bet · H401UU7 · 2016-11-10 00:00:00 — Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015 Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår därutöver att skrivelsen läggs till handlingarna och att samtliga motioner avslås. har yttrat sig över skrivelsen. I betänkandet finns 2 reservationer (V) och ett särskilt yttrande (SD). Regeringens skrivelse 2015/16:145 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015. 13 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna Institutionella frågor och lånevillkor Internationella valutafondens (IMF) resursbehov 1.Institutionella frågor och lånevillkor, punkt 2 (V) 2.Tematiska frågor, punkt 3 (V) Särskilt yttrande (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motion från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 yttrande 2016/17:FiU1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utveckla redovisningen till av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna, så att fortsättningsvis får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna, och detta tillkännager för regeringen. Institutionella frågor och lånevillkor 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 16–22. Reservation 1 (V) 2014/15:80 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 23–25. Reservation 2 (V) 2016/17:2661 av m.fl. (MP). lägger skrivelse 2015/16:145 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (MP), (M), (S), (KD), (S), (M), (S), (SD), (V), (SD), i (C), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2015/16:145 som innehåller en redogörelse för verksamheten i (), samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna . I betänkandet behandlas också motioner från allmänna motionstiden och 2016. Utskottet väljer att i betänkandet främst inrikta sig på de frågor som tas upp i motionerna. Inom ramen för sin beredning av ärendet har utrikesutskottet begärt och fått ett yttrande över skrivelsen från finansutskottet (yttr. 2016/17:FiU1y). Regeringen har redovisat uppgifter om svenskt stöd till och regionala utvecklingsbankers insatser i bl.a. budgetpropositionen. har i ett flertal betänkanden tagit upp frågor med anknytning till Internationella valutafondens, respektive de regionala utvecklingsbankernas verksamhet. Inför IMF:s och års- respektive vårmöten och 2015 hölls föredragningar för utrikes- och finansutskotten. Vid föredragningarna medverkade finansminister , biståndsminister och riksbankschef . En föredragning hölls också inför årsmötet med deltagande av finansminister , statssekreterare och riksbankschef . Ledamöter i utrikesutskottet och finansutskottet har vid skilda tillfällen under den innevarande mandatperioden deltagit i resor och möten som arrangerats av och dess nätverk för parlamentariker (on the , PNoWB). genomförde även ett möte med Sri Mulyani Indrawati, då verkställande direktör för programverksamheten vid . beslutade att regeringen med regelbundna intervall i en särskild skrivelse till ska redovisa hur arbetet inom , samt de regionala investerings- och utvecklingsbankerna har bedrivits och vilka prioriteringar regeringen har haft i arbetet med dessa institutioner (bet. 2003/04:UU3). Utskottet behandlade senast frågan under förra mandatperioden (skr. 2013/14:139, bet. 2013/14:UU9). I skrivelsen redogörs för verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015. I skrivelsen redovisas också regeringens prioriteringar för arbetet i institutionerna. Skrivelsen behandlar de internationella finansiella institutionernas övergripande roll i den internationella ekonomin. Vidare redovisas de frågor som präglade institutionerna . Avslutningsvis redogörs för den förväntade inriktningen på institutionernas verksamhet . Samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utveckla redovisningen till av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna, så att fortsättningsvis får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna, och detta tillkännager för regeringen. Bakgrunden till den skrivelse som utskottet nu behandlar är att genom ett tillkännagivande beslutade (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) att regeringen med regelbundna intervall i en skrivelse bör redovisa de svenska prioriteringarna för mär det gäller , IMF och de regionala utvecklingsbankerna. Utskottet har därefter i betänkande 2015/16:UU7 konstaterat att samordningen mellan utvecklingsbankerna och övriga multilaterala institutioner har ökat , inte minst i syfte att uppnå de tidigare beslutade millenniemålen och Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs av . Utskottet anförde i betänkandet att det mot denna bakgrund vore önskvärt med en utveckling av ovan nämnda skrivelse om verksamheten i de internationella finansieringsinstitutionerna, så att får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Av utrymmesskäl, och för att möjliggöra en djupare analys, bör det finnas möjlighet att i varje skrivelse fokusera på vissa teman eller grupper av organisationer som bedöms som särskilt viktiga för att uppnå målen för utvecklingssamarbete. Analysen bör omfatta både en bedömning av verksamheten i förhållande till de strategier och resultatramverk som överenskommits och resultatet av svenskt styrelse- och påverkansarbete. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att utveckla skrivelsen så att får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Skrivelsen bör lämnas till , med början för behandling . I avvaktan på att regeringen återkommer till med en sådan utvecklad skrivelse väljer utskottet att i detta betänkande framför allt fokusera på de frågor som berörs i finansutskottets yttrande och i motionen. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på skrivelsen och föreslår att den läggs till handlingarna. Institutionella frågor och lånevillkor Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om lånevillkor, röstfördelning och öppenhet inom de aktuella organisationerna, bl.a. med hänvisning till pågående reformarbete. Jämför reservation 1 (V). Regeringen anser att det är angeläget att förhandlingar om förändrat inflytande förs inom ramen för institutionernas egna organ, så att alla länder ges möjlighet till insyn och inflytande i processen. Regeringen stöder de processer som initierats i några av institutionerna för att långsiktigt stärka låg- och medelinkomstländers inflytande, baserat på utvecklingen i världsekonomin. Regeringens utgångspunkt är att medlemsländernas inflytande i institutionerna ska återspegla deras relativa vikt i världsekonomin. För att skapa incitament för medlemsländerna att ge bidrag till institutionerna bör dock även finansiella bidrag påverka graden av inflytande. bör de fattiga länderna värnas. Dessa principer anser regeringen ska vara vägledande i Världsbanksgruppens arbete med att ta fram en transparent och dynamisk formel för kapital- och röstfördelning. Regeringen ställer sig bakom institutionernas beslut om nya låneformer och låneramverk och välkomnar att institutionerna anpassar sig till aktuella utmaningar. Det är viktigt att institutionerna ställer adekvata krav på ekonomiska reformer i de länder, kommuner eller företag som söker extern finansiering. Kraven måste vara utformade efter de enskilda låntagarnas förutsättningar och stödja verksamhetsländers ägarskap över sin egen utveckling. Anpassning efter verksamhetsländernas egna utvecklingsstrategier och användning av deras egna system är centrala principer för utvecklingseffektivitet. anser i motion 2014/15:80 av m.fl. att regeringen bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i högsta beslutande organ för att öka utvecklingsländernas inflytande (yrkande 2). Vidare bör agera för att utvecklingsländernas inflytande ska öka, inte bara i röststyrka utan även vad gäller antalet representanter i (yrkande 16). bör också verka för att valet av ordförande i banken ska föregås av en öppen process och att valet av en lämplig person ska utgå från kompetens och inte från nationalitet (yrkande 17). Vidare anser motionärerna att regeringen bör undersöka hur man kan öka insynen i och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen (yrkande 18). Därutöver bör regeringen ordna offentliga möten där den redovisar sin tänkta politiska linje inför årsmötena i (yrkande 19). Vidare anser motionärerna att bör verka för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka låntagares möjligheter att själva utforma sin ekonomiska politik (yrkande 20). Villkoren får heller inte försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen (yrkande 21). Regeringen bör också agera i samstämmighet med målen om fattigdomsbekämpning och om att stärka de fattigas rättigheter i politik för global utveckling, PGU (yrkande 22). Inledningsvis konstaterar utskottet att det framgår av skrivelsen att regeringens prioriteringar för verksamheten i de aktuella institutionerna tar sin utgångspunkt i de s.k. millenniemålen, som 2015 ersattes av Agenda 2030 för hållbar utveckling, om klimat samt beslut om politiken för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3). Detta innebär bl.a. att samarbete med institutionerna ska ta sin utgångspunkt i ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet innebär att mänskliga rättigheter och demokrati ska ses som grundläggande för utveckling. Ett sådant förhållningssätt innebär att diskriminerade, marginaliserade och exkluderade individer och grupper synliggörs inför varje insats. De globala målen för hållbar utveckling, Agenda 2030, innebär att världssamfundet nu arbetar utifrån en gemensam agenda för hållbarhet och utveckling. Utskottet noterar att IMF, Världsbanksgruppen och de multilaterala utvecklings- och investeringsbankerna har åtagit sig att tillsammans bidra med i finansiering för genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling. Utskottet har vid ett flertal tillfällen understrukit vikten av att regeringen verkar för att öka låg- och medelinkomstländernas inflytande i IMF och . Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att utvecklingskommittén vid och årsmöten i antog rapporten – Report to the Governors Annual Meetings 2016, med förslag till en formel för ägar- och röstandelar i . Den föreslagna formeln består av två variabler, ekonomisk tillväxt mätt i BNP samt finansiellt bidrag till Internationella utvecklingsfonden (), som är fond för stöd till låginkomstländer. Formeln inkluderar även en kompressionsfaktor som syftar till att jämna ut röstandelarna mellan de länder som har högst respektive lägst BNP och ger störst respektive minst Idabidrag. Länder som har en röstandel får med kompressionsfaktorn sin andel höjd till . Utskottet anser liksom regeringen att den nya formeln är transparent och regelbaserad som de fattigaste och minsta ländernas inflytande värnas genom kompressionsfaktorn. Ytterligare åtgärder måste dock övervägas framöver för att stärka dessa länders inflytande, såsom att öka antalet basröster[1]. När det gäller IMF noterar utskottet att en ny, kraftigt försenad översyn av fondens kvoter (som avgör ländernas röststyrka) kommer att inledas . Enligt beslut vid ska översynen vara avslutad . Även vad gäller IMF vill utskottet understryka vikten av att tillväxt- och utvecklingsländernas representation och inflytande stärks. Vid mötet i utvecklingskommittén välkomnades också rapporten – A Vision for the in 2030. Syftet med rapporten är att diskutera hur Världsbanksgruppen bör utvecklas för att bäst stödja Agenda 2030 för hållbar utveckling och om klimat. Ett flertal förslag till åtgärder för att öka bankens resurser presenteras i rapporten, såsom främjande av inhemsk resursmobilisering, utveckling av nationella privata kapitalmarknader, motverkande av olagliga finansiella flöden samt mobilisering av privat kapital. Utskottet vill, i likhet med vad anförde vid biståndskommitténs möte, understryka vikten av att resurser används för att gynna de fattigaste länderna. Banken måste också fokusera på kvaliteten i verksamheten och på de områden där den har ett tydligt mervärde. Det är avgörande att banken, den privata sektorn, civilsamhället och offentliga aktörer samarbetar för att nå de hållbara utvecklingsmålen. Utskottet anser liksom regeringen att det är viktigt att institutionerna ställer adekvata krav på ekonomiska reformer i de länder, kommuner eller företag som söker extern finansiering. Kraven måste dock vara utformade efter de enskilda låntagarnas förutsättningar och stödja verksamhetsländers ägarskap över sin egen utveckling. Anpassning efter verksamhetsländernas egna utvecklingsstrategier och användning av deras egna system är centrala principer för utvecklingseffektivitet. Utskottet noterar att IMF genomfört ett antal förändringar av lånefaciliteterna riktade till låginkomstländer. Taket för utlåning till enskilda länder i IMF:s faciliteter för låginkomstländer har höjts , som fokus på de allra fattigaste länderna har ökat. IMF har också förlängt räntefriheten för utlåning i den facilitet som stöder sviktande stater och länder som drabbats av naturkatastrofer och epidemier. Utskottet välkomnar de framsteg som gjorts för att öka de internationella finansiella institutionernas öppenhet och transparens, men vill betona att arbetet med att genomföra ytterligare reformer måste fortsätta. Ökad transparens i de finansiella institutionerna är viktigt för en effektiv global styrning. Utskottet välkomnar det ökade inslaget av mer öppna och meritbaserade processer när det gäller tillsättningen av organisationernas högsta ledning. I beslutade styrelsen 2011 om en ny ordning för att tillsätta institutionens högsta chef. I denna slår man fast att kandidater från bankens samtliga medlemsländer ska kunna söka tjänsten. Även för IMF är tjänsten som högsta chef öppen för samtliga medlemsländer. När den nuvarande chefen, , tillsattes 2011 nominerades kandidater från tre länder. Utskottet vill, liksom finansutskottet, understryka vikten av att även fortsättningsvis får god information om och möjligheter till inflytande över agerande i de internationella finansiella institutionerna. Sådan information ges bl.a. i form av skrivelser, i budgetpropositionen och vid muntlig information till utrikes- och finansutskotten inför de årliga vår- och höstmötena. Utskottet uppskattar också att utrikes- och finansutskotten även får del av regeringens och över diskussionerna på årsmötena. Utskottet välkomnar också att arrangerar möten med företrädare för civilsamhället inför årsmötena i . Utskottet noterar därutöver att IMF och Världsbanksgruppen i samband med sina årsmöten arrangerar ett stort antal möten och seminarier för att öka kunskapsutbytet och förbättra dialogen såväl med företrädare för civilsamhället som med parlamentariker. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:80 yrkandena 2 och 16–22. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal yrkanden om jämställdhet, miljö- och klimatfrågor och privatiseringar, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 2 (V). Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna bör integrera jämställdhetsfrågor i all sin verksamhet och koppla jämställdhet till de tre dimensionerna av hållbar utveckling: miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Institutionerna ska vidare främja jämställdhetsintegrering i budgetprocesser och resursfördelning. Regeringen anser vidare att de internationella finansiella institutionerna har en viktig roll vid genomförandet av klimatavtalet samt i att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, genom att integrera miljö- och klimatfrågor i sina verksamheter och bidra till att uppfylla de internationella åtagandena om klimatfinansiering på . Regeringen har också verkat för att de nya miljö- och klimatrelaterade strategier som har antagits ska ha en hög ambitionsnivå, med tydliga målsättningar och ramverk för att följa upp resultaten. Institutionernas investeringar i och stöd till fossil energi bör fasas ut, och de bör även anta ambitiösa mål för att öka andelen förnybar energi. Åtgärder för att öka energieffektiviteten, för att minska utsläppen, ska också prioriteras. anser i motion 2014/15:80 av m.fl. att regeringen inom och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att verksamheten alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (yrkande 23). Regeringen bör också agera så att Kyotoprotokollet genomförs i bankens lånevillkor och så att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen (yrkande 24). anser också att regeringen bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån (yrkande 25) och att regeringen bör stödja införandet av ett moratorium för finansiering från av nya stora dammar tills om dammars riktlinjer har beaktats (yrkande 15). Utskottet konstaterar att jämställdhet är en av prioriteringar för utvecklingssamarbetet. Utskottet välkomnar därför att regeringen varit pådrivande för att ytterligare integrera jämställdhetsfrågor i de finansiella organisationernas verksamhet. Det finns enligt skrivelsen en växande insikt i institutionerna om betydelsen av jämställdhet mellan kvinnor och män för att främja ekonomisk och social utveckling. Jämställdhet är inte bara ett viktigt mål i sig; investeringar i jämställdhet ger också stora ekonomiska vinster, vilket bl.a. visats i 2012 som behandlade temat jämställdhet och utveckling. Utskottet välkomnar att Afrikanska , Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (, ) och Världsbanksgruppen antog jämställdhetsstrategier och att jämställdhet är ett av fyra prioriterade områden i den 17:e kapitalpåfyllnaden av , fond för utlåning till låginkomstländer. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen fortsätter att vara pådrivande för att ytterligare utveckla jämställdhetsarbetet inom samtliga finansiella institutioner. Av särskild vikt är att integrera jämställdhetsfrågor i olika ekonomiska sektorer, såsom infrastruktur och energi, och att beakta jämställdhetsfrågor i samband med bedömningar av projekt. Utskottet vill understryka de internationella finansiella institutionernas roll för att mobilisera och kanalisera klimatfinansiering och teknisk kompetens. Institutionerna är bl.a. betydande aktörer inom sektorer som har stor miljö- och klimatpåverkan, såsom energi- och infrastruktur. De kan, genom sin finansiering, fungera som katalysatorer för att stimulera ökade privata investeringar på området och är centrala aktörer för att stödja verksamhetsländernas genomförande av sina nationella åtaganden i . Utskottet noterar att inför klimatkonferensen i lanserade flera finansiella institutioner, däribland Afrikanska , Asiatiska och Världsbanksgruppen, nya, högre ställda mål för sina miljö- och klimatinvesteringar. Flera institutioner bidrog även med analyser och informationsspridning inför konferensen. Utskottet välkomnar att regeringen verkar för en hög ambitionsnivå vid utformningen av organisationernas strategiska planer för att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. Utskottet anser att det är viktigt att verksamheten i de aktuella organisationerna bygger på en hållbar utveckling i enlighet med de åtaganden som gjorts av det internationella samfundet i form av Agenda 2030, om klimat och andra miljökonventioner. När det gäller stora vattenkraftsprojekt, som tas upp i en motion, utgår utskottet från att regeringen verkar för att vid beslut om investeringar beaktar de sociala och miljömässiga konsekvenserna i enlighet med rekommendationerna om dammar från bl.a. , som presenterade sin slutrapport . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsförslag om krav på privatisering, av bl.a. vattendistribution, bl.a. i betänkande 2012/13:UU13. Utskottet konstaterade då att utvecklingen går bort från detaljerade policybaserade krav och att samarbetsländernas egna fattigdomsstrategier i stället är utgångspunkten för samarbetet. Ömsesidiga mål och tillhörande resultatbaserade villkor sätts i allt högre utsträckning upp, detta i enlighet med Parisdeklarationen om biståndseffektivitet. Utskottet vill fortsatta att framhålla vikten av tydligt offentligt ansvar för vatten-, sanitets- och hygienfrågor. Full kostnadstäckning och kostnadseffektivitet inom vattensektorn är grundläggande, oavsett om försörjningen sker i privat eller offentlig regi. Prissättningen på vatten får inte komma i konflikt med fattiga människors tillgång till vatten och sanitet och därmed reducera möjligheterna att nå delmål 6 i Agenda om tillgång till hållbar vatten- och sanitetsförvaltning, vilket innefattar delmål om allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla. Utskottet avstyrker motion 2014/15:80 yrkandena 15 och 23–25 i den utsträckning den inte tillgodosetts genom vad som här anförts. Internationella valutafondens (IMF) resursbehov Regeringen anser att institutionernas utlåning bör återspegla deras uppdrag och kompetensfördelar, som den bör anpassas efter behoven i världsekonomin. Vidare bör utlåningen ha ett högt mervärde i förhållande till annan utlåning. Ett högt mervärde innebär att finansiering från de internationella finansiella institutionerna erbjuder direkta eller indirekta förmåner (finansiella eller icke-finansiella) som inte kan fås på marknaden till rimliga villkor. Det finansiella mervärdet av utlåningen från de internationella finansiella institutionerna består vanligtvis av lägre ränta, långa löptider, utlåning i lokal valuta och att utlåning kan erbjudas i fall när det saknas möjlighet till finansiering på kapitalmarknaderna. De internationella finansiella institutionerna kan även erbjuda andra typer av mervärde, exempelvis teknisk expertis eller förbättrad efterlevnad av standarder. Ett högt mervärde uppnås exempelvis när marknadsmisslyckanden åtgärdas och när institutionerna bidrar till ökade utvecklingseffekter eller till positiv inverkan på miljön eller klimatet. konstaterar att finanskrisen och den utdragna nedgången i den globala ekonomin fortfarande präglar institutionernas arbete. Institutionernas utlåning ligger fortfarande betydligt högre än nivån innan finanskrisen, och flera omfattande resursförstärkningar har genomförts . En del av förstärkningarna har dock varit tillfälliga. Det fortsatt osäkra världsekonomiska läget gör också att det är svårt att bedöma institutionernas framtida resursbehov. Som framgår av regeringens skrivelse och regeringens och information inför IMF:s och årsmöten pågår det en diskussion om IMF:s resurser. IMF vill bl.a. ersätta de omfattande bilaterala lån som ett ganska stort antal länder, däribland , gav IMF och som förfaller , med nya lån. Om inte de bilaterala lånen ersätts skulle IMF:s utlåningskapacitet minska med omkring en tredjedel.