bet · H301FiU20 · 2016-06-17 00:00:00 — Det beror på att regeringen ser över beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag, men också på att tillkännagett för regeringen att den noga bör följa utvecklingen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag om ytterligare justeringar i regelverket. I yttrande 2015/16:JuU8y föreslår justitieutskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör justitieutskottets ämnesområde och att finansutskottet avstyrker de fem partimotionerna i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar där M, SD, C, L och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer i berörda delar. delar regeringens uppfattning att alla ska kunna känna trygghet och säkerhet och att det därför är oroande att alltför många människor, inte minst kvinnor, känner sig otrygga och att utvecklingen i vissa bostadsområden i allt större utsträckning präglas av social oro, utanförskap och kriminalitet. Liksom regeringen anser justitieutskottet att det bästa sättet att minska det lidande som brottslighet leder till är att förhindra och förebygga brott. Att andelen brott som klarats upp har minskat trots ökade resurser till rättsväsendet är oroväckande, anför justitieutskottet och hänvisar till sina uttalanden om detta i samband med behandlingen av budgetpropositionen . har förståelse för att det oroliga geopolitiska läget och det förhöjda terrorhotet är en utmaning för Säkerhetspolisen och att arbetsbelastning har ökat till följd av flyktingsituationen, och ser positivt på de extra medel som regeringen föreslår till dessa myndigheter. När det gäller motionsyrkanden om att utländskt tiggeri ska förbjudas, reglerna för avhysning ska förenklas och att de inre gränskontrollerna ska skärpas avstyrkte justitieutskottet sådana motionsyrkanden i sitt betänkande 2015/16:JuU20 Polisfrågor. anger i yttrandet att man inte har ändrat uppfattning i dessa frågor. I yttrande 2015/16:SoU5y anför socialutskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör socialutskottets ämnesområde och därmed avstyrka de fem partimotionerna i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar där M, SD, C, L och KD tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer i berörda delar. delar regeringens bedömning att folkhälsan i är god och att hälso- och sjukvården är en bidragande orsak till detta. Enligt socialutskottet är det av ytterst stor vikt att alla ska ges förutsättningar för en god hälsa oavsett ekonomiska resurser, och utskottet ser därför mycket positivt på regeringens långsiktiga mål att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Satsningarna på primärvård, förlossningsvård och kostnadsfri mammografi kommer enligt socialutskottet att bidra till en mer jämlik och jämställd hälsa. Även satsningen på att alla ska få läkemedel och andra förmånsberättigade varor inom läkemedelsförmånerna kostnadsfritt kommer att leda till en utjämning av hälsoskillnaderna mellan olika socioekonomiska grupper. Eftersom hälso- och sjukvården är beroende av en fungerande kompetensförsörjning är den s.k. professionsmiljarden enligt socialutskottet ett viktigt steg för att ta vara på vårdpersonalens kompetens på ett bättre sätt. En åldrande befolkning innebär en utmaning för personalförsörjningen framöver, och socialutskottet anser att regeringens satsningar på traineejobb och extratjänster i välfärden kan vara viktiga verktyg för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen. välkomnar regeringens aviserade förslag om att permanent öka bidragen till kommuner och landsting med för att utveckla välfärden. anför i sitt yttrande 2015/16:AU7y att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör utskottets ämnesområde och avstyrker motionärernas förslag i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). inleder sitt yttrande med att konstatera att utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och framhåller särskilt det nya kunskapslyft som regeringen har inlett med en satsning som fullt utbyggd omfattar över 50 000 utbildningsplatser inom komvux, yrkesvux, folkbildning, högskolan och . framhåller vikten av att ungdomar skaffar sig nödvändig kompetens för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden, ser positivt på regeringens mål att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och hänvisar bl.a. till att har i uppdrag att analysera situationen och föreslå åtgärder i den inriktningen. Skolans kompensatoriska uppgift måste stärkas, och utbildningsutskottet ser med tillfredsställelse att regeringens högsta prioritet för skolan är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten. ställer sig bakom regeringens ambition att säkerställa att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga årskurser. En annan viktig målsättning som utbildningsutskottet framhåller är regeringens avsikt att införa en s.k. läsa-skriva-räkna-garanti. I utbildningsutskottets yttrande framhålls att läraryrket måste bli mer attraktivt och att man delar regeringens syn att det behövs bl.a. högre löner, minskat administrativt arbete och bättre möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För att stärka yrkets attraktivitet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket som utskottet välkomnar. Karriärlärartjänstreformen kommer att omfatta 17 000 förstelärare när den är fullt utbyggd . När det gäller lärarbristen påminner utskottet om att regeringen möter utmaningen på både kort och lång sikt. Fler lärare behöver utbildas, befintliga lärare avlastas t.ex. genom olika former av lärarassistenter och behöriga lärare utanför skolan attraheras tillbaka till yrket. När det gäller högre utbildning betonar utskottet att i ett internationellt perspektiv har en stor andel av den svenska befolkningen en eftergymnasial utbildning. För att möta efterfrågan på arbetsmarknaden och för att fler behöriga sökande ska kunna genomgå högskoleutbildning har regeringen påbörjat en utökning av antalet utbildningsplatser i hela landet. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande I yttrande 2015/16:MJU5y yttrar sig miljö- och jordbruksutskottet över propositionen och partimotionerna från , , Liberalerna respektive i de delar dessa berör utskottets ämnesområde. Miljö- och jordbruksutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avstyrka motionerna i berörda delar. I yttrandet finns fyra avvikande meningar från M, C, L och KD. I ett särskilt yttrande framför SD att de avstår från ställningstagande. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att klimatfrågan är regeringens högst prioriterade miljöfråga och att nyckeln till att minska de globala klimatutsläppen är att rikare länder går före och minskar sina utsläpp samt utvecklar och sprider lösningar som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatanpassning. bör skärpa den nationella klimatpolitiken, minska utsläppen och fortsätta att vara en internationell förebild genom sitt nationella klimatarbete. I det sammanhanget pekar miljö- och jordbruksutskottet på att Miljömålsberedningen i parlamentarisk enighet föreslagit ett klimatpolitiskt ramverk. Miljö- och jordbruksutskottet instämmer med regeringen om principen om att förorenaren ska betala och att arbetet med att öka miljöskatternas styrande effekt bör stärkas. När det gäller utsläppsrätter noterar miljö- och jordbruksutskottet att det överskott av tilldelad mängd utsläppsutrymme som inte behövs för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod kommer att annulleras i enlighet med bemyndigande (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). Miljö- och jordbruksutskottet delar för övrigt regeringens syn när det gäller bl.a. målsättningen att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel, att ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning om farliga kemikalier eftersom inte räcker till och att det är nödvändigt med en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Miljö- och jordbruksutskottet anser vidare liksom regeringen att en mer cirkulär ekonomi bör eftersträvas och att en nationell livsmedelsstrategi behöver ha en bred politisk förankring för att genomförandet ska bli långsiktigt. Miljö- och jordbruksutskottet står också bakom bl.a. regeringens ambition att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket för en ökad produktion av livsmedel i . När det gäller strandskyddsregler påminner utskottet om ett tillkännagivande som riktat till regeringen om att förutsättningarna för byggande och boende i strandnära lägen behöver förbättras och att denna fråga bereds inom . I yttrande 2015/16:AU3y ställer sig arbetsmarknadsutskottet bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som berör utskottets ämnesområde och avstyrker motionärernas förslag i motsvarande delar. I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). anser att målet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 är viktigt för att styra prioriteringarna för den ekonomiska politiken och välkomnar regeringens politik för att arbetslösa och nyanlända ska komma i arbete och kunna bidra till samhällsbygget. För de nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas på arbetsmarknaden noterar arbetsmarknadsutskottet med tillfredsställelse att de s.k. snabbspåren har gett goda resultat. ställer sig positivt till att både traineejobben och yrkesintroduktionsanställningarna ska utvidgas till att även omfatta nyanlända eftersom det kan ge bättre förutsättningar för att nyanlända kommer i arbete snabbare. hänvisar till en studie från där just vikten av att investera i utbildningsinsatser framhålls för att framför allt lågutbildade nyanlända snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Enligt arbetsmarknadsutskottets sammanfattande bedömning är regeringens politik den som har störst förutsättningar att möta utmaningarna på det arbetsmarknadspolitiska området. konstaterar att de borgerliga partierna har en fortsatt samsyn när det gäller subventionerade anställningar och skattesubventioner för enskilda företag och vissa hushåll som medel för att öka sysselsättningen. Den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som allianspartierna stod för i regeringsställning resulterade enligt arbetsmarknadsutskottet i ett större fokus på jobbsökande aktiviteter och mindre av kompetenshöjande insatser. Även om arbetsmarknadsutskottet inte är emot subventionerade anställningar och skattesubventioner som t.ex. RUT-avdraget som har betydelse för inte minst nyanlända i arbete, betonar man att insatser för att matcha och höja arbetskraftens kompetens hör till arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter. Framför allt handlar det om att investera i utbildningsinsatser, dvs. arbetsmarknadsutbildningar och förberedande utbildningar. Mot bakgrund av att åtminstone och Liberalerna tydligt förespråkar lägre löner som ett sätt att öka sysselsättningen och skapa fler lågkvalificerade jobb konstaterar arbetsmarknadsutskottet att varken internationell statistik eller tidigare forskning ger något vidare stöd för att det skulle finnas ett positivt samband mellan sänkta lägstalöner och en högre sysselsättningsgrad. betonar den svenska modellens betydelse för hög sysselsättning och avvisar idén om att staten ska lagstifta om lägre löner. är väl medvetet om att många nyanlända har låg utbildning och inga kontakter och på många sätt står långt från arbetsmarknaden. behöver också fler enkla jobb men inte sänkta löner. , och anser att de utbildningsinsatser som genomförs inom ramen för arbetsmarknadsutbildningarna är ineffektiva och brister i regional anpassning. delar regeringens uppfattning att det är utbildning och bättre matchning som är huvudspåret in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsutbildningen är ett komplement till den reguljära utbildningen. , och Liberalerna vill göra förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, bl.a. sänka ersättningsnivåerna. Enligt arbetsmarknadsutskottet bidrar en ökad inkomsttrygghet bl.a. till en god matchning genom att personer kan söka och acceptera arbeten som de har lämpliga kvalifikationer för. Det vore enligt arbetsmarknadsutskottet olyckligt att gå tillbaka till en syn på försäkringen som lägger tonvikten på sanktioner och där villkoren i praktiken utesluter en stor del av de arbetslösa. När det gäller förslag konstaterar arbetsmarknadsutskottet att partiets vision om ett samhälle där människor känner trygghet och samhörighet inte tycks inkludera de nyanlända invandrarna. menar att det är viktigt att ta vara på den potential som nyanlända invandrare utgör, genom att bl.a. tillhandahålla verktyg så att de snabbt kan etablera sig och bidra till det svenska samhället. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från (), (), , , och . Efter det att vårpropositionen lämnats har , , och publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet. I tabell 2.5 redovisas dessa nya prognoser och regeringens prognos i den aktuella propositionen över det finansiella sparandet och det strukturella sparandet. I aktuella prognos har det finansiella sparandet reviderats upp , jämfört med bedömningen . I förhållande till regeringens prognos bedöms sparandet bli något högre, framför allt 2017. Förstärkningen av det finansiella sparandet förklaras av den goda konjunkturutvecklingen. Även har reviderat upp prognosen för det finansiella sparandet och det strukturella sparandet. Det finansiella sparandet ligger i linje med regeringens prognos, medan det strukturella sparandet är något lägre än i regeringens bedömning, vilket bl.a. förklaras av en annan prognos över potentiell BNP. IMF har däremot reviderat ned sin prognos över såväl det finansiella sparandet som det strukturella sparandet. ligger bedömningen av det finansiella sparandet i linje med regeringens prognos, men den avviker övriga år. Även bedömningen av det strukturella sparandet ligger i linje med regeringens bedömning 2017 och 2018, medan övriga år avviker. I senaste prognos har det finansiella sparandet reviderats upp för både 2016 och 2017, jämfört med prognosen . Tabell 2.5 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Procent av BNP respektive potentiell BNP –0,4 –0,7 –0,4 –0,3 –0,3 –0,2 –0,4 –0,7 –0,9 –0,8 –0,4 –0,2 –0,2 –0,7 –0,5 –0,5 –0,9 –1,0 –1,0 –0,6 –0,5 –0,3 Anm.: Strukturellt sparande är uttryckt i termer av potentiell BNP. Källor: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , vårprognos , IMF World Economic Outlook och Economic Outlook . publicerade sin rapport finanspolitik 2016 . Rådets huvuduppgift är att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och den ekonomiska politiken. I rapporten behandlas bl.a. den ekonomiska politiken i budgetpropositionen 2016 och i vårpropositionen 2016, asylinvandringen och de offentliga finanserna, överskottsmålet och långsiktig hållbarhet, infrastruktur och samhällsekonomisk lönsamhet samt svensk klimatpolitik. Nedan redogörs för några av rådets bedömningar. Det behövs en stramare finanspolitik Rådet konstaterar att svensk BNP växte 2015 och att svensk ekonomi är på väg in i en högkonjunktur . Rådet konstaterar att finanspolitiken är expansiv trots den starka konjunkturutvecklingen. Stabiliseringspolitiska överväganden talar enligt rådet för att finanspolitiken borde vara betydligt stramare åren 2016–2018 än den politik som regeringen presenterar ekonomiska vårproposition. Rådet noterar att det finns en betydande avvikelse mellan det finansiella sparandet och vad överskottsmålet kräver trots att ekonomin är på väg in i en högkonjunktur – en avvikelse som endast till en mindre del förklaras av tillfälligt höga utgifter för asylinvandringen. Rådet framhåller att regeringen inte har presenterat några skäl mot aktiva budgetförstärkningar trots att det är fråga om en avvikelse från överskottsmålet. Regeringen presenterar inte heller några åtaganden om att finansiera reformer eller oförutsedda utgiftsökningar. Sammantaget anser rådet att detta är ett brott mot det finanspolitiska ramverket. Enligt rådet var regeringen tidigare tydlig med att en princip om att finansiera alla reformer krona för krona gällde, vilket enligt rådet kunde ses som ett åtagande att stärka det strukturella sparandet i den takt som fullt finansierade reformer innebar. Rådet noterar att denna princip har övergetts och att det nu inte finns några åtaganden för när och hur överskottsmålet ska nås. Rådet framhåller att regeringen är skyldig att vidta åtgärder för att klara utgiftstaket om det är hotat, men anser att regeringen borde ha avstått från att använda bokföringsmässiga åtgärder för att öka sannolikheten att klara utgiftstaket . Rådet anser att utgiftsutvecklingen är oroande inom flera områden och nämner asylinvandringen, sjukförsäkringen och assistansersättningen. I rapporten konstaterar rådet att regeringen i budgetpropositionen ansåg att utgiftstaket borde vara en andel av potentiell BNP. Rådet anser dock att det är oklart om denna princip fortfarande gäller och att det vore önskvärt med ökad tydlighet om vad som styr förslagen till nivån på utgiftstaken. Regeringens arbetslöshetsmål om lägst arbetslöshet inom EU 2020 bedöms inte komma att nås. I stället anser rådet att det vore bättre om regeringen omformulerade målet till separata mål för olika grupper som t.ex. mål för att förbättra arbetsmarknadsintegrationen av asylinvandrare och mål för snabbare inträde på arbetsmarknaden. antog förslag till landsspecifika rekommendationer för att hantera de obalanser som identifierades i den fördjupade landrapporten för . Rekommendationerna avser 2016 och 2017. Efter diskussion i kommer rekommendationerna att formellt antas av . betonar att hushållens höga skuldsättning utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten och rekommenderar att ta itu med detta genom att stegvis begränsa ränteavdragen för bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten. Med tanke på hur som krävdes för att införa amorteringskravet rekommenderar att mandat ska stärkas så att de snabbt kan sätta in åtgärder. Vidare rekommenderar att främja bygginvesteringarna och förbättra effektiviteten på bostadsmarknaden genom att införa en mer flexibel hyresreglering och att revidera kapitalvinstbeskattningen för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. granskningar om offentliga finanser publicerade granskningsrapporten i budgetpropositionen – Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket (RiR 2016:1). Granskningen fokuserar på följande fem frågeställningar: • uppföljningen av överskottsmålet • vilka antaganden som ligger bakom den redovisade budgetförstärkningen • avvägningen av finanspolitiken i ett längre perspektiv • vilka effekter den ökade migrationen får för beräkningarna av potentiell BNP • tydligheten i redovisningen av budgeteffekter. rekommendationer till regeringen är att uppföljningen av överskottsmålet bör vara bakåtblickande och att finanspolitiken bör utformas på ett sätt som tar hänsyn till historiska avvikelser. Mot bakgrund av att en del av budgetförstärkningen i budgetpropositionen beror på antaganden om sänkt realersättning i bidragssystemen bör regeringen vara tydligare med vilka konsekvenser detta får för den reala välfärdsutvecklingen . Regeringen bör närmare undersöka rimligheten i antagandet att det stora antalet nyanlända med låg utbildning kommer att bli sysselsatta i samma utsträckning som tidigare anlända. Slutligen uppmanar regeringen att fortsätta att utveckla redovisningen i budgetpropositionen och att avstå från att använda posten beräkningsteknisk överföring till hushållen. Regeringens skrivelse med anledning av granskningen kommer att överlämnas till och behandlas av utskottet . publicerade av Årsredovisning för staten 2015 (RiR 2016:16). Utskottets behandling av ärendet kommer att sätta igång efter det att regeringens skrivelse med anledning av granskningsrapporten överlämnats till . Med anledning av flera iakttagelser i granskningen finner att utgiftstakets roll som stödjare av överskottsmålet har försvagats på ett allvarligt sätt. Enligt ger inte Årsredovisning för staten 2015 en rättvisande beskrivning av kopplingen mellan de budgetpolitiska målen. Vidare anser att regeringens beslut om tidigareläggning av utgifter i praktiken innebär en ändring av utgiftstaket utan godkännande. Utskottet för här en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. Det förslag till riksdagsbeslut som utskottet ska ta ställning till handlar om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet vill inledningsvis påminna om syftet med den ekonomiska vårpropositionen. I samband med behandlingen av översyn av den nya budgetprocessen 2001 (2000/2001:RS1, bet. 2000/01:KU23) framhöll att riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen bör ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den övergripande ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. Därför skulle regeringens förslag till riksdagsbeslut i propositionen innehålla förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Det konkreta budgetarbetet skulle koncentreras . När det gällde oppositionspartiernas motioner med anledning av regeringens förslag till riktlinjer förutsattes att de skulle avstå från att i anslutning till vårpropositionen föra fram preciserade förslag om olika detaljfrågor som man ansåg att regeringen bör beakta i sin fortsatta beredning av budgetförslaget. Utskottet kan emellertid notera att detaljeringsgraden såväl i propositionen som i motionerna har ökat . Det gör det svårt att ställa de politiska alternativen mot varandra. För att utskottet ska kunna upprätthålla syftet med beredning och koncentrera själva budgetarbetet är det enligt utskottet viktigt att såväl vårpropositionen som oppositionspartiernas motioner utgör ekonomisk-politiska dokument av övergripande och långsiktig karaktär som till både form och innehåll tydligt skiljer sig från budgetpropositionen. Den offentliga sektorns finansiella sparande Svensk ekonomi utvecklas mycket starkt. Som utskottet redogjort för i kapitel 1 var tillväxten 2015, och arbetslösheten minskade betydligt. Även om utvecklingen på arbetsmarknaden är positiv är arbetslösheten fortfarande hög. Enligt utskottet är ordning och reda i de offentliga finanserna en förutsättning för en stabil finansiering av den gemensamma välfärden och för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik i ett försvagat konjunkturläge. Under den förra mandatperioden försämrades de offentliga finanserna successivt, och 2014 uppvisade de ett underskott på . Omfattande ofinansierade reformer, främst skattesänkningar, genomfördes trots att konjunkturläget förbättrades, vilket bidrog till betydande underskott i de offentliga finanserna och ett allt större avstånd till målet om ett finansiellt sparande på av BNP över en konjunkturcykel. Utskottet välkomnar därför regeringens omläggning av finanspolitiken i en mer ansvarsfull riktning. Genom en stram finanspolitik i kombination med en stark ekonomisk tillväxt kunde de offentliga finanserna förstärkas från ett underskott till balans . Det finansiella sparandet avviker emellertid från den målsatta nivån om av BNP över en konjunkturcykel.