ekonomin i euroområdet uppvisar en svag utveckling och tillväxtekonomiernas utveckling är förknippad med stor osäkerhet. Det är framför allt den svaga utvecklingen av industriproduktionen och de begränsade investeringarna som väcker viss oro. Den starka tillväxten i svensk ekonomi drivs av flera samverkande faktorer, enligt motionärerna. har klarat den utdragna lågkonjunkturen bättre än många jämförbara länder, till stor del som en följd av en väl avvägd stabiliseringspolitik och en expansiv penningpolitik. Motionärerna anser att befinner sig i en ovanlig konjunkturuppgång. som tillväxten i ekonomin är god jämfört med många andra länder präglas ekonomin av obalanser på bostadsmarknaden och en stor befolkningsökning av nyanlända flyktingar, vilket gör att sysselsättningen väntas avta och arbetslösheten öka och . Motionärerna påpekar att riskerna för en sämre ekonomisk utveckling både globalt och i är stora.