bet · H301FiU39 · 2016-06-10 00:00:00 — Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag i 52 motionsyrkanden om offentlig upphandling från allmänna motionstiden /16. Förslagen handlar bl.a. om kollektivavtalsenliga villkor, sociala kriterier, djurskydd och kompetens. I betänkandet finns en reservation och nio särskilda yttranden. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Sociala kriterier och sociala företag Stöd och kompetens, små och medelstora företag Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) 1.Sociala kriterier och sociala företag, punkt 1 (M) 2.Stöd och kompetens, små och medelstora företag, punkt 2 (M) 3.Kollektivavtalsenliga villkor, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (M) 5.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (C) 6.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (KD) 7.Miljökrav, punkt 6 (KD) 8.Innovationer och funktionsupphandling, punkt 7 (M) 9.Innovationer och funktionsupphandling, punkt 7 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sociala kriterier och sociala företag 2015/16:856 av m.fl. (S), 2015/16:1019 av och (båda S) 2015/16:1752 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2446 av m.fl. (M) yrkande 5. Stöd och kompetens, små och medelstora företag 2015/16:195 av (M) yrkandena 1 2015/16:218 av (M) yrkande 4, 2015/16:230 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:911 av (M) yrkande 3, 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12, 2015/16:1334 av och (båda M), 2015/16:1754 av (M), 2015/16:2297 av i (M) yrkande 2, 2015/16:2446 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6, 2015/16:2859 av (KD) och 2015/16:3024 av och (båda C). 2015/16:195 av (M) yrkande 3, 2015/16:1752 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:2973 av (KD). 2015/16:217 av (M), 2015/16:230 av (M) yrkande 3, 2015/16:1300 av (SD) yrkande 5, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:1976 av och (båda C), 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkande 15, 2015/16:2465 av (C), 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2676 av (M) och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation (SD) 2015/16:178 av Finn och (båda M) och 2015/16:2225 av i (M). 2015/16:921 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 13. 2015/16:196 av (M), 2015/16:344 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:910 av och (båda M) 2015/16:1749 av och (båda M), 2015/16:2442 av (C), 2015/16:2446 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 35. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S), (MP) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 52 motionsyrkanden om offentlig upphandling från allmänna motionstiden /16. Förslagen handlar bl.a. om kollektivavtalsenliga villkor, sociala kriterier, djurskydd och kompetens. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilagan. Sociala kriterier och sociala företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sociala kriterier och sociala företag. Utskottet anser att det är lämpligt att invänta de kommande förslagen från regeringen. Jämför särskilt yttrande 1 (M). I motion 2015/16:856 av m.fl. (S) yrkar motionärerna att det bör ställas sociala krav vid upphandlingar i samband med byggandet av Ostlänken. I motion 2015/16:1019 av och (båda S) yrkande 4 anser motionärerna att regeringen bör överväga att se över hur lagen om offentlig upphandling kan utformas på ett bättre sätt för att svara mot sociala företags särskilda behov. I kommittémotion 2015/16:1752 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att det inte bör införas några ytterligare sociala krav vid offentlig upphandling, utöver de som kan ställas . Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2015/16:2446 av m.fl. (M) yrkande 5. Förslag om sociala kriterier och sociala företag har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt gällande lagstiftning är möjligt att ställa krav på social hänsyn. I de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet[1] har frågan om sociala hänsyn lyfts fram. Den av regeringen tillsatta s.k. [2] har också lämnat förslag på hur man bättre ska kunna ta sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. Utskottet ansåg att det fanns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. gavs en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet. [3] Utredningen lämnade ett betänkande och förslaget är nu på remiss. [4] Betänkandet innehåller bl.a. förslag om att förbättra civilsamhällets möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. De nya EU-direktiven ersätter helt direktiv men följer i stort sett samma struktur som de tidigare direktiven. Medlemsstaterna skulle ha införlivat direktiven med de nationella lagstiftningarna. Vissa undantag finns. Inom regeringen pågår fortfarande ett arbete med att ta fram förslag som syftar till att införliva direktiven i svensk lag. Förhoppningen är att den nya lagstiftningen ska kunna träda i kraft . När det gäller möjligheten att ta social hänsyn finns en bestämmelse i 1 kap. 9 a § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och i 1 kap. 24 a § lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF. Bestämmelsen har karaktären av en målsättning. Den anger att upphandlande myndigheter och enheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling om upphandlingens art motiverar detta. Bestämmelsen fanns inte med i direktiven utan infördes i de svenska upphandlingslagarna genom lagstiftning 2010. [5] Enligt regeringens förslag bör de nya lagarna innehålla en bestämmelse som motsvarar målsättningsstadgandet i och . Enligt uppgifter från kommer reglerna i den nya lagstiftningen att öka möjligheterna att ta social hänsyn; bl.a. ökar tillämpningsområdet för bestämmelserna om reserverade kontrakt. Den inrättade ska enligt sin instruktion verka för ökad social hänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för sociala hänsyn inom upphandling. Utskottet konstaterar att redan den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ta sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. Den nya lagstiftningen som väntas träda i kraft kommer enligt regeringen att ytterligare öka möjligheterna att ta social hänsyn. Den inrättade ska enligt sin instruktion verka för ökad social hänsyn. Med hänvisning till dessa förhållanden anser utskottet att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen med anledning av de nya direktiven. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Stöd och kompetens, små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd och kompetens och om små och medelstora företag. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Jämför särskilt yttrande 2 (M). I motion 2015/16:230 av (M) yrkandena 1 och 2 yrkar motionären att möjligheten att uppmana till uppdelning av offentliga upphandlingar bör ses över så att fler mindre företag kan delta och informationen till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar blir tydligare. Frågor om stöd, kompetens och små och medelstora företag tas också upp i motion 2015/16:195 av (M) yrkandena 1 och 2, motion 2015/16:218 av (M) yrkande 4, kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12, motion 2015/16:1334 av och (båda M), motion 2015/16:1754 av (M), motion 2015/16:2297 av i (M) yrkande 2, kommittémotion 2015/16:2446 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6, motion 2015/16:2859 av (KD) och motion 2015/16:3024 av och (båda C). I motion 2015/16:911 av (M) yrkande 3 anför motionären att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiv som rör offentlig upphandling. Förslag om stöd, kompetens och små och medelstora företag har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och påminde om att det är varje upphandlande myndighet och enhet som ska säkerställa att nödvändig kompetens finns hos den egna personalen som arbetar med upphandling. Utskottet poängterade dock vikten av att det finns ett väl fungerande nationellt stöd för offentlig upphandling och såg positivt på det pågående arbetet med att bygga ut upphandlingsstödet. Enligt utskottet fanns det skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen och låta den nya myndigheten för upphandlingsstöd komma igång med sitt arbete när det gäller stöd och kompetens. Enligt uppgift från föreslås de nya upphandlingsreglerna innehålla regler om en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att överväga att dela upp kontrakt i delar. Om kontrakten inte delas upp måste detta motiveras. Vidare föreslås att de nya reglerna ska innehålla bestämmelser som begränsar upphandlande myndigheters och enheters möjligheter att ställa för höga omsättningskrav. Det införs ett särskilt standardformulär på EU-nivå som leverantörer kan använda för att styrka att de uppfyller kraven i upphandlingen. Därmed underlättas kraven på dokumentation, vilket kan gagna inte minst små och medelstora leverantörer. ska enligt sin instruktion underlätta för små och medelstora företag att delta i upphandlingar. När det gäller frågan om en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiv som rör offentlig upphandling kan nämnas att Europeiska kommissionen presenterar en resultattavla för den inre marknaden (single market scoreboard) för att följa upp genomförandet av alla EU-direktiv som kan påverka den inre marknaden (bl.a. offentlig upphandling). Kommissionen följer upp genomförandet av alla direktiv. Årets scoreboard väntas /juni. Utskottet noterar att de nya upphandlingsreglerna föreslås innehålla flera bestämmelser för att underlätta för små och medelstora företag att delta i upphandlingar. ska enligt instruktionen för myndigheten ge stöd som bl.a. inriktas på att underlätta för små och medelstora företag samt idéburna organisationer att delta i upphandling. Europeiska kommissionen följer upp genomförandet av alla EU-direktiv. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen med anledning av de nya direktiven. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kollektivavtalsenliga villkor. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Jämför särskilt yttrande 3 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:195 av (M) yrkande 3 anför motionären att entreprenörer som lägger ett lägre anbud än vad som är rimligt bör vara tvungna att lämna svar på hur de kan leverera till sitt pris med bibehållen kvalitet. I kommittémotion 2015/16:1752 av m.fl. (M) yrkande 2 anser motionärerna att uttryckliga krav på kollektivavtalsliknande villkor inte bör införas i upphandlingslagstiftningen. Sådana krav leder enligt motionärerna till mer regelkrångel och ökade kostnader och riskerar att minska antalet intressenter vid anbud. Motionärerna hänvisar till utredningen 2015:78 där den modell för krav på kollektivavtalsliknande villkor som föreslås enligt motionärerna innebär att man ställer högre krav på svenska anbudsgivare än på utstationerade företag, vilket medför konkurrensnackdelar för inhemska företag och riskerar att stå i strid med . I kommittémotion 2015/16:2260 av m.fl. (L) yrkande 4 yrkar motionärerna att krav på kollektivavtal inte bör införas vid offentliga upphandlingar. Som motivering skriver motionärerna att små och medelstora företag har svårt att konkurrera i upphandlingar. Regeringen vill nu försvåra ytterligare för dem. Det framgår enligt motionärerna av en utredning som pågår om hur kollektivavtal ska kunna sättas upp som villkor vid upphandlingar. En stor majoritet av saknar kollektivavtal. Om regeringens förslag går igenom är det motionärernas uppfattning att många småföretagare automatiskt utesluts från att delta i offentliga upphandlingar. I motion 2015/16:2973 av (KD) yrkar motionären att det bör utredas om det är möjligt att alltid kunna ställa krav på att företagen ska erbjuda motsvarande kollektivavtalsenliga löner i offentliga upphandlingar. Som exempel pekar motionären på taxibranschen där många förare saknar fackliga avtal. Utskottet har behandlat motioner om kollektivavtalsenliga villkor, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med motiveringen att de nya EU-direktiven innehåller förtydligande skrivningar när det gäller möjligheterna att ställa krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Det fanns därför skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Enligt uppgift från pågår det ett arbete med att ta fram en lagrådsremiss grundad på en utredning om upphandling och villkor enligt kollektivavtal. [8] Avsikten är att förslagen ska ingå i propositionen Nytt regelverk om upphandling, som behandlar genomförandet av upphandlingsdirektiv. genomför också ett pilotprojekt för att utarbeta villkor i nivå med kollektivavtal för taxi och färdtjänst. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de förslag från regeringen som aviserats på kollektivavtalsområdet och avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurskydd och livsmedelsproduktion. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Jämför reservation (SD) och särskilda yttrandena 4 (M), 5 (C) och 6 (KD). I motion 2015/16:217 av (M) yrkar motionären att all offentligt driven verksamhet bör göra upphandlingar med aktörer som uppfyller minimikraven för svensk livsmedelsproduktion. Frågor om livsmedelsproduktion och livsmedelskvalitet tas också upp i motion 2015/16:230 av (M) yrkande 3, motion 2015/16:1300 av (SD) yrkande 5, kommittémotion 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 10, motion 2015/16:1976 av och (båda C), kommittémotion 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, kommittémotion 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkande 15, motion 2015/16:2465 av (C), kommittémotion 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 11, motion 2015/16:2676 av (M) och kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 25. I kommittémotion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att bör få i uppdrag att driva ett tidsbegränsat pilotprojekt i samråd med , och lämpliga jägarorganisationer för att öka tillgången och efterfrågan på viltkött vid bl.a. offentliga upphandlingar. Förslag om djurskydd har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta förslagen från regeringen. Utskottet konstaterade att det redan enligt den gällande lagstiftningen är möjligt att ställa krav på djurskydd vid upphandling av livsmedel. Sådana krav måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Kraven på djurskydd måste också vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. Enligt uppgift från pågår ett arbete med att ta fram en proposition med en livsmedelsstrategi som även ska behandla djurskydd. I kommittémotion 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås en fyraårig strategi för att öka efterfrågan på viltkött i offentliga upphandlingar. Anslaget avseende detta yrkande har behandlats i betänkande 2015/16:MJU2. Utskottet konstaterar att det redan enligt den nuvarande lagstiftningen är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Sådana krav måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Kraven måste vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. Allt går att förbättra och utskottet ser fram emot de kommande förslagen på området från regeringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav på utmaningsrätt. Utskottet anser att en sådan lagreglerad rätt skulle innebära ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. I motion 2015/16:178 av Finn och (båda M) anser motionärerna att det borde bli möjligt med utmaningsrätt i alla kommuner, vilket kräver att det blir en skyldighet för kommuner och landsting/regioner att införa detta. Ett liknande yrkande finns i motion 2015/16:2225 av i (M). Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden , senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att en sådan lagreglerad rätt skulle innebära ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utmaningsrätt har införts i drygt 30 kommuner. Om en kommun eller ett landsting har infört utmaningsrätt har den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet ska drivas av den privata entreprenören. Kommunen eller prövar då först om det är tillåtet att upphandla verksamheten. Myndighetsutövning får inte upphandlas om det inte finns särskilt stöd för detta i speciallagstiftning. Strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen eller kan inte heller utmanas. Om det fattas beslut om att verksamhet ska utmanas måste detta göras enligt gällande regler. Den som har utmanat verksamheten har inga garantier för att få uppdraget utan kommer att konkurrera med andra leverantörer på lika villkor. Den enskilda kommunen eller utformar uppdraget, kraven och utvärderingskriterierna i förfrågningsunderlaget. Även om verksamheten upphandlas och drivs av ett privat företag är kommunen huvudman för verksamheten och har enligt kommunallagen ett ansvar för att kontrollera och följa upp verksamheten. Dessutom har kommunen eller ett ansvar att informera allmänheten så att den kan få insyn i hur verksamheten drivs i det privata företaget. Utskottet påminner, liksom tidigare, om den kommunala självstyrelsen som i denna fråga innebär att kommunerna har möjlighet att själva besluta om de vill införa utmaningsrätt i sin verksamhet eller inte. Eftersom det skulle innebära ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen anser utskottet att man inte bör införa en obligatorisk utmaningsrätt. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljökrav. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Jämför särskilt yttrande 7 (KD). I motion 2015/16:921 av (C) yrkandena 1 och 2 anför motionären att det bör ställas krav på spårbarhet i offentliga upphandlingar när det gäller drivmedel och oljeleveranser. I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 13 anser motionärerna att det vid offentliga upphandlingar bör tas hänsyn till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. Genom en offentlig upphandling som präglas av hållbarhetsvärden och bygger på en grundlig livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten. Yrkanden om miljökrav har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta förslagen från regeringen med anledning av de nya EU-direktiven och slutbetänkande. konstaterade utskottet att det redan enligt den gällande lagstiftningen finns möjlighet att ställa krav på miljö. Kraven måste dock vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. Frågor om miljö har hög prioritet både nationellt och på EU-nivå. Enligt uppgift från kommer de nya lagförslagen på upphandlingsområdet att innehålla regler som befrämjar miljön. Som exempel kan nämnas regler om livscykelkostnader och regler som gör det lättare att ställa tekniska krav på prestanda och funktion. ska enligt sin instruktion bl.a. verka för ökad miljöhänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn. Det inkluderar energikrav och sociala hänsyn inom upphandling samt att utveckla och förvalta en kriteriedatabas för miljöanpassad upphandling. Utskottet noterar att de nya lagförslagen på upphandlingsområdet kommer att innehålla regler som befrämjar miljön, exempelvis regler om livscykelkostnader och regler som gör det lättare att ställa tekniska krav på prestanda och funktion. Dessutom ska verka för ökad miljöhänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen och avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om innovationer och funktionsupphandling. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Jämför särskilda yttrandena 8 (M) och 9 (KD). I motion 2015/16:196 av (M) yrkar motionären att kommuner, landsting, regioner och myndigheter bör upplysas om funktionsupphandling, dess möjligheter, kvaliteter och effekter. Motionären framhåller att funktionsupphandling är en bra metod för att driva på bra lösningar för innovationsklimatet i samhället. Om den upphandlande myndigheten väljer att inte beskriva de produkter och tjänster som ska upphandlas i detalj så ges utrymme för leverantörernas kreativitet och innovationsförmåga att komma med nya lösningar. På så vis kommer skattemedel att användas på bästa sätt. Marknaden kommer att vidgas då nya förfrågandesätt används, och företagen kommer att få nya möjligheter att leverera och utveckla sina verksamheter till förmån för jobb och tillväxt. Liknande yrkanden finns i motion 2015/16:344 av (M) yrkandena 1–3, motion 2015/16:910 av och (båda M) yrkande 2, motion 2015/16:1749 av och (båda M), motion 2015/16:2442 av (C), kommittémotion 2015/16:2446 av m.fl. (M) yrkande 2, kommittémotion 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkande 5 och kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 35. Utskottet har tidigare behandlat förslag om innovationer och funktionsupphandling, senast i betänkande 2014/15:FiU27. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen med anledning av de nya direktiven. Enligt uppgift från kommer de nya upphandlingsreglerna att föreslås innehålla ett särskilt förfarande, innovationspartnerskap. Partnerskapet är avsett att underlätta möjligheterna att anskaffa en innovativ vara eller tjänst som ännu inte finns på marknaden. Att upphandlande myndigheter enligt den nya lagstiftningen om offentlig upphandling ges ökade möjligheter att förhandla om anbuden kan också ge ökade möjligheter att beakta innovativa aspekter vid upphandlingar. Vidare har fått i uppdrag av regeringen att främja innovation i upphandlingar genom tidig dialog –2019. Därutöver har myndigheten i uppdrag att generellt öka kompetensen om innovationsupphandling. Som ovan angetts i avsnittet om miljökrav kommer de nya lagförslagen på upphandlingsområdet att innehålla regler som gör det lättare att ställa prestanda- och funktionskrav. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen på området från regeringen och avstyrker därmed motionerna. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att det bör ställas krav på miljöhänsyn och minst svenska djurskyddsregler i alla upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1300 av (SD) yrkande 5 och 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2015/16:217 av (M), 2015/16:230 av (M) yrkande 3, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:1976 av och (båda C), 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkande 15, 2015/16:2465 av (C), 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:2608 av m.fl. (M) yrkande 3,