bet · H301FiU39 · 2016-06-10 00:00:00 — 2015/16:2676 av (M) och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 25. Många svenskar äter utan att veta om det kött från djur som har halal- eller koscherslaktats. Slaktmetoderna innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter och därmed ekonomiska incitament, börjar allt fler köttproducenter att övergå till dessa slaktmetoder. Vi anser att ska kräva att all mat som upphandlas via offentlig upphandling garanteras komma från djur som har slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler. anser vidare att samtliga livsmedel som upphandlas genom offentlig upphandling ska vara producerade på sådant sätt att de uppfyller svensk miljö- och djurskyddslagstiftning. Medvetenheten och viljan att köpa svenska och närproducerade livsmedel ökar stadigt, och vi anser att det bör göras en satsning för att få en större andel närproducerade och/eller ekologiska livsmedel i de offentliga upphandlingarna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sociala kriterier och sociala företag, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Upphandling är ett viktigt instrument för att effektivisera offentlig verksamhet och låta företag växa på rättvisa villkor. Men för att fungera måste systemet balansera mellan behovet av tydliga regler och behovet av att reglerna ska vara okomplicerade. Krångliga regler kring upphandling anges som ett av de främsta skälen till att små företag avstår från att delta. De ytterligare sociala krav som regeringen säger sig vilja ställa riskerar att allvarligt begränsa den fria konkurrensen och försvåra för framför allt små företag. Frågorna är viktiga för , men vi har valt att inte reservera oss utan avvakta regeringens lagförslag på upphandlingsområdet som vi förutsätter hanterar dessa frågor. Stöd och kompetens, små och medelstora företag, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: vill att fler mindre företag ska kunna vara med i upphandlingar, och det ställer krav på enkla och transparenta regler. Vi vill att det särskilt anges i regleringsbrev till att denna får i uppgift att, med utgångspunkt i norska erfarenheter på området, skapa en svensk modell för att skapa mogna upphandlingsorganisationer, såväl i den egna som hos övriga myndigheter. På så vis genomförs modellen och verktyg i den organisation som ska ha till uppgift att utarbeta ett utbildningsmaterial för upphandling. Arbetet med miljöhänsyn och sociala hänsyn vid offentlig upphandling är komplex. För att åstadkomma långsiktigt hållbara krav är det viktigt att titta på utformningen av styrinstrument. De som efterfrågar krav vid upphandling måste också kontrollera att de efterföljs. Frågorna är viktiga för , men vi har valt att inte reservera oss utan avvakta regeringens lagförslag på upphandlingsområdet som vi förutsätter hanterar dessa frågor. Kollektivavtalsenliga villkor, punkt 3 (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: Krav som ställs vid offentlig upphandling kan ha betydelse för exempelvis skäliga arbetsvillkor, men felaktigt utformade kan de få stor påverkan på näringslivet. kan man konstatera att många små företag anser att det är alltför komplicerat att delta i offentlig upphandling och därför avstår. För varje tillkommande krav i upphandlingsvillkor som ställs vid offentlig upphandling kan man anta att svårigheten ökar för små företag. Små företag saknar i högre utsträckning kollektivavtal än större företag, vilket medför att just kravet på kollektivavtal kan försvåra för små företag att delta i offentliga upphandlingar. Det är viktigt att kraven i kommande upphandlingslagar inte exkluderar mindre företag. Eftersom ett kommande lagförslag väntas från regeringen avstår vi från att reservera oss mot utskottets ställningstagande i avvaktan på lagförslaget. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Vi tycker att pris inte ensamt ska styra val av mat utan att även miljöpåverkan, djurskydd och antibiotikaanvändning bör vara viktiga faktorer att ta hänsyn till vid livsmedelsupphandling. Den antibiotikaresistens som sprider sig världen över är ett stort problem som måste tas på största allvar. Genom att ta hänsyn till alla dessa faktorer har svensk mat goda möjligheter att vinna upphandlingar. Vi vill också öka tillgång och efterfrågan på viltkött i offentliga upphandlingar och vill därför att inför ett tidsbegränsat pilotprojekt, , i samråd med , och lämpliga jägarorganisationer. Frågorna är viktiga för , men vi har valt att inte reservera oss utan avvakta regeringens lagförslag på upphandlingsområdet som vi förutsätter hanterar dessa frågor. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (C) (C) anför: vill att ska vara ett land där vi producerar och erbjuder näringsriktig och hållbar mat av god kvalitet. Att äta god och näringsriktig mat är viktigt för både vårt välbefinnande och vår hälsa. Trots det är det ofta enbart priset som styr vid upphandlingar av mat till den offentliga sektorn. Man ska kunna lita på att den mat som såväl far- och morföräldrar som barnen får ska vara sund, säker och hållbar. Därför är det enligt min mening viktigt att upphandlingarna görs med fokus på bra djurskydd, minskad antibiotikaanvändning och god miljöhänsyn. Kraven vid offentlig upphandling bör skyndsamt ändras inom ramen för den översyn av upphandlingslagstiftningen som pågår för att främja miljöhänsyn och djurskyddsregler som motsvarar svensk nivå. Detta är viktiga frågor för , men jag har valt att inte reservera mig utan avvakta regeringens kommande lagförslag på upphandlingsområdet. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (KD) (KD) anför: Den offentliga sektorn har stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I har vi höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. är stolta över detta. I konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte bara låter om lägsta pris råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden om god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost, och svenska livsmedelsföretag bättre möjligheter till lönsamhet. Detta är centrala frågor för , men jag avstår trots det från att reservera mig mot utskottets ställningstagande i avvaktan på kommande lagförslag från regeringen. Miljökrav, punkt 6 (KD) (KD) anför: Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter via upphandlingen av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. Genom en offentlig upphandling som drivs av värden om hållbarhet och som bygger på en grundlig livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten. Hänsyn bör tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. Detta är centrala frågor för , men jag avstår trots det från att reservera mig mot utskottets ställningstagande i avvaktan på kommande lagförslag från regeringen. Innovationer och funktionsupphandling, punkt 7 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: vill att det införs en tidig dialog i innovations- och funktionsupphandling. Som exempel kan användas det utvecklingsprogram för innovativoffentlig upphandling som drivs i . Syftet med programmet är att använda tidig dialog i upphandlingsförfaranden mellan köpare och säljare för att stimulera till nya och annorlunda lösningar. Frågorna är viktiga för , men vi har valt att inte reservera oss utan avvakta regeringens lagförslag på upphandlingsområdet som vi förutsätter hanterar dessa frågor. Innovationer och funktionsupphandling, punkt 7 (KD) (KD) anför: För att innovation ska komma till stånd måste det finnas en efterfrågan på en produkt eller tjänst. Innovationsvänlig upphandling är ett instrument som enligt kan användas i betydligt större utsträckning av myndigheter, kommuner och landsting/regioner. Det bidrar till teknikutveckling, nya affärsmöjligheter för företagen och en efterfrågan på produkter och tjänster som inte funnits tidigare. Det medför ökad tillväxt och arbetstillfällen i . har föreslagit att en sammanhållen strategi och handlingsplan för hur upphandling kan främja innovation tas fram i samarbete med nyckelaktörer. I strategin och handlingsplanen ska det finnas tydliga och målsatta uppdrag till myndigheter att arbeta med upphandling som verktyg för att främja innovation och krav på att resultaten av detta arbete följs upp. Inte minst har detta uppmärksammats som ett behov för företag inom livsvetenskap (eng. life science) eftersom läkemedel och medicintekniska produkter i första hand upphandlas av den offentliga vården. Detta är centrala frågor för , men jag avstår trots det från att reservera mig mot utskottets ställningstagande i avvaktan på kommande lagförslag från regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:178 av Finn och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utmaningsrätt i kommuner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:195 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppnå bästa kvalitet, nytta, stöd och hjälp för dem som verksamheter inom ramen för lagen om offentlig upphandling och lagen om valfrihet är avsedda för och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka offentlig upphandling så att de krav som ställs fyller rätt funktion i det sammanhang där produkten eller tjänsten ska utföras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på att entreprenörer som lägger ett lägre anbud än vad som är rimligt med framräknade kostnader i en marknadskalkyl ska lämna svar på hur de kan leverera till sitt pris med bibehållen kvalitet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:196 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kommuner, landsting, regioner och myndigheter upplyses om funktionsupphandling, dess möjligheter, kvaliteter och effekter, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:217 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all offentligt driven verksamhet bör göra upphandlingar med aktörer som uppfyller minimikraven för svensk livsmedelsproduktion, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:218 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att våra offentliga kök ska få mer kunskap och ny upphandlingsteknik som gör att man lättare kan välja svenska produkter till sina kök och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:230 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att uppmana till uppdelning av offentliga upphandlingar så att fler mindre företag kan delta och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare information till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedel som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:344 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för den goda affären inom offentlig upphandling inom livsmedel, miljö och hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för den goda affären inom offentlig upphandling för att ska kunna vara en spelare på den internationella marknaden inom livsmedel, miljö och hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för svensk konkurrenskraft inom livsmedel, miljö och hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:856 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa sociala krav vid upphandlingar i samband med byggandet av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:910 av och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att innovationsupphandlingar kopplat till efterbehandling av förorenade områden ska vara tillåtna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:911 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av implementeringen och efterlevnaden av EU-direktiv som rör offentlig upphandling, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:921 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på spårbarhet i offentliga drivmedelsupphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på spårbarhet av oljeleveranser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1019 av och (båda S): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att se över hur lagen om offentlig upphandling bättre kan utformas för att svara mot sociala företags särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1300 av (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1334 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer företagsvänlig offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1749 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens roll för att främja innovativa offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1752 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare sociala krav, utöver de som kan ställas, inte bör införas vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uttryckliga krav på kollektivavtalsliknande villkor inte ska införas i upphandlingslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1754 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om upphandlingskompetens och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1934 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig upphandling av livsmedel inte får missgynna svenska livsmedelsproducenter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1935 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1976 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten, kommuner, landsting och myndigheter vid upphandling av livsmedel ska ställa krav på att dessa framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2075 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav i offentlig upphandling på livsmedel som är producerade i enlighet med svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på en större andel närproducerade och/eller ekologiska livsmedel i de offentliga upphandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2225 av i (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2260 av m.fl. (FP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav på kollektivavtal inte ska införas vid offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2297 av i (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över reglerna i för att säkerställa mångfald och göra det möjligt för fler aktörer att delta i upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2429 av m.fl. (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på miljöhänsyn och minst svenska djurskyddsregler i alla upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2442 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om funktionsbaserad upphandling vid offentlig upphandling av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2446 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en statlig strategi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidig dialog i innovations- och funktionsupphandling och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrens, tillväxt och att förenkla för företag att delta i upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag för den nya upphandlingsmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala och miljömässiga krav och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa statistiken på upphandlingsområdet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2452 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, landsting/regioner, kommuner och företag utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2465 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt statliga verksamheter att ta fram en policy för offentlig upphandling av livsmedel i enlighet med svenska regelverk och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2603 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler kommuner och landsting ska upphandla bra mat som producerats under goda villkor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2608 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer viltkött i offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2676 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen närproducerade och närodlade livsmedel i den offentliga upphandlingen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2859 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en statlig plattform för all offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2973 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att alltid kunna ställa krav på att företagen ska erbjuda motsvarande kollektivavtalsenliga löner i offentliga upphandlingar, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3018 av m.fl. (C): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga upphandlingar av livsmedel som görs i måste ställa krav på minst svenskt djurskydd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3024 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterier vid offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en strategi bör utformas för främjande av innovationsupphandling genom att öka kunskapen på statlig, regional och nivå om vikten av detta för svenska företag att få ut sina produkter och tjänster på marknaden och tillkännager detta för regeringen. [1] och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG, och rådets direktiv /25/EU av om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG samt och rådets direktiv /23/EU av om tilldelning av koncessioner. [2] SOU 2013:12 Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling. [3] Dir. 2014:40 Ett stärkt och självständigt civilsamhälle. [4] SOU 2016:13 Palett för ett starkt civilsamhälle. [5] Prop. 2009/10:180 del 1 s. 267 f. [6] Ds 2014:25 Nya regler om upphandling s. 381. [7] Förordning (2015:527) med instruktion för . [8] SOU 2015:78 Upphandling och villkor enligt kollektivavtal. Många svenskar äter kött från djur som slaktats på ett fullständigt hänsynslöst sätt utan någon som helst respekt för djurets värdighet, och man äter det här köttet ofta helt utan att veta om det. Djuren avlivas och avblodas utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Den här rituella slaktmetoden är det som heter halal- eller kosherslakt. Innan jag går vidare i mitt anförande vill jag varna eventuellt detaljkänsliga åskådare och tv-tittare. Obedövade djur - det kan vara får, det kan vara lamm, det kan vara kor - stängs in i en ställning i vad som närmast kan beskrivas som en torktumlare och vänds upp och ned på ett onaturligt och plågsamt sätt för att slutligen få strupen avskuren. Nerver, artärer och mat- och luftstrupe skärs av, men kniven når inte fram till två stora artärer, vilket gör att blodet fortsätter pumpas upp till hjärnan. Djuret kan efter detta leva i innan det slutligen möter sitt öde och dör av blodförlust. En veterinär beskriver tillvägagångssättet på följande sätt: "Det handlar om ett jättestort operativt ingrepp utan bedövning. I alla andra sammanhang skulle jag som veterinär bli fråntagen min legitimation om jag gjorde något liknande." Här har jag ett par artiklar från med rubrikerna "Vanligt att slakta utan bedövning" och "Kött från plågade djur säljs i mataffärer". En artikel från SVT har rubriken . I är det fortfarande förbjudet med slakt utan bedövning, men enligt tidigare vd:n för och charkföretagen är det vanligt att många svenskar, utan att veta om det, får ritualslaktat halal- och koscherkött på sitt middagsbord. Slakterier i andra länder överproducerar nämligen ritualslaktat kött för att inte få brist på det, och sedan exporteras och säljs det som vanligt kött i andra länder. Enligt en undersökning gjord av kunde ingen av landets största charkgrossister redovisa kontrollpapper eller avtalstexter som garanterar att kött från djur som plågats ihjäl inte når de svenska konsumenterna. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter och därmed också ekonomiska incitament börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. I vissa producentländer slaktas till exempel allt får och lammkött med det här tillvägagångssättet. Myndigheterna för ingen löpande statistik, men franska siffror visar att av lammen och av korna slaktas utan bedövning. I uppskattas andelen obedövade får och lamm till av veterinärer. Bara i slaktas, enligt siffror från , så många som 114 miljoner djur genom halalslakt - . Det är svårt att säga exakt hur man bäst angriper det här växande problemet, men tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar. Dels måste inta en stark hållning gentemot EU där man arbetar för generella förbud för denna brutala form av slakt inom hela unionen, dels måste aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning.