bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — fanns det medborgarlöften i 110 av landets 290 kommuner. Det var enbart i en region det fanns medborgarlöften i samtliga kommuner. (Brå) har påbörjat ett arbete med att utvärdera metodiken kring medborgarlöften som blir klart . Brå har dock redan konstaterat att det är svårt att mäta effekterna av medborgarlöftena. Det finns en medvetenhet om denna svårighet inom . Flera av regionerna uppger att de har valt att hantera denna genom att främst utforma löftena som aktiviteter. Inrikesministern anförde i en interpellationsdebatt om Statskontorets rapport om polisreformen (ip. 2016/17:30) bl.a. att polisverksamheten ska komma närmare medborgarna där det behövs som mest och att han kan se att har tagit viktiga steg mot det målet. De flesta kommuner har numera en kommunpolis, användningen av medborgarlöften ökar och tillsättningen av områdespoliser pågår. I fjolårets budgetbetänkande behandlade utskottet ett flertal motioner om polisutbildningen (bet. 2015/16:JuU1 s. 39 f.). Utskottet konstaterade att regeringen tillsatt en utredning som ska föreslå hur polisutbildningen kan omformas till en högskoleutbildning. Utskottet anförde att detta arbete inte borde föregripas och avstyrkte därmed motionerna. följde utskottet (rskr. 2015/16:106). Utredningen har lämnat sitt förslag (SOU 2016:39) Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning. Utredningen föreslår att grundutbildningen till polisman ska omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen som ska benämnas polisexamen. Omfattningen ska vara 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier. Studenterna ska genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ska vara lika lång som den nuvarande aspiranttjänstgöringen och omfatta 37,5 högskolepoäng, vilket motsvarar 25 veckors studier. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . Vidare behandlades i samma betänkande motionsyrkanden om rekryteringsfrågor, varav flera var likalydande med de som är aktuella (s. 44 f.). Utskottet anförde att det stod fast vid sin tidigare redovisade inställning att det var uppgift att besluta om rekryteringsfrågor. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). I förra årets budgetbetänkande behandlade utskottet även ett antal motioner om hur trafikpolisen ska organiseras (bet. 2015/16:JuU1 s. 44 f.). Utskottet anförde att det är viktigt att det finns ett tillräckligt antal trafikpoliser för att övervaka bl.a. yrkestrafiken och att dessa har den kompetens som krävs. Utskottet ansåg dock att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen ska organiseras och hur dess arbete ska bedrivas, och motionerna avstyrktes därmed. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). Ordningsvakter är personer som har förordnats av för att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen, t.ex. i anslutning till en krog eller ett idrottsarrangemang. Bestämmelser om ordningsvakter finns i lagen (1980:578) om ordningsvakter och i ordningsvaktsförordningen (1980:589). Därutöver har dåvarande utfärdat föreskrifter och allmänna råd om ordningsvakter, 2012:17 (FAP 692–1). I motionsbetänkandet Polisfrågor (bet. 2015/16:JuU20) behandlade utskottet motionsyrkanden om bl.a. en ökad användning av ordningsvakter. Utskottet avstyrkte motionerna och anförde bl.a. följande: Det är polisen som har huvudansvaret för att upprätthålla den allmänna ordningen i samhället. Som framgår ovan får dock andra än poliser förordnas till ordningsvakter för att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen. Det är emellertid alltid polisen som ansvarar för att förordna ordningsvakterna, och därmed är det också polisen som bedömer behovet av ordningsvakter i särskilda fall. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). () har informerat om följande: Myndigheter som har ett särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap ska återuppta planeringen för sin beredskap inom ramen för det civila försvaret. Regeringen beslutade om planeringsanvisningar för det civila försvaret. I anvisningarna anges att bevakningsansvariga myndigheter ska redovisa pågående planeringsarbete och uppnådda resultat till . Den första redovisningen skedde . Av redovisningarna framgår att samtliga bevakningsansvariga myndigheter har initierat arbetet med civilt försvar. Det finns dock en betydande variation i hur långt arbetet har fortskridit. Endast ett mindre antal av de bevakningsansvariga myndigheterna har inlett arbetet med fördjupade analyser och planering inom sitt ansvarsområde för stärkt förmåga att hantera höjd beredskap och krig. Av Försvarsmaktens webbplats framgår bl.a. följande om hemvärnet: Hemvärnet har till uppgift att verka över hela konfliktskalan – från stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred till väpnad strid i krig. Hemvärnet är en del av Försvarsmaktens insatsorganisation och utgör nästan hälften av Försvarsmaktens personal. Hemvärnsförbanden är ett krigsförband med huvuduppgift att skydda, bevaka, ytövervaka samt stödja samhället vid kris. På detta sätt bildar hemvärnsförbanden en nationell och territoriell basplatta för försvaret och skyddet av . Om drabbas av naturkatastrofer, omfattande olyckor eller andra hot mot samhället är Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna beredda att stödja polis, räddningstjänst och andra myndigheter. Vid skogsbränder, översvämningar, pandemier eller eftersök av försvunna personer finns hemvärnsförbanden som en extra resurs. genomför Hemvärnet ett stort antal sådana insatser till stöd för samhället. Utskottet har tagit reda på att och kom överens om en gemensam åtgärdsplan för att öka tryggheten i asylboenden. Överenskommelsen tydliggör ansvarsförhållanden och innebär ett ökat samarbete mellan myndigheterna. Överenskommelsen beskriver polisens respektive ansvar när det gäller ordning och säkerhet – dels det brottsförebyggande, dels det brottsutredande arbetet. Justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om avvisningar (fr. 2015/16:935) bl.a. följande: Återvändande är en prioriterad fråga för regeringen och en rad olika åtgärder måste vidtas för att öka antalet återvändanden. I det inbegrips bl.a. ett förstärkt arbete med att ensamkommande barn ska kunna återvända. Regeringen verkar också för ett bättre och effektivare samarbete med mottagarländerna när det gäller återtagande av personer som ska återvända. För att underlätta arbetet kommer regeringen att föreslå resurstillskott för utplacering av sambandspersoner för återvändande vid svenska ambassader i aktuella länder. Sambandspersonerna ska också följa utvecklingen och förutsättningarna för upprätthållandet av mänskliga rättigheter i återvändandeländerna. Vidare har och fått i uppdrag att med bistånd av Kriminalvården genomföra en försöksverksamhet med syfte att effektivisera återvändandet. Målet är att vistelsetiden för personer som är inskrivna i mottagandet och har lagakraftvunna av- eller utvisningsbeslut påtagligt förkortas genom att fler beslut verkställs. Uppdraget ska redovisas . Brott mot äldre m.m. Inrikesminister anförde i ett frågesvar om brott mot äldre bl.a. följande: Brott mot äldre och funktionshindrade som kommer till kännedom utgörs vanligtvis av serierelaterade stölder och bedrägerier. Ofta rör det sig om ligor som reser runt i landet och riktar in sig på särskilt utsatta grupper. För att bekämpa den här typen av brott behöver polisen arbeta både utredande och förebyggande. För att effektivisera det brottsutredande arbetet har beslutat om en nationell modell för brottssamordning som införs . Brottssamordning innebär att polisen identifierar mönster i tillvägagångssätt och jämför spår från brottsplatser för att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på exempelvis seriebrottslighet. Arbetet med brottssamordning underlättas av att numera är en sammanhållen myndighet. Vidare har polisregion genom den s.k. CIRCA-gruppen ett nationellt ansvar avseende samordning av seriebrott som riktas mot just äldre och funktionshindrade. Uppdraget innefattar att ha ett helhetsperspektiv över brottsområdet. I arbetet ingår att identifiera seriebrott mot äldre i anmälningsflödet, identifiera misstänkta gärningsmän, initiera samordning av brott och ärenden, utreda brott, bistå med metod- och verksamhetsstöd till andra utredningsgrupper samt arbeta brottsförebyggande. nationella bedrägericentrum har haft ett nära samarbete med () och () för att försöka förhindra bedrägerier mot äldre. genomförde nationellt bedrägericentrum en kartläggning av bedrägerier mot äldre och skapade därefter en nationell preventiv strategi för att hantera problematiken tillsammans med PRO, SPF och Brottsofferjouren. Inrikesminister anförde i ett frågesvar om kommunpoliser och medborgarlöften (fr. 2016/17:52) följande: har frågat mig om det enligt min bedömning är godtagbart att en kommunpolis för en viss kommun har sitt tjänsteställe i en helt annan kommun, eller om jag tänker vidta några åtgärder med anledning av det anförda. har i sin nya organisation valt att införa både kommunpoliser och områdespoliser. Jag håller med om att kommunpoliser och områdespoliser är en viktig komponent för att få till stånd en långsiktig och hållbar samverkan mellan , kommuner och andra aktörer. Jag har också påtalat vikten av att ha en lokalt förankrad polis som finns närvarande där den behövs bäst. Det ligger emellertid inom ansvar att organisera de funktioner som finns inom myndigheten på det sätt som de anser lämpligt. Mot bakgrund av det avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder. Inrikesminister anförde i ett frågesvar om deltidspoliser (fr. 2016/17:176) bl.a. följande: Ombildningen av polisen till en sammanhållen myndighet ska bland annat medföra att polisen kommer närmare medborgarna och blir mer tillgänglig. arbetar intensivt med att omfördela resurser så att det lokala polisarbetet stärks och tillsättning av områdespoliser pågår. I Statskontorets första delrapport om ombildningen konstateras att operativa förmåga på nationell nivå har stärkts. Resurserna kan nu användas mer flexibelt och möjligheterna till samordning har förbättrats. Möjligheten för poliser att arbeta deltid, som en komplettering till dessa åtgärder, är en fråga för att avgöra. Det är myndighetens ansvar att bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas för att fullgöra de arbetsuppgifter som myndigheten har och att besluta om hur resurserna ska fördelas. En viktig åtgärd för att ytterligare förbättra polisens förutsättningar är att möjliggöra en utökning av den personella resursen. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att tillförs –2020. Av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps webbplats framgår följande: Inom räddningstjänsten bygger verksamheten till stora delar på deltidsanställda. En deltidsanställd brandman är t.ex. en person som enligt avtal är anställd till en mindre del för att vid alarmering träda in i en professionell roll såsom brandman. Den som är en deltidsanställd brandman har en annan arbetsgivare än räddningstjänsten. Den som är anställd som deltidsanställd brandman ska genomgå viss utbildning motsvarande nio veckors studier. Brandmannen har sedan regelbunden beredskap, det vanligaste är , men även andra varianter kan förekomma. När brandmannen har beredskap ska han eller hon befinna sig så nära brandstationen så att det i normalfallet är möjligt att inställa sig där vid larm. Syftet med polisreformen är att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom tydligare ledning och styrning, ökad flexibilitet, större enhetlighet och starkare lokal förankring. som vissa funktioner måste centraliseras i är ett av regeringens mål med reformen att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Lokalpolisområdena är kärnan i den nya myndigheten och ska stärka samverkan med lokalsamhället genom bl.a. en fortsatt utveckling av lokala samverkansöverenskommelser. Statskontoret har som beskrivits ovan i sin delredovisning påpekat att lokalpolisområdenas behov behöver prioriteras ytterligare, och att de bör tillförsäkras tillräckliga beslutsbehörigheter för att kunna styra och planera sitt arbete för att nå målen med omorganisationen. Mot bakgrund av det anförda och eftersom utskottet utgår från att vidtar de åtgärder som behövs för att lokalpolisområdena ska tillförsäkras tillräckliga beslutsresurser anser utskottet inte att det finns anledning till något tillkännagivande till regeringen med anledning av vad som anförs om tillsättande av lokala ledningsresurser i motionerna 2016/17:3231 (M) yrkande 3 och 2016/17:3388 (M) yrkande 6. En effektivare polis m.m. Som redovisats ovan gjorde i samband med behandlingen av fjolårets budgetbetänkande ett tillkännagivande till regeringen om en effektivare polis. Enligt regeringen bereds tillkännagivandet inom . Vidare pågår det ett omfattande arbete för att renodla polisens arbetsuppgifter. Även här har gjort ett tillkännagivande till regeringen som ännu inte slutbehandlats av regeringen. Utskottet, som är av uppfattningen att det är angeläget med en effektivare polis och att polisens arbetsuppgifter renodlas, finner mot denna bakgrund att det inte är nödvändigt att på nytt föreslå att ska göra ett tillkännagivande i dessa frågor till regeringen. bör därför avslå motionerna 2016/17:433 (M), 2016/17:1535 (KD) yrkande 4, 2016/17:3231 (M) yrkande 4 och 2016/127:3388 (M) yrkande 8. Av samma skäl bör inte något tillkännagivande till regeringen göras med anledning av motion 2016/17:128 (SD) yrkande 2. Tydliga och mätbara mål Utskottet anser att det är viktigt att polisens verksamhet bedrivs så effektivt som möjligt. I detta sammanhang är det värdefullt med tydliga och mätbara mål som underlättar uppföljningen. får dessa inte vara för ensidigt kvantitativa och uppmuntra till s.k. pinnjakt, utan de bör i stället ge en mer nyanserad bild av om målen för verksamheten uppnåtts. Utskottet, som utgår från att ser till att den utformar lämpliga mål för verksamheten, både lokalt och nationellt, anser dock inte att något initiativ från sida är nödvändigt. Motionerna 2016/17:3231 (M) yrkande 9 och 2016/17:3388 (M) yrkande 11 avstyrks därför. Lokalt förankrad polis m.m. En av de viktigaste utgångspunkterna för omorganisationen av polisen var att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten. I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4) gjorde som redovisats ovan ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Utgångspunkten för den nya polismyndighetens organisation är att polisens kärnverksamhet ska utföras närmare medborgarna. För att öka tryggheten är det viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och synlig. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. En tillgänglig polis är viktig för att förebygga brott, men framför allt när brott begåtts och måste upp. Utskottet anser att frågan är så viktig att det på nytt bör göras ett tillkännagivande i saken till regeringen. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det måste säkerställas att målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet uppnås och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår därmed att bifaller motionerna 2016/17:3231 (M) yrkande 2 och 2016/17:3388 (M) yrkande 7. Genom tillkännagivandet om en lokalt förankrad polis såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden får de motionsyrkanden som betonar vikten av polisens närvaro på landsbygden anses vara tillgodosedda till vissa delar. Utskottet finner bl.a. mot denna bakgrund inte skäl att göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av vad som anförs om detta i motionerna 2016/17:438 (M), 2016/17:999 (M), 2016/17:2668 (M), 2016/17:2846 (SD) yrkande 1 och 2016/17:2997 (M) yrkandena 1, 2 och 4. Som framgått anser utskottet att det är angeläget med en lokalt förankrad polis. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2016/17:2846 (SD) yrkandena 2– 5 om att det i varje kommun ska finnas minst en polisstation, att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt, att bör ställa krav på insatstider vid rapporterade brott och att regeringen kontinuerligt bör följa upp polisens lokala närvaro. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2016/17:128 (SD) yrkande 1 om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning. Utskottet anser att det är viktigt för människors känsla av trygghet att polisen känns närvarande i alla delar av landet. Det är därför positivt att polisen fattat beslut om att man ska arbeta med områdespoliser och kommunpoliser som kommer att vara starkt lokalt anknutna. Utskottet konstaterar dock att förflyttningarna av operativa resurser till lokalpolisområdena har skett i begränsad omfattning. Det är enligt utskottet av största betydelse att skyndsamt skapar full bemanning av områdespoliser, i ett första steg inom de utsatta och särskilt utsatta områdena. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att skapa full bemanning av områdespoliser. Utskottet föreslår därmed att bifaller motionerna 2016/17:865 (C) yrkande 4 och 2016/17:1080 (L) yrkande 4 samt delvis bifaller motionerna 2016/17:380 (S) och 2016/17:2290 (M). Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anför att det pågår ett arbete när det gäller lokalt brottsförebyggande arbete där Brå föreslår bl.a. ökad samordning av nationella insatser och att regionala brottsförebyggande samordnare ska inrättas vid länsstyrelserna. Utskottet, som ser positivt på detta arbete, finner därför inte skäl att ställa sig bakom begäran i motion 2016/17:865 (C) yrkande 10 om ett tillkännagivande till regeringen om brottsförebyggande arbete och trygghet i närområdet. Att se över möjligheterna att genom nya tekniska lösningar säkerställa god lokal- och personkännedom vid polisens kommunikationscentraler är enligt utskottet en uppgift för . Något tillkännagivande till regeringen bör därför inte göras med anledning av motion 2016/17:1127 (S). Utskottet anser att det är värdefullt att polisen ingår samverkansöverenskommelser med så många kommuner som möjligt. Av budgetpropositionen framgår att antalet samverkansöverenskommelser med kommunerna fortsätter att öka och att de vid slutet av uppgick till 275. Mot denna bakgrund saknas det enligt utskottet anledning för att göra något sådant tillkännagivande till regeringen som efterfrågas i motion 2016/17:3388 (M) yrkande 21. Utskottet ser positivt på att användningen av medborgarlöften ökar och anser att dessa kan bidra till att utveckla kontakterna mellan polisen och medborgarna. Som framgår ovan har Brå påbörjat ett arbete med att utvärdera metodiken kring medborgarlöften. Något tillkännagivande till regeringen om att de ska utvärderas löpande i enlighet med vad som efterfrågas i motionerna 2016/17:3231 (M) yrkande 14 och 2016/17:3388 (M) yrkande 22 är enligt utskottet inte nödvändigt. Polisens närvaro i brottsutsatta områden I samband med behandlingen av fjolårets budgetbetänkande gjorde , som redovisats ovan, ett tillkännagivande till regeringen om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden. Utskottet anser fortfarande att polisens närvaro i brottsutsatta områden är viktig. En kartläggning som polisen har gjort visar att det finns områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan på lokalsamhället. Områdena finns i såväl storstäder som mindre orter, och de har alla som gemensam nämnare att de är socioekonomiskt utsatta. I dessa områden upplevs misstron mot samhället vara utbredd, och på många platser uttrycks det genom att polisen inte är välkommen i området. Det är nödvändigt att samhället på ett tydligt och kraftfullt sätt tar sig an den här problematiken. För att bidra till att återupprätta förtroendet för polisen och andra myndigheter är det enligt utskottet viktigt med en kontinuerlig polisiär närvaro och personkännedom. Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa detta. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår därmed att bifaller motionerna 2016/17:3231 (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3383 (KD) yrkande 1, 2016/17:3387 (M) yrkandena 10 och 12 samt delvis bifaller motionerna 2016/17:881 (S) och 2016/17:2222 (S). Polisnärvaro på platser med ökad risk för sexuella ofredanden Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion 2016/17:3388 (M) yrkande 27 att det är angeläget att det vidtas åtgärder för att komma till rätta med problemet med sexuella ofredanden bland unga i publika miljöer. Utskottet, som konstaterar att Nationella operativa avdelningen () inom har utrett frågan och i en rapport lämnat förslag till åtgärder, anser dock inte att något tillkännagivande till regeringen om utökad polisiär närvaro på särskilt utsatta platser är nödvändigt. Som utskottet återkommer till nedan har polisen möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om att, som ett komplement till den reguljära verksamheten, införa ett system med deltidsanställda poliser, liknande det som finns inom räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän. Motionerna 2016/17:3231 (M) yrkande 8 och 2016/17:3388 (M) yrkande 3 avstyrks därför. Utskottet ser inte heller skäl för ett sådant tillkännagivande om möjligheter för pensionerade poliser på landsbygden att träda i tjänst som efterfrågas i motion 2016/17:2662 (MP), och utskottet avstyrker motionen. Utskottet vidhåller alltjämt att det är uppgift att besluta om rekryteringsfrågor. Utskottet är alltså fortfarande av uppfattningen att det inte bör göras något tillkännagivande till regeringen om hur rekryteringen till polisutbildningen ska gå till. Motionerna 2016/17:1163 (S), 2016/17:1356 (M), 2016/17:2442 (SD) och 2016/17:2997 (M) yrkande 3 avstyrks därför. Vid utformandet av den nya polisutbildningen är det enligt utskottet viktigt att polisyrkets unika kombination av akademisk teori och praktiskt vardagskunnande inte går förlorad. Utskottet är därför kritiskt till förslag till ny polisutbildning (SOU 2016:39) som man anser har en slagsida mot polisyrkets teoretiska aspekter. är polisutbildningen , varav är är verksamhetsförlagd praktik. Utredningens förslag innebär dels att hela utbildningen görs till högskoleutbildning, dels att tiden förlängs till . Så gott som hela förlängningen används till att förstärka de teoretiska inslagen. Resultatet blir en polisutbildning som nästan helt och hållet är inriktad på teori. Men så ser inte polisens vardag ut. I den komplexa yrkesroll som är polisens behövs enligt utskottet både teori och ett väl utvecklat praktiskt kunnande. Bättre utbildning i praktiska färdigheter är också något som efterfrågas av många poliser. Men den nya utbildning som föreslås kommer till att bestå av teori. Regeringen bör därför säkerställa att en eventuell ny polisutbildning innehåller mer verksamhetsförlagd praktik än vad föreslår. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om mer praktik i polisutbildningen och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår därmed att bifaller motion 2016/17:1080 (L) yrkande 14. Övriga motionsyrkanden om polisutbildningens utformning bör enligt utskottet inte leda till något initiativ från sida. Det innebär att bör avslå motionerna 2016/17:360 (M), 2016/17:985 (S), 2016/17:1226 (M), 2016/17:1618 (S), 2016/17:3138 (M), 2016/17:3213 (KD, M, C) och 2016/17:3239 (M) yrkandena 1 och 2.