bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Tillgången till bredband med hög överföringshastighet är dock ojämnt fördelad mellan tätort och småort och mer glesbefolkade områden. I områden utanför tätort och småort hade av befolkningen tillgång till enligt PTS bredbandskartläggning 2015, vilket är en ökning jämför med året innan. Regeringen redovisar att den har avsatt stöd till bredbandsutbyggnad i områden där marknaden inte planerar att bygga ut. Resultatredovisning av målet om post Brevvolymerna på den svenska marknaden fortsätter att sjunka som den kraftiga tillväxten inom e-handelsmarknaden fortsätter att generera ökande volymer av paket och varubrev. I och med detta möter post-operatörerna stora utmaningar när de ska anpassa sina verksamheter till dessa förändrade förutsättningar. delades 2,3 miljarder brev ut jämfört med 2,4 miljarder , vilket innebär en minskning . fanns det 33 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. är genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsedd att vara den postoperatör som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten, dvs. daglig postservice till alla hushåll, företag och organisationer. Postnords marknadsandel mätt i antalet brevför-sändelser var 2015, jämfört 2014. PTS rapporterar att klagomålen på postutdelningen ökat och första delen av 2016 och myndigheten har inlett flera tillsynsärenden med anledning av de ökade kvalitetsbristerna. Regeringen redovisar att den sammantagna tillsynen inom postområdet 2015 visar att målen för post-servicen är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet. Regeringen bedömer att det är viktigt att postoperatörerna och PTS fortsätter att följa kvalitetsutvecklingen och vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga och avhjälpa kvalitetsbrister inom postmarknaden. Resultatredovisning av målet om grundläggande betaltjänster Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden, och det har funnits regionalt anpassade lösningar med betaltjänstombud på ett tjugotal orter. Det statliga stödet till dessa betaltjänstombud hanteras av länsstyrelserna. Av regeringens redovisning framgår det att var tillgången till grundläggande betaltjänster tillfredsställande i flertalet av länen, men att det förekommer problem för vissa privatpersoner, småföretagare och föreningar främst i vissa gles- och landsbygder. Regeringen anger i sin analys att en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen är en förutsättning för att fler privatpersoner, föreningar och småföretag i hela landet ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter. (L) anför i kommittémotion 2016/17:3373 yrkande 7 att det är svårt att följa anslag och satsningar på cykling. Enligt motionären saknas en redovisning av både åtgärder och uppföljning till skillnad från övriga transportslag som har tydliga anslag och en tydlig uppföljning. Mot denna bakgrund efterfrågar motionären att satsningar på cykling tydliggörs i budgetanslagen i likhet med övriga transportslag. (L) pekar vidare i kommittémotion 2016/17:3374 yrkande 8 på att budgetpropositionen kan utvecklas för att ge ett bättre underlag för diskussioner om behov och finansiella förutsättningar. Enligt motionären behöver uppföljningen av vidtagna åtgärder även återrapporteras och vara möjlig att följa eftersom detta är nödvändigt för att kunna göra bedömningar av vilket underhåll och vilka reinvesteringar som bör göras för att skapa mest nytta. I motionen konstateras att utvecklingen av budget-propositionens innehåll och transparens är en fråga för regeringen. Mot denna bakgrund framhåller motionären behovet av ökad transparens i förslag som rör satsningar på infrastruktur och underhåll samt bättre uppföljning. har under ägnat särskild uppmärksamhet åt mål- och resultatfrågor i beredningen av budgetpropositionen. Utskottet har genomfört en fördjupad och mer systematiskt uppföljning av den resultatredovisning som ges för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Uppföljningen har genomförts av utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering. I bilaga 5 i detta betänkande redovisas uppföljningen i sin helhet. Utskottet har tidigare pekat på att det pågår ett arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen från regeringen till riks-dagen och att och för en kontinuerlig dialog och samarbetar i frågan. Inom trafikutskottets beredningsområde pågår en dialog mellan trafikutskottet och på tjänstemannanivå. Dialogen har resulterat i en successiv utveckling och förbättring av resultatredovisningen. Utskottet har framhållit att det ser positivt på att denna dialog fortsätter och utvecklas. har tidigare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Utskottet har även pekat på att det därför är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, statliga insatser och uppnådda resultat. Utskottet konstaterar att regeringen i årets budgetproposition redovisar en analys och bedömning av utvecklingen för det övergripande transportpolitiska målet. Utskottet har tidigare påpekat vikten av att det övergripande målet analyseras och bedöms i ett sammanhang eftersom det underlättar för trafik-utskottet att bedöma måluppfyllelse och riktning i det transportpolitiska arbetet. I årets redovisning finns under avsnittet Analys och slutsatser en sådan samlad bedömning. finns en redovisning under avsnittet Resultat. Utskottet välkomnar samlade bedömningar gentemot det övergripande målet, men vill gärna se att tyngdpunkten ligger i analysdelen. En motsvarande samlad bedömning för funktions- och hänsynsmålen skulle enligt utskottets mening också vara önskvärd. I Trafikanalys uppföljningsrapport används en enkel och lättöverskådlig struktur som utgår från de transport-politiska målen och deras preciseringar. Utskottet menar att en sådan struktur skulle kunna förtydliga resultatredovisningen och sambanden mellan mål och resultat. När det gäller resultatredovisningens struktur konstaterar utskottet att regeringen i årets redovisning generellt minskat omfattningen i såväl resultat- som analysdelen. Utskottet ser positivt på ambitionen att ge en så koncentrerad och koncis redovisning som möjligt, men det finns en medvetenhet om risken att viss väsentlig information därmed kan gå förlorad. Utskottet bedömer att överväganden kring struktur och omfattningen av redovisningen i olika avsnitt borde kunna bli föremål för en fortsatt dialog i utvecklings-samarbetet mellan och . Utskottet ser fortfarande positivt på att regeringen i årets budgetproposition använder indikatorer för att konkretisera resultaten i förhållande till preciseringarnas mål. Utskottet vill betona vikten av att resultatindikatorer ger en allsidig belysning av måluppfyllelsen. Utskottet ser därför positivt på det utvecklingsarbete med resultatindikatorer som pågår inom olika transport-myndigheter och konstaterar att regeringen fortsätter att bereda frågan om vilka indikatorer som ska redovisas för transportområdet. Utskottet anser att det är viktigt att resultatindikatorer utvecklas för alla relevanta delar av regeringens resultatredovisning. Indikatorerna bör i första hand vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Utskottet vill vidare peka på att det är önskvärt att tidsserier redovisas så långt möjligt för alla indikatorer och att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma. Det är också önskvärt att samma indikatorer används . När det gäller tillståndet i transportsystemen vill utskottet nu liksom i förra årets uppföljning av resultatredovisningen framhålla betydelsen av kontroll av och återrapportering om tillståndet i transportsystemen. på-talade i sitt budgetbetänkande 2015 att en mer utförlig resultatredovisning och analys på detta område skulle kunna lämnas i kommande budget-propositioner. Regeringens redovisning är betydligt mer koncentrerad, och det gäller även redovisningen av väg- och järnvägsnätets kvalitet. Utskottet är medvetet om frågans komplexitet, men ser gärna att regeringen i sin redovisning lyfter fram de mest angelägna utmaningarna och vilka resultat som statens insatser fått. När det gäller tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning konstaterar utskottet att regeringen även redovisar en positiv trend när det gäller transportsystemets användbarhet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar denna utveckling och konstaterar att arbetet för ökad tillgänglighet inom kollektivtrafiken har ökat takten . Enligt regeringen har fysiska åtgärder utförts vid järnvägsstationer och busshållplatser i den utsträckningen att halvtidsmålet har uppnåtts. Utskottet noterar regeringens bedömning att mycket arbete kvarstår för att öka tillgängligheten inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Utskottet konstaterar vidare att de ställningstaganden om tillgänglighet som utskottet gjorde i sitt budgetbetänkande , med anledning av utskottets rapport resan ! (2013/14:RFR5), inte har kommenterats vare sig i årets eller i tidigare års resultatredovisningar. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen – med utgångspunkt i de problem som uppmärksammades i rapporten – återkommer till med en mer utförlig redovisning av vilka insatser som görs och vilka resultat som uppnås. Utskottet noterar att regeringen bedömer att vid en sammanvägning av förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel pekar dessa på en förbättring innan. Utskottet konstaterar att de iakttagelser och bedömningar om kollektivtrafiken som utskottet gjorde i utskottets uppföljningsrapport – en uppföljning (2015/16:RFR14) inte har kommenterats i årets resultatredovisningar. Uppföljningen visade bl.a. att det finns en rad problem på flera områden såväl för resenärer som för andra aktörer inom kollektivtrafiken. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen med utgångspunkt i de problem som uppmärksammats i rapporten återkommer till med en redovisning av vilka insatser som görs och vilka resultat som uppnås. När det gäller utsläpp av växthusgaser noterar utskottet regeringens redo-visning att trenden med sjunkande utsläpp av växthusgaser från transport-sektorn har avstannat enligt de preliminära utsläppsberäkningarna . Utskottet vill återigen aktualisera frågan om redovisning av utsläpp från internationell trafik och deras konsekvenser. har uppmärksammat att resultatredovisningen av hänsynsmålet om begränsad klimatpåverkan endast redovisar de inhemska utsläppen av växthusgaser. Utskottet konstaterar att Trafikanalys redovisar utsläpp från internationell sjöfart och luftfart som startat i och att dessa ligger utsläppsnivå. Utskottet anser att en redovisning även av utsläppen från internationell trafik och deras konsekvenser skulle ge utskottet ett bättre underlag för bedömningen av måluppfyllelsen. När det gäller frågan om att satsningar på cykling ska tydliggöras i budgetanslagen i likhet med övriga transportslag, vilket aktualiseras i motion 2016/17:3373 yrkande 7, noterar utskottet att det finns två olika anslag för utveckling respektive vidmakthållande av statens infrastruktur. För respektive anslag anges ett antal olika ändamål som anslaget får användas till. För anslaget som avser utveckling av statens infrastruktur anges bland ändamålen att det får användas för statlig medfinansiering till cykelvägar. Utskottet vill i sammanhanget peka på propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) som regeringen presenterade . I propositionen redovisar regeringen förslag till inriktningen på satsningar i transportinfrastrukturen för perioden –2029 och förslag till ekonomiska ramar och vägledning för prioritering av åtgärder i den åtgärdsplanering som följer efter beslut. Regeringen pekar i propositionen bl.a. på att det är angeläget att samhällsplaneringen främjar en hållbar samhällsstruktur och ett hållbart transportsystem med goda möjligheter att använda cykeln som färdmedel. Regeringen pekar vidare på att det fortsatta arbetet för en ökad och säker cykling bör främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur och att detta både handlar om att förbättra den befintliga infrastrukturen och om att skapa nya cykelförbindelser med utgångspunkt i olika cyklistgruppers behov. Utskottet kan i likhet med regeringen här konstatera att kommunsektorn spelar en avgörande roll som huvudman för den lokala infrastrukturen, men att även staten bidrar genom stadsmiljöavtalen samt genom att regionerna kan tillföra medel via läns-planerna. Statlig medfinansiering av kommunala åtgärder kan ske från länsplanerna, t.ex. trafiksäkerhets- och miljöåtgärder samt kommunala gång- och cykelvägar. Utskottet anser i likhet med regeringen att en god samordning mellan länsplaner och den nationella planen i många fall är avgörande för att den samlade nyttan av åtgärderna ska bli så stor som möjligt. När det gäller möjligheten att ta del av vilka satsningar som görs på infrastruktur för cykling kan utskottet konstatera att det av regleringsbrev för , utgiftsområde 22 Kommunikationer, bl.a. framgår ett antal villkor för anslaget 1.1 Utveckling av statens transport-infrastruktur. I regleringsbrevet anges bl.a. för delposten 10.1 Väginvesteringar att får disponera medel för investeringar och förbättringar i det nationella stamvägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar där investeringen har en totalkostnad . får från delposten 11.1 Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar disponera medel för investeringar och förbättringar i det nationella stamvägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar där investeringen har en totalkostnad . När det gäller villkoren för anslaget 1.2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur anges för anslagsposten 1.1 Drift och underhåll av vägar att får disponera medel för trafikledning, drift och underhåll på det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar. När det gäller uppföljningen av de satsningar som görs vill utskottet peka på att i sina årsredovisningar brukar göra återrapporteringar om de åtgärder som har vidtagits, och detta gäller även cykelvägar. I sammanhanget kan även uppmärksammas att i den resultatuppföljning som genomfördes (bet. 2015/16:TU1) pekade på att det är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Utskottet konstaterade i detta sammanhang att resultatredovisningen för utgiftsområde 22 Kommunikationer har en tydligare struktur än tidigare även om vissa delar fortfarande kan utvecklas. Mot denna bakgrund vill utskottet nu liksom tidigare peka på den dialog som pågår inom trafikutskottets beredningsområde och som resulterat i en successiv utveckling och förbättring av resultatredovisningen. Utskottet anser att det är positivt att denna dialog fortsätter, och enligt utskottets mening bör dialogen kunna leda till en fortsatt utveckling av resultatredovisningen. När det gäller det behov av ökad transparens i förslag som rör satsningar på infrastruktur och underhåll samt bättre uppföljning av vidtagna åtgärder som påtalas i motion 2016/17:3374 yrkande 8 vill utskottet peka på följande. I budgetpropositionen redovisar regeringen de större objekt som har slutförts under det föregående året samt kostnader och kalkylerad samhällsnytta. Det finns även redovisningar av pågående större investeringsobjekt. För drift och underhåll redovisar regeringen i budgetpropositionen även satsningar på underhåll fördelat på väg- och bantyp. När det gäller tillståndet i transportsystemen vill utskottet uppmärksamma att det liksom i tidigare års uppföljningar av resultatredovisningen framhöll betydelsen av kontroll av och återrapportering om tillståndet i transportsystemen. har påtalat i flera budgetbetänkanden att en mer utförlig resultatredovisning och analys på detta område skulle kunna lämnas i kommande budgetpropositioner. Utskottet konstaterade att redovisningen av väg- och järnvägsnätets kvalitet var något mer utförlig budgetproposition men ansåg att innehållet kunde utvecklas ytterligare. I den uppföljningspromemoria som trafikutskottets uppföljningsgrupp överlämnade till utskottet vid sammanträdet framhålls liksom tidigare betydelsen av kontroll av och återrapportering om tillståndet i transportsystemen. Utskottet konstaterar att den redovisning som regeringen presenterat är betydligt mer koncenterarad och att det även gäller redovisningen av väg- och järnvägsnätets kvalitet. Utskottet är medvetet om frågans komplexitet, men ser fram emot att regeringen i sin redovisning i nästa års budgetproposition fortsätter arbetet med att utveckla resultatredovisningen och som en del i detta lyfter fram de mest angelägna utmaningarna och vilka resultat som statens insatser har fått. Resultatredovisning av politiken för informationssamhället Regeringen pekar i resultatredovisningen på att det är svårt att mäta och avgränsa politikens bidrag inom området från andra offentliga och privata insatser. I förra årets budgetbetänkande betonade utskottet vikten av att regeringens redovisning renodlades och så långt som möjligt innehöll resultat och effekter av de statliga insatserna. Utskottet vill, liksom , betona vikten av att redovisningen renodlas och så långt möjligt innehåller resultat och effekter av de statliga insatserna. Utskottet ser därför positivt på att det pågår ett arbete inom flera myndigheter för att utveckla indikatorer på området. välkomnade i förra årets budgetbetänkande en vidareutveckling av indikatorer inom politikområdet och särskilt inom området it-politik. Utskottet noterade även att det pågick ett arbete inom flera myndigheter för att utveckla indikatorer på området. konstaterade utskottet liksom regeringen att det fanns ett behov av att vidareutveckla indikatorer för e-förvaltning och att det saknades indikatorer för uppföljning av robusthet och säkerhet inom området elektronisk kommunikation. Utskottet konstaterar i årets resultatuppföljning att arbetet med vidareutveckling av indikatorer inom politikområdet fortsätter. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen beslutade att frekvensutrymmet 694–ska vara tillgängligt för tillståndspliktiga markbundna tv-sändningar till och med . Beslutet innebär att regeringsbeslutet om att frigöra frekvens-utrymmet för annan användning har upphävts. Eftersom Post- och () planerade auktion i 700-megahertzbandet omfattar delar av detta frekvensutrymme har PTS beslutat att avbryta den auktionsprocess som skulle ha startat . Utskottet vill framhålla att de samhällsutmaningar som det offentliga möter kräver att digitaliseringens möjligheter tas till vara på bästa sätt. Utskottet noterar regeringens bedömning att det krävs en effektivare styrning, ökad digital mognad, innovativa digitala lösningar och en stabil bas i form av digital infrastruktur. Vidare bedömer regeringen att det krävs gemensamma tjänster som utgår från individers behov och som ger hög användning och därmed stor samhällsnytta. Utskottet vill i detta sammanhang ge uttryck för en viss oro över den utveckling som kan ses i att den offentliga sektorn tappar fart vad gäller att tillvarata digitaliseringens möjligheter. Utskottet noterar regeringens bedömning att det är viktigt att post-operatörerna och PTS fortsätter att följa kvalitetsutvecklingen och vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga och avhjälpa kvalitetsbrister inom post-marknaden. Med anledning av den ökning av klagomål på postutdelningen som redovisas anser utskottet att det är angeläget att regeringen i nästkommande budgetproposition noggrant redovisar resultat och hur en god kvalitet för posttjänsten i hela landet gynnas. Utskottet konstaterar att flera av de synpunkter som utskottet framförde i samband med förra årets uppföljning av resultatredovisningen har tillgodosetts i årets budgetproposition. har även framhållit vikten av att utveckla resultatindikatorer för alla relevanta delar av regeringens resultatredovisning. I årets budgetproposition har regeringen redovisat utfallet för olika indikatorer som införts tidigare, inom såväl transportpolitiken som politiken för informationssamhället. Då det finns ett fortsatt behov av fler resultatindikatorer på olika områden för att få en än mer allsidig resultat-redovisning ser utskottet positivt på att regeringen fortsätter att bereda frågan om indikatorer liksom det utvecklingsarbete med indikatorer som pågår vid flera myndigheter. Mot bakgrund av det pågående arbetet med att utveckla resultatredo-visningen inom trafikutskottets beredningsområde, samt att det finns en etablerad dialog kring detta som utskottet anser är positiv och som resulterat i en successiv utveckling och förbättring av resultatredovisningen, anser utskottet att det inte finns anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3373 (L) yrkande 7 och 2016/17:3374 (L) yrkande 8. Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar för sammanlagt till de anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. ställer sig också bakom regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. bifaller därmed proposition 2016/17:1 utgiftsområde 22 och avslår samtliga motionsförslag om alternativa anslagsfördelningar. Jämför reservation 2 (C) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (L) och 4 (KD). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområde 22 . beräknas anslagsnivån till , till och till . Den successiva ökningen av anslagsnivån har sitt ursprung i aviserade infrastruktursatsningar samt medfinansiering till kommuner för att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur, en fortsatt tillfällig förstärkning av järnvägsinfrastrukturens drift och underhåll under 2016-2018 och därutöver kapacitetshöjande åtgärder i järnvägssystemet genom de särskilda satsningar som föreslagits samt en utökning av satsningen på att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – museiverksamhet inom transportområdet – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m. – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar – statligt investeringsbidrag till landningsbanan i – ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäker-hetsåtgärder på kommunala vägar – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering av körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv