bet · H301UbU15 · 2016-04-21 00:00:00 — Av 4 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter om anstånd med studier för antagna samt studieuppehåll (UHRFS 2013:3) framgår att särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studieuppehåll kan vara sociala, medicinska eller andra särskilda omständigheter, t.ex. vård av barn, värnplikts- eller civilpliktstjänstgöring eller studentfackliga uppdrag. Särskilda skäl kan också vara tidsbegränsad provanställning enligt 12 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar eller tjänstgöring i Försvarsmakten för den som är anställd som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller enligt denna lag. () fick i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga och analysera studentinflytandets förutsättningar efter kårobligatoriets avskaffande. Frågor om kårernas jämlika villkor och deras förutsättningar att självständigt bedriva ett meningsfullt studentinflytande ska särskilt uppmärksammas. Uppdraget innebär också att UKÄ ska se över behov av åtgärder och, om det behövs, lämna förslag på sådana. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att lärosätena ansvarar för att studenterna har tillgång till hälsovård och förebyggande hälsovård för att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Lärosätena ansvarar även för andra uppgifter av studiesocial karaktär samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. Utskottet noterar vidare CSN:s undersökning av de studerandes ekonomiska och sociala situation samt arbete med att stödja landets studenthälsomottagningar genom det s.k. studenthälsouppdraget. Utskottet anser inte att det finns någon anledning att vidta någon åtgärd med hänsyn till motion 2015/16:2770 (M) yrkandena 7 och 10. Utskottet noterar att efter behov fördelar medel till universitet och högskolor för särskilt pedagogiskt stöd och teckentolkning. Utskottet anser inte att behöver vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2014/15:103 (M) och 2015/16:113 (M). Utskottet konstaterar att studenterna enligt högskolelagen ska ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna och att högskolorna ska verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Utskottet noterar vidare att UKÄ har i uppdrag att kartlägga och analysera studentinflytandets förutsättningar efter kårobligatoriets avskaffande. Redovisningen bör enligt utskottets mening avvaktas och motionerna 2014/15:2652 (S) och 2015/16:634 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nätbaserad högskoleutbildning. Jämför reservationerna 42 (M) och 43 (C). Kommittémotion 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15 fokuseras på möjligheten att ta fram en strategi för digitalisering av högre utbildning och vikten av modern teknik (informations- och kommunikationsteknik, IKT) på lärosätena. Motionärerna framhåller arbetet med onlineutbildningar och s.k. mokar (Online Courses) och att olika studenters levnadsförhållanden och inlärningsstil därmed kan tillgodoses lättare. Vidare anförs att en översyn bör göras om hur lärosätena ska kunna redovisa infrastrukturella behov och förutsättningar för att anpassa alla utbildningar till modern teknik. I motion 2015/16:3107 av (SD) begärs att regeringen ska ta fram förslag för att möjliggöra och stimulera fler universitet och högskolor att införa öppna utbildningar via internet. Enligt kommittémotion 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 5 bör en satsning göras på nätbaserade lärosäten. Motionärerna framhåller att ett samarbete kan byggas upp mellan ett antal av de befintliga svenska universiteten och högskolorna. I motion 2014/15:1807 av (C) begärs en översyn av möjligheten att skapa ett s.k. , en svensk aktör inom den högre utbildningen som är specialiserad på nätbaserade utbildningar. Motionären föreslår att ett svenskt internetbaserat universitet öppnas och att genom det ska alla som har tillgång till internet kunna läsa kurser, ta högskolepoäng och kunna få svenska examina. Enligt motion 2014/15:2457 av i (C) yrkande 3 bör incitament skapas för att fler svenska lärosäten erbjuder öppna kurser på internet. Motionären anser att med relativt enkla medel kan fler erbjudas att ta del av den undervisning och fler lärosäten bör kunna erbjuda öppna kurser på internet. I motion 2015/16:3240 av och (båda MP) begärs en översyn av möjligheterna för att utländska universitet och högskolor ska kunna köpa skräddarsydda akademiska utbildningar från svenska universitet och högskolor, inom ramen för nätbaserad distansundervisning. Gällande rätt och pågående arbete () redovisade sitt uppdrag att analysera möjligheter och eventuella hinder med ett införande av öppen nätbaserad utbildning, s.k. mokar (Online Courses). UKÄ anser att svenska universitet och högskolor bör ges möjlighet att anordna öppen nätbaserad utbildning då en sådan bl.a. ger nya möjligheter att nå ut med kunskap till stora grupper i samhället och kan hjälpa till att hantera stora samhällsutmaningar, som lärosätena skulle synliggöras ytterligare internationellt. UKÄ:s förslag innebär att • universitets och högskolors rätt att kunna få anordna öppen nätbaserad utbildning regleras i en ny förordning om öppna nätbaserade kurser • lärosätena bör få belasta sina anslag med kostnader för att utveckla och anordna öppna nätbaserade kurser, upp till ett visst tak • för att alla lärosäten ska ha möjlighet att utveckla öppna nätbaserade kurser bör staten avsätta särskilda medel, dels för anordnande av öppna nätbaserade kurser, dels för utveckling av digital högskolepedagogik • utbildningen ska vara avgiftsfri, men lärosätena bör få ta ut avgifter för kursintyg som utfärdas från öppna nätbaserade kurser. Härigenom underlättas samarbeten med internationella plattformar och lärosätena kan själva välja distributionskanal för sina kurser. UKÄ:s förslag bereds inom (). Utskottet konstaterar att UKÄ:s förslag om öppen nätbaserad utbildning bereds inom och utskottet anser att beredningen av förslaget bör avvaktas. Motionerna 2014/15:1807 (C), 2014/15:2457 (C) yrkande 3, 2015/16:2402 (C) yrkande 5, 2015/16:2770 (M) yrkandena 14 och 15, 2015/16:3107 (SD) och 2015/16:3240 (MP) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ökad jämställdhet i högskolan. Enligt motionerna 2014/15:2740 yrkande 2 och 2015/16:1380 yrkande 2 av och (båda C) bör högskolor och universitet erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel. Motionärerna anser att utfall i årsberättelser och övrig budgetuppföljning i offentlig sektor ska utgå från s.k. gender budgeting. I motion 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs att möjligheten att följa upp regeringens satsning på ökad jämställdhet i akademin ses över. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I högskolornas verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas, se 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen (1992:1434). Av budgetpropositionen framgår att jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 202–203). Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. tillsatte regeringen en nationell expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 203). Expertgruppen består av personer från olika delar av samhället som kan bidra med kunskaper och erfarenheter i jämställdhetsfrågor. Gruppen ska arbeta till . Universitet och högskolor har genom regleringsbreven i uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet så att alla delar av universitet och högskolors verksamhet omfattas av ett aktivt jämställdhetsarbete. För att stödja universitet och högskolor i arbetet har avsatts (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Dessa pengar går till där Nationella sekretariatet för genusforskning finns för att fungera som stöd i jämställdhetsarbetet. Enligt regleringsbrevet ska () redovisa åtgärder och resultat av arbetet med jämställdhetsintegrering i myndighetens årsredovisning –2018. UKÄ ska även lämna en delredovisning , och då beskriva och analysera resultatet av genomfört arbete 2015–2017. Utskottet vill poängtera att arbetet med att uppnå en jämn könsfördelning är komplext och att insatser krävs på flera nivåer inom högskolan. Utskottet anser att det är positivt att en nationell expertgrupp för ökad jämställdhet i högskolan har tillsatts, att universitet och högskolor har i uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet samt att UKÄ ska redovisa åtgärder och resultat av arbetet med jämställdhetsintegrering. Utskottet anser därmed att det inte behövs någon åtgärd med anledning av motionerna 2014/15:2740 (C) yrkande 2, 2015/16:334 (S) yrkande 4 och 2015/16:1380 (C) yrkande 2. Lärosätenas autonomi, punkt 1 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 1. Universitet och högskolor har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. Autonomin för lärosätena är viktig och målet ska vara att politiskt beslutade regleringar ska begränsas till frågor där staten har ett tydligt intresse av att styra, som t.ex. uppföljning av resultat, kvalitetsgranskning, ansvarsutkrävande och rättssäkerhet för studenter. Mer autonoma lärosäten förutsätter att mer makt överförs från politiken till professionen. Det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolestiftelser, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 7. vill att lärosätena ska blir mer autonoma. Vi behöver därför mer fristående lärosäten, likt stiftelser. Möjligheterna att ombilda lärosäten till stiftelser bör ses över. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskoleanställdas mobilitet mellan lärosäten, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 6. Genom autonomireformen, som genomfördes , har alla universitet och högskolor fått frihet att utforma sin interna organisation på det sätt som passar varje lärosäte. Det är bra. Det är dock viktigt att följa upp att de anställdas mobilitet mellan lärosäten inte försämras till följd av denna reform. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskoleanställdas meriter, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 10. Lärosätena ska själva få bestämma hur icke-akademiska meriter ska jämföras med akademiska meriter vid anställningar på universitet och högskolor. Professionen vet bäst vilken kompetens som efterfrågas på lärosätena. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda uppdrag till vissa lärosäten m.m., punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2545 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2014/15:268 av (M), 2014/15:1380 av (M) och 2015/16:2423 av och (båda S). Den samiska kulturen och de samiska språken lever kvar i Sapmí, men deras framtida existens är hotad. I arbetet med att bevara och förvalta den samiska kulturen är många delar viktiga. För att uppfylla behovet av ett större nationellt säte för samisk kultur och utbildning och de samiska språken i det svenska området av Sapmí bör ett nationellt universitet utses . Det skulle utöka utbildnings- och forskningsmöjligheterna, vilket är en förutsättning för den samiska kulturens bevarande. Det är viktigt att undervisningsspråken är varierade och att studenter har möjlighet att studera på sitt samiska språk och/eller på svenska. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Permanenta försöksverksamheten med andrahandsuthyrning av studentbostäder, punkt 6 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 20, 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 10 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 23. En grupp som är särskilt utsatt på bostadsmarknaden är studenter. Bristen på studentbostäder kan i vissa fall göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. Detta kan få långtgående negativa konsekvenser för utbildningsnivå, konkurrenskraft och attraktivitet. Även om alliansregeringen genomförde omfattande åtgärder är det fortfarande alltför svårt att hitta ett studentboende. Ingen student ska behöva avstå från sin studieplats på grund av bostadsbrist. Alliansen har därför satt ett mål om 20 000 nya studentbostäder till 2020. För att stärka ungas möjligheter att flytta till studieorter behövs ytterligare åtgärder. Åren 2011–2015 har ett antal lärosäten kunnat förmedla bostäder till studenter och gästforskare i andra hand. Detta försök bör permanentas och vidgas för att fler studenter ska kunna hitta en bostad . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Möjlighet till andrahandsuthyrning av studentbostäder för alla lärosäten, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 15. Det behövs ytterligare åtgärder för att underlätta boendemöjligheterna för studenter. fick ett antal större lärosäten möjlighet att tillhandahålla bostäder åt studenter och gästforskare i andra hand. Jag anser att denna möjlighet ska permanentas och gälla samtliga universitet och högskolor. Att studenterna har någonstans att bo ligger i lärosätenas intresse, och det är positivt att de har verktyg för att hjälpa till med bostadsförsörjningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärosätessamarbeten, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2015/16:167 av och (båda SD). Alliansregeringen avsatte särskilda medel för att stimulera de lärosäten som ville öka sin samverkan. Det ledde till att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och t.o.m. gick samman, som när och gick samman och bildade Linnéuniversitetet. Det är inte något självändamål att lärosäten fusioneras, men det är viktigt att lärosätena samverkar i högre grad när det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram, forskning, etc. Ökad samverkan på dessa områden bör premieras och hinder för detta undanröjas. Till exempel kan nämnas att lärosäten som samverkar om utbildningar, och som då använder forskningsanknutna universitetslärare från ett annat lärosäte, kan missgynnas vid bedömning av utbildningars kvalitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärosätessamarbeten, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:167 av och (båda SD) och 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. har ett decentraliserat system med universitet och högskolor på relativt många orter. I princip bör dessa lärosäten bli kvar. Det är viktigt att kunna erbjuda högre utbildning där den efterfrågas, alltså även utanför de större universitetsstäderna. Inte minst ser vi en stor potential för lokala industrier och andra arbetsgivare att lokalt samverka med lärosäten. Vi ser också problem med brist på t.ex. bostäder i de större universitetsstäderna, varför utbildning måste kunna erbjudas över hela landet. Emellertid är vi inte främmande för att driva fram administrativa sammanslagningar av mindre högskolor för att använda samhällets och högskolornas resurser mer effektivt. Vi vill också utreda hur vi med ekonomiska styrmedel kan strama åt antalet utbildningsplatser på utbildningar där vi ser att efterfrågan från arbetsmarknaden är svag. Det är inte rimligt att skattefinansiera utbildningsplatser där chansen att få ett arbete efter examen är minimal. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högre utbildning i hela landet, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1777 av (C) yrkande 1 och 2014/15:2587 av m.fl. (C) yrkande 18. verkar för att stora och små lärosäten ska finns i hela landet och för att lärosätena ska bli mer autonoma och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Tillgången och närheten till ett universitet eller en högskola är av avgörande betydelse för bygder och orter och för regioners attraktivitet. Den högre utbildningen blir i samverkan med näringslivet och arbetsmarknaden en dynamisk tillväxtmotor. Den utbyggnad av högre utbildning i hela landet som aktivt medverkat till är en viktig motor i regionernas utveckling. Det innebär en ökad tillgänglighet till högre utbildning i hela landet, inte minst då utbildningar utlokaliseras till flera orter i regionen. Ett lärosäte är det nav som utvecklar regionens och ortens ekonomi och stimulerar till ökat företagande och fler arbetstillfällen. Ett lärosäte möjliggör dessutom rekrytering av kvalificerade och kompetenta medarbetare. Jag vill fortsätta att utveckla de högskolor som finns i hela landet och deras möjlighet att bedriva forskning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Etablering av utländska lärosäten, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 4. Den svenska högskolan är internationaliserad, men mer kan göras för att ytterligare öppna högskolesektorn både för framstående internationella studenter och för lärare. Det är också viktigt att utländska studenter kan stanna i för att söka arbete efter avslutad utbildning. Ett sätt att uppnå detta är att få utländska universitet att etablera sig i . Vi vill därför utreda hur tillståndsgivningen för utländska lärosäten som vill upprätta filialer i kan förenklas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Etablering av utländska lärosäten, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 31. Jag tror att konkurrens ökar kvaliteten och vill verka för en mångfald av små och stora lärosäten i hela landet. Jag välkomnar även etableringen av internationella lärosäten och fler privata initiativ. Regelverket kring etablering av utländska lärosäten måste förenklas och samordnas bättre. Exempelvis krävs det stora investeringar av ett lärosäte som vill kunna kvalificera sig för ett tillstånd. Sådana investeringar är svåra att göra när det inte är säkert att man får ett tillstånd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelningssystemet, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2014/15:545 av och (C) yrkande 1, 2014/15:594 av (M), 2014/15:655 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1046 av (KD), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 15, 2014/15:2938 av m.fl. (SD), 2015/16:1 av (KD), 2015/16:165 av och (båda SD), 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkandena 1 och 16, 2015/16:3008 av och (båda C) yrkande 1 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 18. För att förbättra kvaliteten i utbildningar på det humanistisk-samhällsvetenskapliga området ökade alliansregeringen anslagen . () följde upp vilka effekter dessa förstärkningar hade haft på kvaliteten i utbildningen och fann att de stora resursförstärkningar som gjordes endast kompenserade för den tidigare platsutbyggnaden. UKÄ ansåg därför att det nuvarande resurstilldelningssystemet bör ses över. Vi håller med om detta och anser att en utredning bör tillsättas för att se över resurstilldelningssystemet ur kvalitets- och effektivitetssynpunkt. En skillnad mellan stiftelsehögskolor och statliga lärosäten är att stiftelsehögskolorna kan använda sina ekonomiska resurser friare. Vi arbetar för att alla lärosäten ska ha den möjligheten och anser att en utredning bör tillsättas för att studera för- och nackdelar med att lärosätena tilldelas resurser i ett samlat anslag, dvs. till såväl utbildning som forskning. Det bör också utredas hur ett sådant resurstilldelningssystem kan genomföras och hur det kan följas upp resultatmässigt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelningssystemet, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2938 av m.fl. (SD) och 2015/16:165 av och (båda SD) samt 2014/15:545 av och (C) yrkande 1, 2014/15:594 av (M), 2014/15:655 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1046 av (KD), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 15, 2015/16:1 av (KD), 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkandena 1 och 16, 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3008 av och (båda C) yrkande 1, 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 18. har internationellt sett en mycket hög andel av befolkningen som genomgår någon form av teoretiska/konstnärliga högskolestudier. Det har setts som viktigt med en hög utbildningsnivå för att ska behålla sin plats som framstående industri- och kunskapsnation på den internationella marknaden. För oss är det en självklarhet att syftet med utbildning är att den ska förbereda för livet och leda till ett arbete. Vi vill uppnå ett effektivare utbildningssystem genom en bättre matchning mellan arbetsmarknadens behov och utbudet av högre utbildning. Vi anser därför att ett framtida resurstilldelningssystem bör baseras på helårsstudenter (en studentpeng), examina (en examenspeng), resultatmått i form av arbetslivsetablering (en etableringspeng) och kvalitetsutvärderingar (en kvalitetspeng). Vi vill att en utredning tillsätts om hur ett förändrat resurstilldelningssystem ska se ut för att öka anställningsbarheten efter avslutade studier. En förutsättning är att en del av resurserna tilldelas lärosätena när de examinerade studenterna har fått en anställning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelningssystemet, punkt 11 (C) av (C).