bet · H301KrU11 · 2016-06-01 00:00:00 — Personer med besvärliga synpunkter eller åsikter kan komma att väljas bort. Branschråden riskerar att bli råd av ja-sägare, vilket enligt motionärerna undergräver branschrådens trovärdighet. Motionärerna hänvisar till att myndighetsformen är huvudregel för statlig verksamhet och anser att skälen för att göra undantag för bör motiveras ytterligare. Regeringen väljer att ge ansvaret för genomförandet av den nya statliga filmpolitiken till , som därmed får en ännu starkare roll än . får ett ökat ansvar och ökade befogenheter. Det blir som får det övergripande ansvaret att forma ett system av stöd och annan verksamhet som bidrar till att de filmpolitiska målen uppnås. Utskottet menar att det rimliga vore att tillsätta en utredning om framtid givet de nya förutsättningarna. En ny filmpolitik bör också innebära att en ny organisation för svensk film i dess helhet utreds. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda roll och framtida organisationsform enligt ovan. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 5 och tillstyrker delvis motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 5. Former för samverkan och inflytande Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla. bifaller därmed ett motionsyrkande om detta. Jämför reservation 9 (S, MP). Regeringen gör bedömningen att nya former för samverkan med filmbranschen bör införas som inkluderar såväl de nuvarande parterna i filmavtalet som andra centrala aktörer inom sektorn. Samverkan med filmbranschen bör ske både på övergripande politisk nivå och mellan och branschens aktörer. Syftet med samverkan bör framför allt vara att garantera filmbranschens aktörer insyn och möjlighet att påverka utformningen av filmstöden. Det bör som framkommit ovan ske genom att särskilda råd inrättas vid . Ledamöter i råden bör utses av . Regeringen framför vidare i propositionen att det som utgångspunkt bör finnas tre råd: Rådet för utveckling och produktion, Rådet för spridning och visning samt Rådet för filmkulturella frågor. Råden bör ha en tydlig koppling till de stödformer som föreslås, men gränserna mellan grupperna bör inte vara strikta när det gäller representationen. De tre råden kan vid behov delas in i mindre grupper och kompletteras med mer specialiserade eller bredare avstämningar där andra aktörer än de som är representerade i råden inkluderas. m.fl. (M, C, L, KD) anför i motion 2015/16:3385 yrkande 10 att det bör utredas hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas även efter att nuvarande modell med ett gemensamt filmavtal slutat gälla. I motionen anförs att av erfarenheter av att samverka inom ramen för filmavtalet måste tas till vara och utvecklas. Motionärerna anför att filmavtalet hade brister men också stora förtjänster framför allt avseende samverkan mellan alla branschens parter. Detta riskerar nu att försvinna med en statlig filmpolitik. Motionärerna skriver vidare att regeringens hantering av filmfrågan innebar att möjligheten att ta till vara det som var positivt med filmavtalet, ekonomiskt och erfarenhetsmässigt, försvann. Motionärerna understryker behovet av att utveckla en modern politik där alla parters erfarenheter tas till vara. av erfarenheter att samverka genom olika filmavtal måste tas till vara och utvecklas. hade brister men också stora förtjänster framför allt avseende samverkan mellan alla branschens parter. Utskottet ser risker på detta område. förtjänster vad avser samverkan och inflytande bör tas till vara. Utskottet kritiserar också regeringens hantering av filmavtalsfrågan med att först riva upp avtalet och sedan börja utreda en statlig filmpolitik. Utskottet ser ett behov av att utveckla en modern politik där alla parters erfarenheter tas till vara och inflytande garanteras. Detta öppnar upp för ett breddat konstnärligt innehåll och förbättrade finansiella förutsättningar för svensk film. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 10. Utvärdering av den nya filmpolitiken Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utvärdering av en ny filmpolitik av extern part. Jämför reservation 10 (M, C, L, KD). Enligt regeringen innebär mer konkreta mål att styrningen blir tydligare och måluppfyllelsen lättare att utvärdera. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 4 att det bör tas fram en plan för hur en ny filmpolitik ska utvärderas av en extern part. Motionärerna anser att det saknas en idé om hur och på vilket sätt den nya filmpolitiken ska utvärderas. Det är viktigt att den nya filmpolitiken utvärderas och att denna utvärdering görs av en extern part. bör inte utvärdera den egna verksamheten. verksamhet bör i stället regelbundet utvärderas av en extern lämplig part för att det successivt ska kunna göras förbättringar och nödvändiga förändringar av en ny filmpolitik. Utskottet delar motionärernas bedömning om vikten av utvärdering av filmpolitiken. Utskottet avser att noga följa frågan om hur detta sker. Utskottet menar dock att det är för tidigt att nu ta fram en plan för hur en utvärdering ska ske. Utskottet vill också peka på den årliga, fortlöpande uppföljningen som görs av regeringen inom ramen för mål- och resultatstyrningen. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 4. Finansiering av ny svensk film Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter. bifaller därmed helt eller delvis motionsyrkanden om detta. Jämför reservation 11 (S, MP). I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nya filmpolitiken skulle finansieras genom en höjning av mervärdesskatten för tillträde till biografföreställningar. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Regeringen bedömer i budgetpropositionen att den ökade kostnaden för biograferna delvis kommer att kompenseras genom att den 10-procentiga biografavgiften försvinner när filmavtalet upphör. konstaterar regeringen att effekterna av den höjda mervärdesskatten kommer att variera för olika typer av biografer. De föreningsdrivna biograferna är t.ex. i normalfallet inte mervärdesskattepliktiga, vilket innebär att de inte påverkas av den höjda mervärdesskatten. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 9 ett tillkännagivande om en utredning om en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att nuvarande nivå på biomomsen bibehålls. Regeringens beslut att säga upp filmavtalet innebär, skriver motionärerna, att flera finansiärer av svensk film försvinner och att skattebetalarna tvingas kompensera filmbranschen för dessa intäktsbortfall. Regeringen har valt att höja momsen på biobiljetter, vilket enligt motionärerna kommer att slå mot biobesökare liksom enskilda biografägare. I motionen framförs att det rimliga i stället bör vara att uttala en ambition att återgå till den 6-procentiga biomomsen och utreda en alternativ finansiering byggt på de erfarenheter som av filmavtal har gett. Detta ligger också i linje med att se filmen som en del av kulturpolitiken i stort. Vill man att filmen ska behandlas som en naturlig del av den övriga kulturpolitiken bör filmen också omfattas av 6-procentig kulturmoms. m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3387 yrkande 10 att regeringen noggrannare bör utreda hur mervärdesskattehöjningen påverkar småortsbiograferna. Regeringen bör därför, anser motionärerna, arbeta fram ett bättre förslag för att värna småortsbiograferna och gå igenom finansieringsfrågan för att utvärdera om en mervärdesskattehöjning verkligen är den bästa vägen att gå. Motioner från den allmänna motionstiden m.fl. (M) anför i motion 2015/16:2135 yrkande 1 att svensk films framtida finansiering bör utredas. I motionen framförs att vill se en filmpolitik som fortsatt bygger på samverkan mellan olika aktörer. Regeringen har, menar motionärerna, tvingats till kompensatoriska åtgärder som finansieras med en kraftigt höjd mervärdesskatt på biobiljetter. Motionärerna anser att biomomsen slår hårt mot näringen i stort och inte minst mot mindre biografer på landsbygden. Om och hur filmavtalet skulle ersättas borde enligt motionärerna självklart ha utretts innan beslut fattades i frågan. yttrande (yttr. 2015/16:SkU10y) anför i sitt ställningstagande bl.a. följande: I budgetpropositionen föreslog regeringen vidare att den nya filmpolitiken skulle finansieras genom en höjning av mervärdesskatten för tillträde till biografföreställningar. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.32, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Förslaget innebär en ändring i 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200). Regeringen bedömde i budgetpropositionen att den ökade kostnaden för biograferna delvis kommer att kompenseras genom att den tioprocentiga biografavgiften försvinner när filmavtalet upphör. konstaterar regeringen att effekterna av den höjda mervärdesskatten kommer att variera för olika typer av biografer. De föreningsdrivna biograferna är t.ex. i normalfallet inte mervärdesskattepliktiga, vilket innebär att de inte påverkas av den höjda mervärdesskatten. I utskottets yttrande vid beredningen av budgetpropositionen anförde utskottet i sitt ställningstagande att utskottet inte hade något att invända mot regeringens förslag eftersom det under förutsättning att film-avtalet som finansieringsmodell upphör inte finns skäl att behålla en reducerad skattesats på tillträde till biografföreställningar. Detta innebar att skattesatsen höjdes från genom ett beslut som träder i kraft . Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att någon åtgärd är nödvändig med anledning av yrkandena i följdmotionerna. Yrkandena bör avstyrkas av kulturutskottet. I övrigt har utskottet inte något att anföra med anledning av regeringens förslag. I yttrandet finns två avvikande meningar, (M, C, L, KD och SD). Regeringens beslut att säga upp filmavtalet innebär att flera finansiärer av svensk film försvinner och att biobesökarna tvingas kompensera filmbranschen för dessa intäktsbortfall. Utskottet delar motionärernas bedömning att den höjda mervärdesskatten kommer att slå mot biobesökare liksom mot enskilda biografägare. Det är enligt utskottet rimligt att utreda frågan om framtida finansiering av filmpolitiken. Det rimliga bör vara att uttala en ambition att återgå till en 6-procentig mervärdesskatt på biografbiljetter. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla nuvarande mervärdesskattesats på biografbiljetter. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 9 och tillstyrker delvis motionerna 2015/16:2135 (M) yrkande 1 och 2015/16:3387 (SD) yrkande 10. Gemensam finansiering av staten och filmbranschen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en gemensam finansiering av filmpolitiken av både staten och filmbranschen. Jämför reservation 12 (SD). m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3387 yrkande 6 ett moderniserat filmavtal där både staten och filmbranschen finansierar filmpolitiken. Regeringens förslag visar enligt motionärerna ingen vilja till att kompensera filmbranschen ekonomiskt på en nivå som täcker filmbranschens ekonomiska bortfall från eftermarknadens sjunkande försäljning. Motionärerna menar att ett förstatligande av filmpolitiken inte är rätt väg att gå. Utskottet finner inte skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att staten och filmbranschen gemensamt ska finansiera filmpolitiken inom ramen för ett moderniserat filmavtal. Motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en differentierad biografavgift. Jämför reservation 13 (SD). finansiering är i väsentlig grad beroende av intäkterna från biografavgiften, som bygger på försäljning av biografbiljetter. Biografavgiften motsvarar av bruttobiljettintäkten. Inbetalningen av biografavgiften till görs av biografägarna, som i filmavtalet företräds av , och Parker och . I praktiken bidrar dock även distributörerna, företrädda av u.p.a., till finansieringen genom att de avstår en del av filmhyran med hänvisning till den 10-procentiga avgiften. m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3387 yrkande 7 en förutsättningslös utredning av en differentierad biografavgift för inhemsk film och utomeuropeisk film, vilket, enligt motionärerna, skulle kunna ge den svenska filmen ett välbehövligt tillskott som det ökar svensk films inhemska konkurrenskraft. Utskottet ser inte skäl att utreda frågan om en differentierad biografavgift. Motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 7 avstyrks därmed. Inkludering av vodtjänster i finansieringsmodellen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inkludera vodtjänster i den nya filmpolitikens finansieringsmodell. Vod är en förkortning för Video on Demand, video på begäran. De legala digitala tjänsterna för visning av film på nätet brukar delas upp i två delar, beställtjänster eller Transaction vod (T-vod) och prenumerationstjänster eller Subscription vod (S-vod). I Framtidens filmpolitik (Ds 2015:31) anges att omsättningen på dvd-marknaden mer än halverats utan att intäkterna från vodtjänsterna kompenserat för detta. För konsumenterna har digitala visningstjänster gynnat konsumenterna som fått tillgång till mer film. Regeringen avvisar i propositionen förslag med innebörden att , liksom t.ex. och , ska införa någon typ av procentuell avgift på bruttoinkomsterna för t.ex. vodleverantörer som avsätts för filmproduktion. Regeringen anför att det finns flera problem med att införa avgifter liknande dem som finns i t.ex. , bl.a. för att sådana avgifter är att betrakta som punktskatter. Eftersom budgetlagen (2011:203) inte medger specialdestinerade skatter skulle sådana avgifter därför inte på samma sätt som i vissa andra länder kunna garanteras för filmändamål. Därtill skulle en avgift på digitala visningstjänster för film innebära relativt begränsade intäkter eftersom omsättningen i de svenska vodföretagen är låg. Motion från den allmänna motionstiden m.fl. (KD) begär i motion 2015/16:2258 yrkande 28 en översyn av hur vodtjänster kan inkluderas i den nya filmpolitiken. I motionen anförs att det är viktigt att nya aktörer på marknaden inkluderas i arbetet att ta fram en ny ersättningsmodell. Utskottet ser i likhet med regeringen inga skäl att inkludera vodtjänster i finansieringsmodellen på det sätt som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker därför motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 28. Insatser mot olovlig hantering av film Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film. bifaller därmed helt eller delvis motionsyrkanden om detta. I Filmåret i siffror 2015 bedöms att av filmkonsumtionen sker via någon illegal sajt. På uppdrag av gjordes en marknadsundersökning där det totala filmtittandet beräknades till 90 filmer per person och år, eller 80 filmer per person och år om man exkluderade tittandet via illegala sajter. I Framtidens filmpolitik refereras bl.a. till att i olika sammanhang har tagit upp problemen med det som kallas svarta fönster. [14] Exklusiv visningsrätt förhindrar möjligheten att utveckla tjänster som möter konsumenternas efterfrågan på digitala visningsmöjligheter. har i en studie genomförd i tio europeiska länder analyserat filmpubliken ur olika perspektiv. Undersökningen visar att av unga vuxna i de undersökta länderna (inte ) laddar ned minst en film och streamar minst en film . Kultur- och demokratiminister initierade rundabordssamtal om illegal spridning och konsumtion av upphovsrättsskyddat material med filmbranschen. presenterade ett förslag till handlingsplan för en mer modern och europeisk ram för upphovsrätt. Syftet är att belöna kreativitet och ge EU-medborgare tillgång till ett brett och lagligt utbud av innehåll som upphovsmän och andra rättighetshavare garanteras en rimlig ersättning. Enligt uppgift avses förslag enligt handlingsplanen lämnas . Regeringen har beslutat att avsätta 2016–2019 till () och för att öka kunskapen om immaterialrätt och immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt. PRV ska bl.a. göra en kartläggning av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Med den som grund ska lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten genomföras för att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön och öka intresset för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. höll en öppen utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden. Justitie- och migrationsminister anförde då bl.a. Jag skulle därför vilja öppna för att vi också ser över straffrätten i den här delen och öppnar för möjligheten att införa ett grovt brott när det gäller dessa intrång. Regeringen gör i propositionen bedömningen att den nationella filmpolitiken bör omfatta insatser mot olovlig hantering av film och främja lagliga alternativ. I propositionen anförs att statens insatser t.ex. bör bidra till att stärka de legala alternativen och att förbättra informationen till allmänheten om följderna av olovlig spridning av film. Regeringen anser vidare att filmpolitiken bör medverka till frivilliga överenskommelser som försvårar för de aktörer som tjänar pengar på olovlig hantering av upphovsrättsskyddat material. filmavtal avsätts till åtgärder för att motverka olovlig hantering av film. Resurserna förvaltas av Film- och som består av representanter för alla avtalsparter utom staten. Resurserna har bl.a. använts till att ta fram skolmaterial och kunskapssammanställningar samt till att driva vissa rättsliga processer. Resurserna har inte fullt ut förbrukats av kommittén, och resurser finns därför reserverade för detta ändamål hos . Regeringen anser att dessa medel för åtgärder mot olovlig hantering av film fortsättningsvis bör användas för detta ändamål av Film- och . När dessa resurser är förbrukade menar regeringen att efter samråd med branschen bör avgöra i vilken omfattning och på vilket sätt filmpolitiken bäst kan bidra till insatser fortsättningsvis. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 7 att det ska tas fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film på nätet. Motionärerna anser att den illegala spridningen långsiktigt är ett stort hot mot filmen som konstart. behöver därför en sammanhängande och långsiktig strategi för att komma till rätta med detta problem. m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:3387 yrkande 8 att det hade varit lämpligare att invänta ny lagstiftning på upphovsrättsområdet innan filmavtalet sades upp. anser att det är politikens uppgift att försöka finna sätt att strama åt och skärpa lagstiftningen kring olovlig visning och hantering av film. Då grundproblematiken är så omfattande borde man enligt ha beaktat detta i den nya filmpolitiken. I motionen framförs vidare att filmbranschen bör åta sig att försöka förse marknaden med legala digitala visningslösningar som kan konkurrera och leverera en bättre film och konsumentupplevelse än de illegala lösningarna. De s.k. svarta fönstren bör elimineras som en förebyggande åtgärd mot piratkopiering och illegal spridning. Även om det politiska makten kan skärpa lagstiftningen på fildelningsområdet anser motionärerna att den troligtvis mest effektiva lösningen mot illegal kopiering är att filmbranschen försöker efterlikna det musikbranschens klarat av, dvs. skapa ett konkurrenskraftigt legalt visningsfönster med ett stort och brett utbud. Utskottet anser att den illegala spridningen långsiktigt är ett stort hot mot filmen och dess framtid. Om människor slutar att betala för att se film undergräver detta branschens möjlighet till finansiering och därmed till möjligheten att producera film. behöver därför en sammanhängande och väl genomarbetad politik för att komma till rätta med detta växande problem. Det behövs en långsiktig strategi för att motverka illegal spridning av film. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt ta fram förslag för det fortsatta arbetet med att beivra illegal spridning av film. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 7 och tillstyrker delvis 2015/16:3387 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheten till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelning. bifaller därmed motionsyrkanden om detta. Regeringen gör bedömningen att bör vara ett attraktivt inspelningsland för såväl svenska som utländska film- och tv-produktioner. Frågor om hur kan utvecklas som ett attraktivt inspelnings- och produktionsland är viktiga i statens samverkan med regionerna om filmpolitiken. Regeringen avser att nära följa hur den svenska filmbranschens konkurrenskraft påverkas av den europeiska utvecklingen. Många europeiska länder har infört olika typer av incitamentssystem med skattelättnader för film- och tv-produktion i syfte att attrahera utländska filminspelningar till det egna landet. Regeringen anser att frågan om skatteincitament är problematisk ur ett svenskt perspektiv. Införande av någon form av särreglering för film- och tv-produktion i skulle gå emot de skattepolitiska riktlinjernas krav på generella skatteregler (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Dessutom riskerar kostnaden att bli relativt hög eftersom även filmproduktioner som skulle ha genomförts i även utan skatteincitament skulle få del av eventuella subventioner. I ett europeiskt perspektiv leder utvecklingen av skatteincitament till en osund konkurrens mellan grannländer som riskerar att tvinga länderna att införa allt större subventioner för att vara konkurrenskraftiga. Regeringen anser därför att breda skattebaser och låga skattesatser är att föredra framför olika typer av särlagstiftningar. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 11 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelning. I motionen anförs att har alla förutsättningar att vara ett land där det produceras många bra svenska filmer och som också lockar utländska filmbolag. Det som hindrar svenskt filmskapande är de höga kostnader som produktioner är förknippade med. bör utreda förutsättningarna för att i likhet med många andra länder införa någon form av produktionsincitament för filminspelning. m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:3387 yrkande 9 att ska införa ett produktionsincitament för filmproduktion i . Ett produktionsincitament kan, anser motionärerna, stärka svensk filmindustri i den internationella konkurrensen och ta bort de barriärer som finns för filmproduktion i . Motion från den allmänna motionstiden m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:1848 yrkande 4 ett införande av produktionsincitament för filmproduktion i . Utskottet konstaterar inledningsvis att har goda förutsättningar att vara ett land där det produceras många svenska filmer och som också lockar utländska filmbolag. Det som hindrar filmproduktion i är dock de höga kostnader som produktioner är förknippade med.