bet · H301SkU20 · 2016-03-03 00:00:00 — gjordes en ändring som innebar att man införde en kontrollsiffra som fjärde siffra i personnumret. Personnumret anger dels personens födelsetid, dels ett födelsenummer samt en kontrollsiffra. De enda uppgifter som kan utläsas ur ett personnummer är födelsetid och kön. Könet framgår av näst sista siffran i personnumret som är udda för män och jämn för kvinnor. Ett grundläggande problem med personnumren är att antalet tillgängliga nummer är för litet. Problemen har lösts genom att det är möjligt att i stället ange en till födelsedagen närliggande dag vid fastställande av personnummer. Avsikten har varit att öka antalet tillgängliga personnummer med bibehållen utformning av personnumret (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09:SkU28). Utredningen om personnummer och samordningsnummer utredde en rad möjliga förändringar, bl.a. att slopa kopplingen till kön. Alternativet ger inga nya nummer men ökar flexibiliteten i användningen. Ett könlöst personnummer innebär nackdelar för statistik och forskning men har fördelen att ett sådant personnummer inte pekar ut en persons kön och att personnumret inte behöver ändras efter ett könsbyte. Den lösning som valdes innebär att kopplingen till födelsedatumets daguppgift släpptes. tilldelas en person som inte är eller har varit folk-bokförd efter begäran från en myndighet ett särskilt nummer, ett s.k. samordningsnummer. kunde även dessa personer tilldelas personnummer om det fanns ett uttryckligt författningsstöd. Eftersom identiteten ofta är osäker när det gäller personer som inte är folkbokförda i landet ansågs det lämpligt att personnummer reserverades för personer som är folkbokförda. Samordningsnummer infördes eftersom risken för personförväxling och behovet av säker kommunikation mellan myndigheter ändå ansågs kräva en enhetlig personbeteckning även för personer som inte är folkbokförda (prop. 1997/98:9 s. 78 f.). Samordningsnumret är konstruerat som ett personnummer men med sifferkombinationer som inte kan förekomma i personnumret på så sätt att siffrorna för dag adderas med 60. Genom en lagändring får uppgifter om personer med sam-ordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet, ingå i det statliga personadressregistret (SPAR). På så vis har företag och andra privata organisationer fått en möjlighet att genom en enkel registerkontroll verifiera de uppgifter som en person med samordningsnummer lämnar om sin identitet (prop. 2007/08:58, bet. 2007/08:SkU26). Behörigheten att begära ett samordningsnummer har utvidgats till att kunna omfatta även andra organ än myndigheter enligt vad regeringen bestämmer (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09:SkU28). Regeringen har härefter förordnat om att får tilldela samordningsnummer på begäran av en statlig myndighet eller en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina och som i sin verksamhet behöver ett samordningsnummer för en person för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer (SFS 2009:275). Samordningsnummer får tilldelas en person om det inte råder osäkerhet om hans eller hennes identitet. Även om det råder osäkerhet om en persons identitet får samordningsnummer tilldelas för – registrering i register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621) om misstankeregister, lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister och polisdatalagen (2010:361) – annan behandling av uppgifter enligt polisdatalagen, eller i övrigt inom rättsväsendets informationssystem – registrering i verksamhetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen när det gäller personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. – registrering i beskattningsdatabasen. har utvecklat en tjänst där myndigheter rekvirerar samordningsnummer elektroniskt. I partimotion 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 14 anförs att frågan om ett nytt personnummersystem bör utredas i syfte att införa könsneutrala personnummer. anser att personnummersystemet bör revideras och att det ska införas könsneutrala personnummer på så sätt att könsbestämningen i löpnumret tas bort. Ett könsneutralt personnummer har många fördelar. Förutom att det inte pekar ut en persons kön kommer heller inte personnumret att behöva ändras efter att exempelvis en person ändrat sitt juridiska kön. Systemet är även bättre anpassat för att hantera när det införs ett tredje juridiskt kön i . I motion 2015/16:327 av (S) föreslås att möjligheten att införa könsneutrala personnummer ses över. Den legala processen vid könsbyten kan ta , men personen vill naturligtvis bli identifierad som det kön den anser sig tillhöra. När personen måste uppvisa legitimation eller ange personnummer kommer den tredje siffran i löpnumret alltid att identifiera vederbörande som det kön de juridiskt tillhör. I motion 2015/16:1100 av (M) anförs att regeringen bör överväga att se över och avskaffa det svenska personnummersystemet. Personnumren används inte längre bara i myndighetskontakter eller i myndighetsutövning utan ganska brett i dagens samhälle. Dagens användande innebär, förutom att det är djupt integritetskränkande, en påtaglig risk för missbruk. Ett ytterligare problem med personnummer är att de ”tar slut”. Det är därför rimligt att övergå till ett system som är både mindre integritetskränkande och svårare att missbruka. I motion 2015/16:2927 av (M) anförs att systemet med samordningsnummer bör ses över. Personer som vistas i men inte är folkbokförda i landet får i stället för ett personnummer ett samordningsnummer som kan användas av svenska myndigheter. Att sakna personnummer i ställer till stora problem med relativt enkla saker. I de flesta fall överförs t.ex. inte sjukvårdsjournaler till det permanenta personnumret. Det kan betyda att nya prover måste tas, att behandling försenas eller att behandling och smittspårning av sjukdomar som hepatit eller hiv omöjliggörs. Ett grundläggande problem med personnumren är att antalet tillgängliga nummer är för litet. Problemen har lösts genom att det är möjligt att i stället ange en till födelsedagen närliggande dag vid fastställande av personnummer. Utredningen om personnummer och samordningsnummer utredde som framgått en rad möjliga förändringar, bl.a. att slopa kopplingen till kön. Alternativet ger inga nya nummer men ökar flexibiliteten i användningen. Ett könlöst personnummer innebär nackdelar för statistik och forskning men har fördelen att ett sådant personnummer inte pekar ut en persons kön och att personnumret inte behöver ändras efter ett könsbyte. Den lösning som valdes innebär att kopplingen till födelsedatumets daguppgift släpptes. Avsikten har varit att öka antalet tillgängliga personnummer med bibehållen utformning av personnumret. Utskottet konstaterar att personnumret sedan gammalt har en utformning som anknyter till personen genom att det dels består av födelsedata, dels innehåller en uppgift om kön. Uppgiften om kön har sin grund i kraven på könsuppdelad statistik. Ett könsneutralt personnummer skulle innebära att uppgiften om kön måste tas fram på annat sätt. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådan omläggning och avstyrker därför motionsförslaget om könsneutrala personnummer. I sammanhanget bör det påpekas att den som har bytt kön också har möjlighet att byta personnummer. har särskilda rutiner för detta. Utskottet är heller inte berett att tillstyrka att personnummersystemet slopas för att det skulle vara integritetskränkande eller på grund av risken för missbruk. Utskottet kan konstatera att samordningsnummer ges till utländska personer som vistas tillfälligt här i landet eller har rätt till olika förmåner utan att vistas här och att förutsättningarna för att använda dessa nummer för identifikation har förbättrats genom att de ingår i det statliga personadressregistret. Utskottet ser inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över systemet med samordningsnummer. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om behovet av att lättare kunna byta identitet i samband med våld i nära relationer och om att regeringen ska återkomma med ett förslag om åtgärder som stärker skyddet för hotade och förföljda personers personuppgifter. Jämför reservation 16 (M, C, L, KD). Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). En sådan särskild anledning som avses i bestämmelsen kan vara befarad personförföljelse. Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan sekretessmarkering i folkbokföringsregistren tillgripas som en första skyddsåtgärd. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd att ge myndigheterna en varningssignal inför uppgifter som normalt lämnas ut utan särskild sekretessprövning. Förfarandet med sekretessmarkering är inte lagreglerat. Förfarandet har dock använts inom folkbokföringen , och skatteförvaltningen har utarbetat särskilda rutiner för systemet. JO har också accepterat förfarandet. Sekretessmarkeringen omprövas i regel . Den skyddade personen ska då redogöra för de aktuella förhållandena, varvid det prövas om skyddet ska vara kvar. Ett annat sätt att skydda personuppgifter i folkbokföringen är att genom beslut om s.k. kvarskrivning (16 § folkbokföringslagen) medge en person som flyttar att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsadressen om personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelse eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Kvarskrivning kan endast ske efter ansökan från den enskilde och får endast medges om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom besöksförbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får även avse den utsatta personens medflyttande familj. Kvarskrivning får medges för högst i taget och kombineras ofta med sekretessmarkering. Bestämmelser om fingerade personuppgifter infördes och regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt lagen kan en folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot hans eller hennes liv, hälsa eller frihet medges att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt. Huvudregeln är att medgivandet gäller för obegränsad tid, men det får begränsas till . Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem som varaktigt bor tillsammans med den person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet. Medgivande lämnas av efter ansökan hos . 2013/14:SkU34) antog regeringens förslag i proposition 2013/14:178 Förstärkt skydd för hotade och förföljda personer. Genom propositionen gjordes ändringar i folkbokföringslagen (1991:481) och i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att möjlighet att begära hjälp av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyfts fram i lagtexten och att sekretessen för personuppgifter i ärenden om kvarskrivning stärks. I propositionen redovisade regeringen också sin syn på inriktningen av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. Flera problem och brister behöver åtgärdas. Den hot- och riskbedömning som görs behöver utvecklas, och användningen av olika skyddsåtgärder behöver samordnas. Reglerna behöver också göras mer konsekventa sett från ett skyddsperspektiv. Regeringen ansåg att det finns skäl att överväga hur dessa brister bör åtgärdas för att skapa ett bättre skydd för hotade och förföljda personer och att målet bör vara att skapa en sammanhållen och konsekvent reglering på området. Regeringen aviserade sin avsikt att göra en genomgripande översyn av dessa frågor och då även ta upp frågor om användningen av fingerade personuppgifter och frågor om skyddade personkategorier. beslutade i det nämnda lagstiftningsärendet (bet. 2013/14:SkU34) med bifall till en motion (S) om ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad skatteutskottet anfört. Utskottet delade regeringens syn när det gäller inriktningen av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter och underströk i likhet med motionen att det är viktigt att arbetet bedrivs skyndsamt så att de våldsutsattas behov av sekretesskydd kan tillgodoses inom en rimlig tid. I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 22 anförs att det finns ett behov av att lättare kunna byta identitet i samband med våld i nära relationer där offrens liv begränsas kraftigt. Skyddad identitet och kvarskrivning är en hjälp på kort sikt, men i förlängningen är det ett mycket svårt sätt att leva ett normalt liv på. Att byta identitet är en påfrestande process men har fördelen att det ger en möjlighet att börja om och sedan leva ett tämligen normalt liv utan ständig rädsla. I kommittémotion 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 anförs att Alliansen anser att fingerade personuppgifter bör kunna medges i större omfattning än . Det innebär att en person får nya identitetsuppgifter, t.ex. nytt namn och nytt personnummer. Alliansregeringen lät en särskild utredare se över lagstiftningen och föreslå åtgärder som stärker skyddet för hotade och förföljda personers personuppgifter, såväl lagstiftning som myndighetsrutiner. Utredningen har lämnat ett betänkande (SOU 2015:69). Motionärerna förväntar sig att regeringen nu utan dröjsmål fullföljer reformarbetet. Utredningen om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (Fi 2014:11), , avslutade sitt arbete och har avlämnat betänkandet SOU 2015:69 Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Utredningens uppgift var att föreslå åtgärder som ger ett stärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Utredningen skulle bl.a. lämna förslag om hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsdatabasen, hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar och för olika skyddsåtgärder samt hur reglerna om fingerade personuppgifter kan ändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än . Betänkandet har remissbehandlats, och arbetar på en proposition. Utskottet anser att arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter nu har kommit så långt att ett förslag snart kan förväntas till . Utskottet ser därför inte något behov av ytterligare tillkännagivanden från sida i denna fråga. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen lämnade lagrådsremissen Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning. Förslaget innebär att ett nytt brott införs: olovlig identitetsanvändning. Utskottet avstyrker motionerna. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:47 av (M), 2015/16:87 av (M), 2015/16:97 av (SD), 2015/16:227 av (M), 2015/16:741 av och (båda C), 2015/16:790 av (FP) yrkandena 1 och 3, 2015/16:1066 av och (båda M), 2015/16:1070 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1208 av (M) yrkande 3, 2015/16:1232 av och (båda M), 2015/16:1394 av (M), 2015/16:1454 av (SD), 2015/16:1772 av och (båda M), 2015/16:2457 av (C), 2015/16:2609 av (M) yrkande 2, 2015/16:2658 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2858 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2906 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2015/16:2926 av (M), 2015/16:2949 av och i (båda M) och 2015/16:3064 av (SD). Skattetrycket sjönk i under alliansregeringsåren. har dock fortfarande en av de högsta skattekvoterna i världen. Inom var det 2013 endast fyra länder som hade ett högre skattetryck än vårt land. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. Detta framkom inte minst i en rapport som samhällsdebattör och teknologie doktor presenterade . En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolda. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. deklarerade 5,4 miljoner personer (av totalt 7,7 miljoner) elektroniskt. Det var ca 170 000 personer fler än . Drygt 656 000 personer deklarerade via sms. Att servicen gentemot medborgarna ökar och deklarationerna förenklas måste ses som positivt. leder det sannolikt till att färre personer riktar full uppmärksamhet mot sina skatteuppgifter, vilket kan bidra till de resultat som Sanandaji påvisar. Så vad kan man då göra? Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både privat och offentlig sektor redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även i detta sammanhang borde den offentliga sektorn föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. Kanske kan vi därutöver ha ett system där en arbetstagares lön, skatt och arbetsgivaravgift för läggs på löntagarens bankkonto men där skatten och avgifterna lika snabbt försvinner därifrån. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroendet framöver ska vara fortsatt stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Månadsuppgift, punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2242 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2015/16:1863 av (S) yrkande 1. Arbetsmarknaden förändras, och det är viktigt såväl för den enskildes trygghet som för värnandet av skattebasen att myndigheter kan utföra sitt tillsynsarbete på ett tillfredsställande vis. Enligt nuvarande regler lämnas en kontrolluppgift om intäkter i inkomstslaget tjänst en gång . Detta blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag är mer rörliga . Vi vill i stället att kontrolluppgifterna ska lämnas på månadsbasis och även synliggöras på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare. Det är viktigt att även privatpersoner och inte bara kontrollmyndigheter får ta del av uppgifter som angår dem själva. På så sätt ökar såväl egenkontrollen som tillsynsmyndigheters kontrollmöjligheter. Rätt använd kan också informationen användas för effektivare kontroller, vilket minskar belastningen för det kontrollerade företaget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Månadsuppgift, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2015/16:1863 av (S) yrkande 1 och 2015/16:2242 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD). redovisar företag skatter och arbetsgivaravgifter i en klumpsumma utan att det går att direkt härleda vilka anställda som avses eller heller hur många anställda som inbetalningen avser. Genom att koppla inbetalningarna till enskilda individer försvåras fusk och ohederlig hantering. Den anställda kan på detta sätt också få möjlighet att kontrollera att hans eller hennes skatter och avgifter betalas in på ett korrekt sätt. I utredningen – snabbt och enkelt (SOU 2011:40) som kom 2011 presenterades ett förslag med innebörden att arbetsgivare ska redovisa utbetalningar och skatteavdrag per individ och månad. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag med den innebörden. Den förra regeringen underlät trots detta att vidta några åtgärder med anledning av tillkännagivandet. har i en skrivelse till regeringen föreslagit en lagändring för att göra det möjligt att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. har drivit kravet om individuell redovisning av skatter och avgifter , och vi noterar att utskottet uttalade att man förväntar sig att regeringen ska återkomma med ett sådant förslag. Det gör också, men tills det händer kommer vi att fortsätta att lägga förslaget på bord. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med ett förslag om individuell redovisning av skatter och avgifter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:356 av (S), 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2015/16:468 av (S) och 2015/16:1863 av (S) yrkande 3 och 2015/16:816 av (S) yrkandena 1–4 och 2015/16:1477 av (FP). Reglerna för F-skatt förändrades 2009; bl.a. utvidgades näringsbegreppet för att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera är tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. utvärderade förändringarna av näringsbegreppet. utvärderingen är det tydligt att anser att det finns en strävan bland många arbetsgivare att använda sig av personer med F-skatt i stället för att anställa för att undvika att ta sitt arbetsgivaransvar. anser att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Kravet på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart för att sänka sina arbetskraftskostnader. har framfört det här kravet tidigare, senast . Vi fick då medhåll från skatteutskottet som anförde att ett regelverk som beaktade antalet uppdragsgivare är ett bra mått på huruvida en person med F-skatt är beroende av sina uppdragsgivare och om någons uppdrag innebär ”inordning i dennes verksamhet”, som lagen uttrycker det. Något lagförslag med den innebörden har dock ännu inte presenterats. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilda konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas för att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga.