bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — Regeringen framhåller länsstyrelsernas mottagande av nyanlända flyktingar och tidiga insatser för asylsökande, regionalt brottsförebyggande arbete och miljötillsyn. Regeringen kommer också att pröva möjligheten att i ökad utsträckning ge länsstyrelserna dispositionsrätt över medel på sakanslag som betalas ut till länsstyrelserna som bidrag från andra myndigheter. När det gäller tre av tillkännagivanden till regeringen om våldsbejakande extremism (bet. 2015/16:KU4 mom. 2, 3 och 6) har gett in en skrivelse med kompletterande underlag. Nämnda tillkännagivanden handlar om den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering. Av skrivelsen framgår bl.a. följande. Den del av den nationella samordnarens uppdrag som rör den långsiktiga organiseringen av arbetet och kommunernas ansvar ska redovisas senast . Dessutom pågår en utvärdering av stödtelefonen, och utvärderingen ska vara klar . När det gäller tillkännagivandet om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi framgår bl.a. att efter förfrågan från regeringen ska vara värd för en nordisk forskarkonferens om våldsbejakande extremism den 24–. Våldsbejakande islamistisk extremism kommer att vara ett av fokusområdena vid konferensen. Därutöver har () fått i uppdrag att göra kvantitativa kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda. Myndigheten ska genomföra kvalitativa analyser av materialet och av innehållet i texter och budskap. Uppdraget pågår till . En delrapport ska redovisas och den rapporten kommer bl.a. att fokusera på våldsbejakande islamistisk extremism och dess internationella förgreningar. I FOI:s uppdrag ingår även att sprida resultatet av kartläggningen till berörda aktörer. Bland berörda aktörer nämns den nationella samordnaren och kommunerna. Resultatet av FOI:s uppdrag kommer att ge ny kunskap om våldsbejakande islamistisk extremism. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har redovisat sitt uppdrag om unga och våldsbejakande extremism. Bland annat har myndigheten tagit fram en forskningsöversikt (Ung och Extrem – om våldsbejakande islamistisk extremism) och poddar med redovisade rapporter. Vidare har den nationella samordnaren tillsammans med och ett antal forskare tagit fram en antologi (Våldets sociala dimensioner). I antologin finns bl.a. en text om den våldsbejakande islamismens teologiska rötter av , professor vid . Det är tänkt att antologin ska användas i undervisningen vid universitet och högskolor. beslutade regeringen dessutom att ge ett nytt uppdrag till om att öka kunskapen om barns upplevelser av våldsbejakande extremism och terrorism. ska bl.a. inhämta barns erfarenheter av att personer reser från till konfliktområden i terrorismsyfte. I uppdraget ingår även att sammanställa den forskning och kunskap som finns om barn som direkt eller indirekt berörs av högerextremism och vänsterextremism. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Den nationella samordnaren har en viktig roll i att sprida de kunskapsunderlag som andra myndigheter har tagit fram. Samordnaren använder t.ex. underlagen i sina utbildningsinsatser i kommunerna, och har samordnaren besökt ca 270 kommuner. planerar samordnaren fler kompetenshöjande insatser i samverkan med bl.a. universitet och länsstyrelser. Andra viktiga kanaler för samordnarens kunskapsförmedling är en referensgrupp med företrädare för myndigheter, forskarnätverk och nätverk av praktiker. De kunskapshöjande och kunskapsinhämtande åtgärder som vidtas bör omfatta alla former av våldsbejakande extremism men anpassas efter myndigheters och kommuners behov av kunskap. Forum för levande historia har i uppdrag att, med utgångspunkt i Förintelsen, främja arbete med demokrati, tolerans och alla människors lika värde. Myndigheten är en central aktör i regeringens insatser mot rasism. Det är inte lämpligt att ge myndigheten ett särskilt uppdrag om våldsbejakande islamistisk extremisms historia och ideologi. Regeringen har därför lagt ut uppdragen i linje med tillkännagivandet på andra myndigheter. Regeringen anser att det är viktigt att skilja de förebyggande insatserna mot extremism och rasism åt men att myndigheterna genom sina olika ingångar i rasism och extremism också samverkar. När det gäller tillkännagivande om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering framgår det av skrivelsen att samordnaren kommer att förstärka sina insatser riktade till organisationer och trossamfund . Tanken är att utveckla samverkan mellan den nationella samordnaren och de två myndigheter som berörs mest – MUCF och stöd till trossamfund. Vid budgetbehandlingen konstaterade utskottet i sin bedömning inledningsvis att regeringens resultatredovisning i stort var utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition (bet. 2015/16:KU1 s. 24). När det gäller den del av samepolitiken som rörde en levande samisk kultur fanns det dock i budgetproposition under utgiftsområde 1 en resultatredovisning och en beskrivning av politikens inriktning framöver. Utskottet välkomnade detta. När det gällde strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser ansåg utskottet att dessa i stort var bra men att de möjligen skulle kunna konkretiseras något. Utskottet framhöll i denna del att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de leder till. Det är vidare enligt utskottet önskvärt att redovisningen koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambanden mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag framgår tydligt. Slutligen noterade utskottet att när det gäller budgetpropositionens härledningstabeller saknades det ibland förklaringar till de förändringar av anslagsnivåerna som redovisats. Utskottet underströk i denna del att det är angeläget att innebörden av de förändringar i härledningstabellerna som redovisas på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. Utskottet har informerats av om att det påbörjats ett arbete med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter, att utgiftsområde 1 är ett av de utgiftsområden som ännu inte gåtts igenom och att arbetet beräknas vara avslutat i anslutning till framtagandet av kommande budgetproposition . Som en del i löpande uppföljning har utskottet analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 1. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av förslagen i budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Inledningsvis kan utskottet konstatera att regeringens resultatredovisning i stort är utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition. När det gäller resultatredovisningen av vissa av länsstyrelsernas verksamheter noterar utskottet att regeringen för valt att inte redovisa några resultatindikatorer och att regeringen avser att återkomma med uppgifter om hur arbetet med resultatindikatorer kan bedrivas och utvecklas framöver. Utskottet välkomnar det pågående arbetet och ser fram emot fortsatta utvecklingsinsatser. När det gäller strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser anser utskottet att dessa i stort är bra. Möjligen skulle dessa delar kunna utvecklas något. Det gäller framför allt avsnittet Demokratipolitik och mänskliga rättigheter. Utskottet vill i denna del framhålla att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de leder till. Det är vidare önskvärt att redovisningen koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambanden mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag framgår tydligt. Vidare konstaterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen behandlar några tillkännagivanden som rör våldsbejakande extremism. När det gäller tre av tillkännagivanden delar utskottet regeringens bedömning att de får anses tillgodosedda. Det rör tillkännagivandena om den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering (bet. 2015/16:KU4 mom. 2, 3 och 6). När det gäller övriga tillkännagivanden om våldsbejakande extremism (nämnda betänkande mom. 4, 5, 7 och 9) delar utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder är tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (Skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. Slutligen välkomnar utskottet det påbörjade arbetet med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Som utskottet tidigare påpekat är det angeläget att innebörden av de förändringar i härledningstabellerna som redovisas på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med regeringens, riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns (JO) förslag, godkänner regeringens förslag om höjda stödnivåer för endagstidningar, lämnar de bemyndiganden som regeringen och riksdagsstyrelsen har begärt, avslår riksdagsstyrelsens lagförslag, beslutar med en justering att får anslagsfinansiera ett fastighetsförvärv, godkänner en investeringsplan och beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Oppositionspartiernas anslagsmotioner avslås. Jämför särskilda yttranden 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L), 5 (KD). Kungliga hov- och slottsstaten Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner, inklusive utgifter för kungafamiljen. Därutöver ska anslaget användas för kungliga hov- och slottsstatens förvaltningsutgifter. Kungliga hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. I budgetsammanhang delas hovet in i kungliga hovstaten (hovstaten) och kungliga slottsstaten (slottsstaten). Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Revisionen utförs av en extern revisor, vars bedömning är att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. , som har granskat slottsstatens årsredovisning , bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på en pris- och löneomräkning. ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska användas för arvoden och reseersättningar till ledamöter, pensioner och ekonomiskt stöd till f.d. riksdagsledamöter och stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Anslaget ska även användas för talmannens verksamhet, resor och representation samt för utskottens utgående besök, resor och utfrågningar. Därutöver ska anslaget täcka kostnader för internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete. Kostnader för språkutbildning till ledamöter samt bidrag till föreningar i ryms också inom anslaget. Av propositionen framgår bl.a. att som det främsta demokratiska statsorganet har konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i EU. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen samt särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i regleras i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person i enlighet med nämnda lag. Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Riksdagsstyrelsen föreslår i budgetpropositionen att 10 § lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ska ändras på så sätt att det görs en uppräkning av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare från nuvarande till . För ovanstående ändamål föreslås därför också att nivån på anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. höjs med för stödet till partigrupperna i . Lagändringen föreslås träda i kraft . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket utöver den ovannämnda höjningen av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare även inkluderar en pris- och löneomräkning. Enligt riksdagsstyrelsen bör det preliminärt tilldelade anslaget – med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare – kunna rymma den ordinarie verksamheten. Anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolorna. Därutöver ska anslaget användas till kostnader för stipendier till skolungdomar samt kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . är förvaltningsmyndighet och har endast en verksamhetsgren: stöd till den parlamentariska processen. Förvaltningens huvuduppgift är att ge stöd vid behandlingen av ärenden och att tillhandahålla de resurser och den service som kammaren, utskotten, , riksdagsledamöterna och de övriga riksdagsorganen behöver. ska dessutom informera om arbete och frågor som rör EU. Vidare ska myndigheten handlägga ärenden som rör internationella kontakter och ansvara dels för vården av byggnader och samlingar, dels för de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i bl.a. riksdagsordningen. besökte riksdagsdirektören med medarbetare sammanträde och lämnade information om bl.a. det pågående arbetet inom med att utveckla och förbättra den externa informationen om arbete och beslut samt om resultatet av en organisationsförändring inom när det gäller EU-informationen till allmänheten. Bland annat uppgavs att arbetet med att förbättra webbplats pågår kontinuerligt, att webbplatsen utvärderas och att enligt årets utvärdering fungerar vissa delar av webbplatsen bra (bl.a. sökfunktioner) medan andra delar (bl.a. tillgängligt material) behöver förbättras. Det framkom vidare att det pågår ett arbete med att förstärka EU-informationen till allmänheten och att en ny webbplats för EU-informationen ska lanseras . Som redovisades även ska EU-informationen inriktas på EU:s institutioner, beslutsprocessen inom EU och arbete med EU-frågor. Det framkom även att det har satsats på kompetensutveckling av den personal inom som arbetar med dessa frågor och att det har anställts en webbredaktör med särskilda kunskaper om EU. Det har också skapats ett nätverk där bl.a. EU-informationens roll diskuteras. I nätverket ingår bl.a. företrädare för . Slutligen lämnades närmare information om informationsenhetens roll och uppdrag. I denna del uppgavs att det pågår en organisationsförändring och att man planerar att se över behov och arbetsrutiner i förhållande till utskotten. Enligt riksdagsstyrelsen har genomfört de uppdrag som ålagts myndigheten med tillfredställande resultat. För en mer utförlig redogörelse av arbetet i hänvisas till för /15, årsredovisning för (redog. 2015/16:RS1) och utskottens egna verksamhetsberättelser. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket, utöver uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning, beror på en ökning av anslaget på grund av säkerhetshöjande åtgärder och en förändring i kostnadsfördelningen mellan förvaltningsanslaget och fastighetsanslaget. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Anslaget 2:3 fastighetsanslag ska användas för att täcka kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det ska också användas för kostnader för renovering och underhåll, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, markskötsel och utemiljö, fast inredning och konst samt it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Därutöver ska anslaget användas för kostnader för förvärv av fastigheten 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:3 fastighetsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på ett fastighetsförvärv och en förändring i kostnadsfördelningen mellan förvaltningsanslaget och fastighetsanslaget. Riksdagsstyrelsen föreslår även att får finansiera förvärvet av andel i fastigheten 1 i dess helhet med anslag. Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Anskaffning och utveckling av nya investeringar Förvärv av andel i fastigheten 1 Summa utgifter för anskaffning och utveckling Varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Anslaget 2:4 ombudsmän () ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmän har till uppgift att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar (13 kap. 6 § regeringsformen och lagen [1986:765] med instruktion för ombudsmän). Det främsta syftet med myndighetens verksamhet är att främja rättssäkerheten. Av budgetpropositionen framgår att de övergripande målen för myndighetens verksamhet är att se till att lagar och andra författningar följs av dem som utövar offentlig verksamhet och på så sätt främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen och att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. Till de övergripande målen hör också att fullgöra de uppgifter som det nationella besöksorganet National Preventive Mechanism har enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Opcat). Därtill kommer att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv och att handläggningstiderna och ärendebalansen ska hållas på en rimlig nivå. I propositionen framhålls att har betonat att klagomålsprövningen är ombudsmäns viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med myndighetens verksamhet i stort. Enligt ombudsmän har denna verksamhet också prioriterats . Vidare framhålls i propositionen att antalet klagomålsärenden har ökat med ca 250 ärenden jämfört med och att målet nåtts om att av avskrivningsärendena skulle vara avslutade från det att ärendet kommit in. Det uppställda målet om att andelen remitterade ärenden med längre handläggningstid än inte skulle överstiga har däremot inte kunnat nås. Ett skäl till detta som ombudsmän lyfter fram är att ett stort antal äldre ärenden har avgjorts . Myndigheten konstaterar vidare att målet för inspektionsverksamheten om att avsluta 25 inspektioner har nåtts. Däremot har målet för Opcat-enhetens inspektionsverksamhet om att avsluta 16 inspektioner inte nåtts. I denna del framhålls att Opcat-enheten har analyserat tidigare iakttagelser och upprättat rapporter och att detta arbete har tagit mer tid i anspråk än vad som kunde förutses, vilket medfört att inspektionsverksamheten fått stå tillbaka. Slutligen framhålls att det är myndighetens bedömning att ärendehandläggningen har hållit samma höga kvalitet som . För en mer utförlig redogörelse av ombudsmäns arbete hänvisas till myndighetens ämbetsberättelse för –samt till årsredovisningen . Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. ombudsmän föreslår att anslaget 2:4 ombudsmän () ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket motsvarar en uppräkning av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver föreslås att beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anslaget 3:1 ska användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Anslaget ska även täcka utgifter för statsbidrag till Samefonden. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till –och till –). Regeringen föreslår att anslaget 3:1 ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på en tillfällig förstärkning av anslaget med och en uppräkning av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget 4:1 m.m. ska användas för förvaltningsutgifter. Anslaget ska även täcka utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Målet för är att vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. I propositionen finns en redogörelse för verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2015 tillsammans 4 534 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna), varav var anställda enligt det s.k. politikeravtalet. Antalet tjänstgörande minskade med 103 personer . Av propositionen framgår att bestod utrikesrepresentationen av 104 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 8 konsulat samt 7 representationer och delegationer. Därtill kommer att fyra ambassader (, , och ) är under etablering. Mellan och beslutade regeringen att öppna 25 ambassader, 5 karriärkonsulat och en delegation.