bet · H301SkU16 · 2016-02-26 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner som anknyter till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna gäller skatteskala och grundavdrag, fritidsledare, försvarsanställda, bosparande, expertskatten, personalvårdsförmåner, personaloptioner, bilförmån, reseavdrag, avdrag för hälsofrämjande åtgärder, HUS-avdrag, gåvor till ideella ändamål, pensionssparande och uthyrning av bostäder. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (V). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatteskala, grundavdrag m.m. Gåvor till ideell verksamhet 1.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) 2.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) 3.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) 4.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (L) 5.Expertskatten, punkt 2 (L) 6.Personaloptioner, punkt 4 (M, C, L, KD) 7.Personaloptioner, punkt 4 (SD) 8.Bilförmån, punkt 5 (C) 9.Reseavdrag m.m., punkt 6 (C) 10.Reseavdrag m.m., punkt 6 (V) 11.Reseavdrag m.m., punkt 6 (L) 12.Reseavdrag m.m., punkt 6 (KD) 13.HUS-avdraget, punkt 8 (M) 14.HUS-avdraget, punkt 8 (SD) 15.HUS-avdraget, punkt 8 (C) 16.HUS-avdraget, punkt 8 (KD) 17.Gåvor till ideell verksamhet, punkt 9 (KD) HUS-avdraget, punkt 8 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteskala, grundavdrag m.m. 2015/16:448 av (S), 2015/16:652 av (S), 2015/16:801 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1020 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1072 av och (båda M), 2015/16:1115 av Boriana (M), 2015/16:1159 av (M), 2015/16:1208 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1448 av (SD), 2015/16:1457 av (M) yrkande 6, 2015/16:1610 av (M) yrkande 4, 2015/16:1620 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1680 av Finn och (båda M), 2015/16:1689 av (M), 2015/16:1712 av Finn och (båda M), 2015/16:1718 av Finn m.fl. (M), 2015/16:1800 av (SD), 2015/16:1908 av (M), 2015/16:1912 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2037 av (SD), 2015/16:2165 av m.fl. (S), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2299 av i (M), 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2565 av Finn (M), 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2609 av (M) yrkande 1, 2015/16:2610 av (M), 2015/16:2663 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) 2015/16:3055 av m.fl. (FP). Reservation 5 (L) 2015/16:45 av (M), 2015/16:285 av och (båda FP), 2015/16:718 av och (båda MP), 2015/16:1089 av och (båda M), 2015/16:1198 av (M), 2015/16:1253 av (M), 2015/16:1722 av och (båda M), 2015/16:1723 av (M), 2015/16:1748 av (M), 2015/16:1792 av (SD), 2015/16:1930 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2373 av (C), 2015/16:2462 av (C) yrkande 3, 2015/16:2471 av (M), 2015/16:2725 av (M) yrkande 6, 2015/16:2749 av (M) och 2015/16:3169 av (SD) yrkande 2. 2015/16:1048 av (M) yrkande 5, 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:1336 av (M), 2015/16:1734 av (M), 2015/16:2243 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD), 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 7, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15. Reservation 6 (M, C, L, KD) Reservation 7 (SD) 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkandena 4 och 5, båda i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 29, 2015/16:2950 av (M) och 2015/16:2951 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (C) 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 9, 2015/16:929 av (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1041 av och (båda M), 2015/16:1206 av (M), 2015/16:1705 av m.fl. (MP), 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkandena 4 och 5, båda i denna del, 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 16, 2015/16:2812 av (M), 2015/16:2952 av (M) och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) Reservation 12 (KD) 2015/16:1688 av (M), 2015/16:1690 av (M), 2015/16:1708 av Finn (M), 2015/16:2291 av (KD), 2015/16:2576 av (M) och 2015/16:2670 av (M). 2015/16:1039 av (M), 2015/16:1040 av (M), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:1213 av (FP), 2015/16:1280 av (M), 2015/16:1452 av (SD), 2015/16:1461 av (M) yrkande 2, 2015/16:1465 av och (båda M), 2015/16:1564 av (M) yrkande 2, 2015/16:1981 av och (båda C), 2015/16:1991 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 11, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 13, 2015/16:2361 av och Lodenius (båda C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2579 av (M), 2015/16:2692 av (KD), 2015/16:2717 av (M) yrkandena 1–5, 2015/16:2923 av och (båda M), 2015/16:2966 av (M), 2015/16:3026 av (C), 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) Gåvor till ideell verksamhet 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2015/16:2252 av (KD), 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 12 och 20, 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2015/16:3219 av (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 17 (KD) 2015/16:40 av (M) och 2015/16:1123 av (M). 2015/16:459 av (S), 2015/16:1655 av (M) och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 28. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning har behandlat förslag om inkomstbeskattningen under höstens beredning av statsbudgeten (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, yttr. 2015/16:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motioner från den allmänna motionstiden /16 som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskala och grundavdrag, fritidsledare, försvarsanställda, bosparande, expertskatten, personalvårdsförmåner, personaloptioner, bilförmån, reseavdrag, avdrag för hälsofrämjande åtgärder, HUS-avdrag, gåvor till ideella ändamål, pensionssparande och uthyrning av bostäder. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. liberalerna bytte namn till Liberalerna under sitt landsmöte den 20–. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skattepolitikens inriktning, skatteskalan, grundavdrag m.m. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). I motion 2015/16:448 av (S) anför motionären att det är dags för en ny bred skatteöversyn för att få ett system som är långsiktigt hållbart över flera mandatperioder. Översynen bör hantera beskattning av arbete, företag och kapital, inklusive ränteavdragen. Den bör ta hänsyn inkomstklyftorna och ha en bred förankring bland medborgarna. I motion 2015/16:652 av (S) anförs att beloppsgränsen för avdraget för övriga utgifter gör att kostnadsersättningar till familjehemsföräldrar blir beskattade. Reglerna om kostnadsersättning till sociala frivilligarbetare bör enligt motionären ses över och förenklas. I motion 2015/16:801 av (S) yrkandena 1 och 2 föreslås att expertutredningar ska ta fram underlag som sedan kan ligga till grund för en större, parlamentariskt sammansatt skatteutredning. Motionären anför att skatter ska tas ut på ett rättvist och effektivt sätt. Klimat- och miljöskatter behövs för omställning av bl.a. energisystemet. Skattesystemet bör vidare vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Möjligheterna att skjuta upp beskattningstillfället och flytta inkomster mellan olika inkomstslag bör motverkas. I motion 2015/16:1020 av och (båda S) yrkandena 1 och 2 anför motionärerna att en likformig beskattning av förvärvsinkomster bör återinföras och att den orättvisa beskattningen av sjuka och förtidspensionerade inte bör få vänta på åtgärder, även om det innebär att takten i avvecklingen av ålderspensionärernas skatteklyfta sänks. I motion 2015/16:1072 av och (båda M) anför motionärerna att de ekonomiska villkoren för soldater i utlandstjänst bör förbättras. Ett alternativ är att se över möjligheten att införa en total inkomstskattebefrielse för svenskar i utlandstjänst eller ett särskilt skatteavdrag. Ett annat alternativ är att pröva möjligheten att införa en särskild skatt där de i utlandstjänst inte behöver betala kommunalskatt . I motion 2015/16:1115 av Boriana (M) föreslås en översyn av möjligheterna att avskaffa värnskatten. Motionären anför att en kompetent och ambitiös arbetskraft kräver en positiv löneutveckling efter studierna och att företagare som skapar nya jobb måste premieras. I motion 2015/16:1159 av (M) anför motionären att det bör vara en målsättning att värnskatten avskaffas, förutsatt att den avskaffas med hänsyn till ansvarsfulla offentliga finanser. Höga marginaleffekter på skatter stimulerar enligt motionären inte ökad arbetsvillighet, snarare tvärtom. I motion 2015/16:1208 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att skattesystemet görs mer transparent så väljarna inte överskattar hur mycket de får tillbaka av välfärden i staten, och kommunen och att effektiviteten förstärks genom en granskning av hur skattebetalarnas pengar används och genom att tjänstemannaansvaret återinförs. I motion 2015/16:1448 av (SD) anför motionären att brytpunkten för statlig skatt bör höjas i takt med inflationen. Regeringens frysning av brytpunkten innebär att en tredjedel av alla heltidsarbetare får höjd skatt. Poliser, lärare, sjuksköterskor och barnmorskor som är kärnan i svensk välfärd får mindre incitament att arbeta mer, och motivationen att utbilda sig till dessa yrken riskerar att minska. I motion 2015/16:1457 av (M) yrkande 6 föreslås ett startjobbskatteavdrag där de första arbetsinkomsterna i livet görs skattefria för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. I motion 2015/16:1610 av (M) yrkande 4 föreslår motionären ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad. I motion 2015/16:1620 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att en plan tas fram för hur skatten kan sänkas för landets pensionärer. En lägre skatt för pensionärerna gör att fler klarar sig på sin pension utan att behöva söka andra stöd. Vidare bör skatterna sänkas för de pensionärer som har valt att arbeta länge efter sin pensionering. I motion 2015/16:1680 av Finn och (båda M) anför motionärerna att skatten på arbete i alla inkomstskikt bör analyseras för att försöka säkerställa på vilka nivåer skatteuttaget kan garantera att det blir en vinstaffär för alla. Det är viktigt att progressiviteten inte är så kraftig och brytpunkten för marginalskatter så låg att detta hämmar lusten och motiven för många att göra de extra insatser, det merarbete och de risktaganden som utbildning, arbete på obekväma tider och orken att föra idéer till praktisk nytta innebär. I motion 2015/16:1689 av (M) anför motionären att många ideellt arbetande idrottsledare har kostnader förknippade med den tid de lägger på sitt ledarskap. Han föreslår att staten visar sin uppskattning genom att se över möjligheten att införa ett skatteavdrag för dessa kostnader. I motion 2015/16:1712 av Finn och (båda M) anför motionärerna att det andra steget i den statliga inkomstbeskattningen bör avskaffas. Detta bör kunna göras utan några negativa effekter på ekonomi. I motion 2015/16:1718 av Finn m.fl. (M) anförs att en försiktighetsprincip ska tillämpas vid beräkning och uppföljning av skattehöjningar så att stabila statsfinanser upprätthålls. I motion 2015/16:1800 av (SD) anförs att de som genomför högre studier och sedan börjar jobba inom sitt tilltänkta yrke bör få skattelättnader för att kunna amortera av sina studielån. I motion 2015/16:1908 av (M) anförs att ett avskaffande av det andra steget i den statliga inkomstskatten skulle öka chanser att konkurrera med andra länder och stärka ekonomi och välfärd. I motion 2015/16:1912 av och (båda M) yrkandena 1 och 3 föreslås att det andra steget i den statliga inkomstskatten avskaffas. Dessutom måste marginalskatterna enligt motionärerna bli mer jämförbara med de marginalskatter som finns i våra konkurrentländer. I motion 2015/16:2037 av (SD) anförs att man bör utreda möjligheten att införa ett system med frivillig sambeskattning för äkta makar. Dagens särbeskattning gör att par med lika stor sammanlagd bruttoinkomst kan beskattas helt olika. I motion 2015/16:2165 av m.fl. (S) föreslås en översyn med syftet att den som är sjuk, arbetslös, föräldraledig eller pensionär inte ska beskattas hårdare än den som arbetar. I partimotion 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 2 anförs att behöver en grön skatteväxling där skatten på jobb sänks medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs för att bryta beroendet av fossila bränslen och ta viktiga steg mot ett fossilfritt . I kommittémotion 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås att det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ska gälla redan , i stället för från dagens . I kommittémotion 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att ett förstajobbetavdrag införs för att öka drivkrafterna till arbete genom sänkt skatt på lägre inkomster. I kommittémotion 2015/16:2299 av i (M) föreslås att soldater i utlandstjänst ska ha gynnsammare skatteregler än andra statligt anställda, antingen genom sänkt skatt eller genom skattebefrielse under utlandsstationering. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att en grön skatteväxling med sänkt skatt på jobb och företag och höjd skatt på miljöskadliga utsläpp och verksamheter bör främjas. I kommittémotion 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslås att möjligheten att sänka skatten för pensionärer med garantipension eller låg inkomstpension bör undersökas. Motionärerna vill verka för att ingen pensionär ska ha mindre kvar av sin pension än att man klarar sin försörjning när boendekostnad och skatt är betalda. I motion 2015/16:2565 av Finn (M) anförs att regeringen bör se över möjligheterna till en nationell sjukvårdsskatt för en mer rättvis och jämlik sjukvård i hela landet. Detta skulle göra det enklare för fler fristående aktörer inom sjukvården att starta eget företag. I motion 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 2 föreslås att arbetsgivaravgifterna för personer sänks så att det fortfarande lönar sig att anställa äldre och arbeta som äldre. I motion 2015/16:2609 av (M) yrkande 1 anförs att skatten på arbete omgående behöver sänkas så att fler kan få sitt första jobb i en växande tjänstesektor och konkurrenskraft stärks. I motion 2015/16:2610 av (M) föreslås att överväger att sänka den särskilda löneskatten för äldre. I motion 2015/16:2663 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 anförs att regeringen borde ha övervägt möjligheten att först utreda konsekvenserna av en höjning av inkomstskatten för äldre aktiva seniorer som vill fortsätta jobba innan en sådan genomfördes. I kommittémotion 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås att ett bosparande för ungdomar införs för att skapa drivkrafter för unga att spara till en egen bostad. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för den ekonomiska politiken. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa kan sammanfattas på följande sätt. • Ett legitimt och rättvist skattesystem: Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. • Likformiga, generella och tydliga regler: Skattereglerna ska vara generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar och undantag, med breda skattebaser och likformiga skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Skattesystemet ska också så långt som möjligt vara neutralt till människors och företags val av konsumtion och produktion. Detta bidrar till ett legitimt och rättvist skattesystem. • Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället: Beskattning ska i möjligaste mån ske i nära anslutning till inkomsttillfället. En minskad förekomst av skattekrediter säkerställer svenska skatteintäkter. • Hållbara regler i förhållande till EU: Regelverket ska vara förenligt med , både i förhållande till specifika rättsakter och till bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet samt reglerna om statligt stöd. Utskottet har under höstens beredning av budgeten tillstyrkt regeringens förslag om förändringar av inkomstbeskattningen. Pensionärernas förhöjda grundavdrag har förstärkts som ett första steg mot en mer likformig beskattning av pensionärer och förvärvsarbetande. Pension är uppskjuten lön men beskattas hårdare än löneinkomster, eftersom pensionsinkomster inte omfattas av jobbskatteavdraget. Av kostnadsskäl måste skillnaden i beskattning tas bort i flera steg. Förstärkningen av pensionärernas förhöjda grundavdrag innebär också att skatten för personer med inkomst motsvarande full garantipensionsnivå blir lägre än för en löntagare med samma inkomst. Vidare har jobbskatteavdraget trappats av vid höga inkomster av fördelningspolitiska och offentligfinansiella skäl. Av samma skäl begränsades uppräkningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt 2016 och 2017. Utskottet tillstyrkte då också regeringens förslag om att återinföra en särskild löneskatt för pensionärer för att öka likformigheten i beskattningen och stärka de offentliga finanserna. Regeringen bedömde att de äldres sysselsättning förändras i liten omfattning till följd av förslaget. De är också i fortsättningen skattemässigt gynnade vid inkomstbeskattningen och på arbetsgivarsidan. Utskottet står fortfarande bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit och är inte berett att tillstyrka motionsförslagen om förändringar av grundavdrag, skatteskala m.m. Inkomstbeskattningen bör också i fortsättningen bidra till en rättvis fördelning av de gemensamma utgifterna. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte heller skäl att se över förutsättningarna för ett särskilt skatteavdrag för unga som sparar till egen bostad eller amorterar på ett studielån. Att möjliggöra för unga att flytta till eget boende är viktigt, men insatserna för att kunna förbättra dessa förutsättningar bör fokusera på ett ökat bostadsbyggande och att unga kommer i arbete. I likhet med motionärerna anser utskottet att personer som åtar sig uppdrag på frivillig basis som kontaktperson, stödfamilj, övervakare, god man etc. utför ett viktigt och värdefullt arbete som bör stödjas av samhället. Utskottet är dock inte berett att föreslå särskilda undantagsregler när det gäller möjlighet till avdrag för övriga utgifter. Beloppsgränsen för övriga avdrag är generell och gäller i princip för alla som har kostnader i sitt arbete. Att skapa speciella undantagsregler för vissa grupper på skatteområdet leder till krav på att andra grupper också ska särbehandlas, vilket i längden leder till ett alltför komplicerat skattesystem. När det gäller förslaget om en översyn av skattelagstiftningen för försvarsanställda på internationellt uppdrag påminner utskottet om att samma beskattningsregler gäller för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Utskottet är inte berett att överväga några särregler för Försvarsmaktens anställda. Sambeskattning mellan makar slopades i och med skattereformen 1971. Tanken var att lika inkomst skulle beskattas på samma sätt och med samma skattesats oberoende av den skattskyldiges civilstånd. I och med slopandet av förmögenhetsskatten och den därtill knutna gamla begränsningsregeln utmönstrades de sista resterna av sambeskattning i det svenska skattesystemet. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett förslag om återinförande av sambeskattning. Förslaget om en nationell sjukvårdsskatt avstyrks eftersom sjukvården är landstingens ansvar. I motionerna anförs att det behövs breda skatteöversyner för att skapa skatteregler som är långsiktigt hållbara. Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gäller behovet av långsiktigt hållbara skatteregler och ser därför positivt på de ansträngningar som görs från regeringens sida att skapa breda överenskommelser om nödvändiga förändringar inom olika områden. Regeringen har t.ex. tagit initiativ till breda politiska samtal om hur byggtakten kan ökas och rörligheten på bostadsmarknaden främjas. Vidare har en överenskommelse träffats med , , och om insatser för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. I dessa sammanhang ingår också frågor om skattereglernas utformning. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning till ett tillkännagivande till regeringen om att förändringar på skatteområdet bör ha en bred förankring så att de blir långsiktigt hållbara. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionen om en översyn av reglerna om skattelättnader för utländska arbetstagare. Jämför reservation 5 (L). Bestämmelser om skattelättnader för utländska arbetstagare finns i 11 kap. 22–23 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. De omfattar experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner samt alla med en månatlig ersättning över en viss nivå. Ett beslut om skattelättnader gäller den ersättning som betalas ut av arbetsgivaren. Beslutet innebär att av lönen och annan ersättning av arbetet tas upp som intäkt vid beskattningen. I övrigt beskattas inkomsten enligt vanliga regler. Motsvarande underlag, dvs. av ersättningen, används vid beräkningen av socialavgifterna. Det betyder att av arbetsinkomsten blir skattefri och fri från socialavgifter. Skattelättnaderna innebär också att vissa kostnadsersättningar från arbetsgivaren som är relaterade till vistelsen i är fria från beskattning. De ingår inte heller i underlaget för socialavgifter. Det gäller kostnadsersättning för flytt till och från , barns skolgång i och gymnasieskolan eller liknande samt två hemresor till tidigare hemland för arbetstagaren och övriga familjemedlemmar. Vistelsen i ska vara avsedd att pågå i högst . publicerade en utvärdering av effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft (2013/14:RFR11). Huvudfokus var att undersöka hur arbetsgivarna upplever att expertskattereglerna fungerar samt att klargöra om förutsebarheten har förbättrats i och med införandet av en schablonlönenivå. I kommittémotion 2015/16:3055 av m.fl. (FP) anför motionärerna att allting tyder på att konkurrensen mellan länderna om utländsk spetskompetens kommer att öka. För att stärka i den globala ekonomin behövs reformer som gör det enklare att attrahera talanger och experter. Expertskattens konstruktion och funktion bör utredas för att stärka förmågan för verksamheter i att rekrytera utländska nyckelpersoner. Utskottet har utvärderat effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft . Syftet var att undersöka hur arbetsgivarna upplever att reglerna fungerar och klargöra om förutsebarheten förbättrats. Utvärderingen finns i 2013/14:RFR11. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget om en översyn av expertskatten och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om ändrade regler för personalvårdsförmåner.