bet · H301KU29 · 2016-05-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att regeringens skrivelse 2015/16:103 Kommittéberättelse 2016 läggs till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /16 om märkning av propositioner, med hänvisning till att berört utskott framgår på webbplats. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Skrivelse 2015/16:103 Kommittéberättelse 2016. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Märkning av propositioner med berört utskott Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2015/16:103 till handlingarna. Märkning av propositioner med berört utskott 2015/16:2837 av (SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:103 Kommittéberättelse 2016. Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det har inte väckts någon motion med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /16. Motionsyrkandet återges i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2015/16:103 till handlingarna. Regeringen redogör i skrivelse 2015/16:103 för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda en viss fråga som andra organ, oavsett om de är fristående myndigheter eller inte. I årets berättelse är samtliga dessa andra organ att betrakta som organ inom . Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelser för kommittéernas arbete berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Kommittéberättelsen innehåller även sak- och personregister. Uppgifterna avser 2015. tillsattes 74 kommittéer, vilket kan jämföras med 97 . avslutades 99 kommittéer. Motsvarande siffra var 69 (skr. 2014/15:103). Av regeringens skrivelse framgår att de totala utgifterna för kommittéerna var , vilket är samma summa som angavs . I summan ingår utgifter för konsultationer, vilka uppgår till . Även denna summa överensstämmer med vad som angavs . När det gäller andelen män och kvinnor i kommittéerna framgår det att statistiken endast omfattar dem som under det redovisade året varit förordnade i en pågående kommitté. Syftet är att redovisningen ska kunna jämföras med den årliga sammanställning av statistik i statliga myndigheters styrelser som lämnas till i andra sammanhang. Inom gruppen ordförande m.m. har andelen kvinnor ökat till , vilket är en ökning jämfört med . Andelen män som är ordförande är . Inom gruppen ledamöter har andelen kvinnor ökat till , medan andelen män är . Inom gruppen sakkunniga m.m. är andelen kvinnor och andelen män , att jämföra med 2014 då könsfördelningen var helt jämn. När det gäller gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor och andelen män , vilket är samma fördelning som föregående år. Regeringen lämnar inte någon redogörelse över ålderssammansättningen i kommittéerna. Däremot konstaterar regeringen att den uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning som genomförts visar att andelen ledamöter under legat relativt och uppgår till . I skrivelsen anförs att det bör övervägas vilka åtgärder som kan vidtas för att öka andelen unga ledamöter i kommittéerna. bör det enligt regeringen övervägas om och i så fall hur ofta kommittéernas ålderssammansättning fortsättningsvis ska följas upp. Som underlag för de fortsatta övervägandena planeras en ny kartläggning av andelen unga ledamöter i kommittéerna att genomföras i . En översyn av kriterierna för redovisning I kommittéberättelsen pekar regeringen på att har granskat samordnare inom olika politikområden (bet. 2015/16:KU10). Inom ramen för granskningen uttalade utskottet att det var angeläget med en enhetlig översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret. Utskottet förutsatte att regeringen i t.ex. den kommande kommittéberättelsen skulle återkomma med en redovisning av de åtgärder som vidtagits i denna del. Regeringen anför att det inom inletts ett arbete med en översyn av kriterierna för redovisningen. Regeringen avser att återkomma till i frågan i nästa års kommittéberättelse. I förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) diskuterades bl.a. frågan om när ett arbete kan betraktas som kvinnodominerat. Av förarbetena framgår att en måttstock för när det kan anses råda underrepresentation är om arbetsgiva-ren har av ett kön i den aktuella typen av arbete (prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlandsmyndigheter (bet. 2009/10:KU10 s. 129, bet. 2011/12:KU10 s. 97). Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Källa: genomgång av skrivelse 103 för respektive /04 /16. Not: Siffrorna är baserade på den nya mätmetoden. Sedan kommittéberättelsen 2013 redovisas könsfördelningen i kommittéerna enligt en ny mätmetod, där den statistik som tas fram endast omfattar dem som under det redovisade året har varit förordnade i en pågående kommitté. Enligt den mätmetod som användes tidigare inkluderades även de som hade varit förordnade i en kommitté som fortfarande var pågående (skr. 2012/13:103). Utskottet konstaterade i sitt betänkande att de olika mätmetoderna inte leder till några väsentliga skillnader i redovisningen av könsfördelningen i kommittéerna (bet. 2012/13:KU23 s. 6). Utskottet har tillfört uppgifterna från årets kommittéberättelse till sin genomgång av andelen kvinnor i var och en av de fyra grupper som redovisats i regeringens kommittéberättelser . Genomgången redovisas ovan i tabellen och baseras för åren 2003–2011 på den tidigare mätmetoden och för åren 2012–2014 på den nya mätmetoden. Som framgår av tabellen var underrepresentation i gruppen ordförande m.m. vanlig med undantag , nämligen 2006, 2007 och 2015. En trend –2012 var att andelen kvinnor i gruppen sekreterare och övriga ökade marginellt. Trenden bröts 2013 då andelen kvinnor i denna grupp minskade , för att återigen öka något. Andelen kvinnor i denna grupp var oförändrad . När det gäller ålderssammansättningen i de statliga kommittéerna gjordes den senaste uppföljningen i kommittéberättelsen 2009 (skr. 2008/09:103). Upp-följningen avsåg då kommittéernas sammansättning , och det framgick att åldersgruppen 45–var kraftigt överrepresenterad i förhållande till sin befolkningsandel. Av alla ledamöter var , vilket var en liten minskning jämfört med . Andelen ledamöter under var 2007, en minskning jämfört med mätningen 2006. Könsfördelningen var mer ojämn i de äldre åldersgrupperna. I åldersgruppen var av ledamöterna män, medan kvinnor var i majoritet bland de ledamöter som var (kvinnor). Utskottet noterade i förra årets betänkande att det i kategorierna ledamöter och sakkunniga m.m. rådde en jämn könsfördelning, men att detta däremot inte gällde i gruppen ordförande m.m. (bet. 2014/15:KU19). Utskottet noterade också att andelen kvinnor ökade inom gruppen sekreterare och övriga. Utskottets anförde att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Utskottet noterade vidare att det inte heller i det årets skrivelse lämnades någon redogörelse för ålderssammansättningen. Med beaktande av det ovan nämnda föreslog utskottet att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet konstaterar att det i kategorin ledamöter och sakkunniga m.m. råder en jämn könsfördelning. Det gäller däremot inte i gruppen ordförande m.m., även om utskottet noterar att andelen kvinnor ökat . Utskottet noterar också att andelen kvinnor är i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Det är enligt utskottets mening viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Utskottet noterar att regeringen inlett ett arbete med en översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret och att regeringen avser att återkomma till i frågan i nästa års kommittéberättelse. Utskottet välkomnar detta. Med beaktande av det anförda föreslår utskottet att regeringens skrivelse 2015/16:103 läggs till handlingarna. Märkning av propositioner med berört utskott Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att propositioner ska märkas med berört utskott, med hänvisning till att berört utskott framgår på webbplats. (SD) begär i motion 2015/16:2837 yrkande 2 ett tillkännagivande om att propositioner ska märkas med berörda utskott. Motionären anför att studenter och andra intresserade ofta använder sig av propositioner för att lära sig mer om hur lagstiftningen går till eller hur regeringen lägger fram förslag till . Propositioner bör inte bara ses som regeringens förslag till ledamöter, utan också som handlingar för allmänheten. Med anledning av detta bör propositioner tydligt märkas med det utskott som berörs av den aktuella propositionen. Enligt 4 kap. 3 § regeringsformen (RF) väljer inom sig utskott, där-ibland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen (RO). Av 7 kap. 2 § RO följer att inom sig för varje valperiod ska välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. Av en tilläggsbestämmelse i RO framgår vilka utskott som ska välja. Enligt 4 kap. 4 § RF får regeringen och varje riksdagsledamot i enlighet med bestämmelser i väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i RF. Ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i RF (4 kap. 5 § RF). Regeringen lämnar förslag till genom propositioner (9 kap. 2 § RO). En proposition ska innehålla regeringens protokoll om ärendet, en redo-visning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag ska i förekommande fall innehålla Lagrådets yttrande. En proposition ska lämnas in till . Den anmäls vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna. Propositioner ska hänvisas av kammaren till ett utskott för beredning (10 kap. 2 § RO). Ärendefördelningen mellan utskotten framgår av bestämmelser i . Enligt 7 kap. 5 § RO föreskriver i en tilläggsbestämmelse enligt vilka grunder som ärenden fördelas mellan utskotten, utöver vad som framgår av 7 kap. 8–10 §§ RO. Sistnämnda bestämmelser reglerar och finansutskottets uppgifter och ämnesområden samt skatteutskottets ämnesområden. I tilläggsbestämmelse 7.5.1 framgår att utskottens ämnesområden anges i en bilaga till RO. Ärenden som hör till ett och samma ämnesområde ska hänvisas till samma utskott. I 10 kap. RO finns bestämmelser om utskottens beredning och behandling av ärenden. Utskotten ska avge betänkanden till kammaren över de propositioner som hänvisats till dem eller överlämnats från ett annat utskott. Ett utskott får ge ett annat utskott tillfälle att yttra sig i ett ärende eller en fråga som berör det andra utskottets beredningsområde. Utskottet behandlade i betänkande 2014/15:KU19 ett motionsyrkande med begäran om ett tillkännagivande till regeringen om att propositioner skulle märkas med berörda utskott. Utskottet anförde att det framgår av bestämmelser i riksdagsordningen hur ärendena ska fördelas mellan utskotten och att ärenden som hör till ett och samma ämnesområde ska hänvisas till ett och samma utskott. Utskottet påpekade att det dock inte sällan förekommer att förslagen i en proposition rör flera utskotts ämnesområden. Det är alltså först efter att en proposition lämnas till som beslut fattas om vilket utskott som ska bereda ett ärende. Utskottet tillade vidare att utskottsindelningen liksom departementsindelningen kan ändras . Efter att regeringen lämnat en proposition till anmäls den vid ett sammanträde med kammaren. Kammaren hänvisar propositionen till ett utskott för beredning. Berört utskott framgår därefter på webbplats. Utskottet anser mot denna bakgrund att motion 2015/16:2837 (SD) yrkande 2 får anses vara tillgodosedd. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:103 Kommittéberättelse 2016. Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:2837 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att märka propositioner med berörda utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen.