bet · H301SoU7 · 2016-04-21 00:00:00 — Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om viss avancerad cancervård, förebyggande arbete mot psykisk ohälsa och forskning om posttraumatiskt stressyndrom. • Regeringen bör ta initiativ till att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancervård till ett mindre antal sjukhus. • Regeringen bör uppdra åt en myndighet eller åt den nationella samordnaren att ta fram förslag om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mobila system. • Regeringen bör ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Cirka 130 motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 42 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I två reservationer (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 240 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården Vård av personer med kroniska sjukdomar Insatser inom området psykisk ohälsa Kompetensförsörjning och personalfrågor m.m. Hälso- och sjukvård till nyanlända flyktingar m.fl. Vård i livets slutskede m.m. Frysförvaring av befruktade ägg Hälso- och sjukvård – förenklad behandling 1.Nationella riktlinjer, punkt 2 (SD) 2.Vård av personer med kroniska sjukdomar, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Centralisering av viss avancerad cancervård, punkt 4 (S, MP, V) 4.Väntetider i cancervården, punkt 5 (M, C, L, KD) 5.Förlossningsvård, punkt 7 (SD) 6.Förebyggande insatser mot psykisk ohälsa, punkt 8 (S, MP, V) 7.Vård och behandling vid psykisk ohälsa, punkt 9 (M) 8.Psykisk ohälsa bland barn och unga, punkt 10 (M) 9.Psykisk ohälsa bland barn och unga, punkt 10 (SD) 10.Psykisk ohälsa bland barn och unga, punkt 10 (C, L) 11.Psykisk ohälsa bland barn och unga, punkt 10 (KD) 12.Riskbedömningsinstrument inom psykiatrin, punkt 11 (SD) 13.Psykiatrisk tvångsvård, punkt 13 (V) 14.Rättspsykiatrins organisation, punkt 14 (SD) 15.Tillgång på personal inom hälso- och sjukvård m.m., punkt 15 (M) 16.Tillgång på personal inom hälso- och sjukvård m.m., punkt 15 (SD) 17.Tillgång på personal inom hälso- och sjukvård m.m., punkt 15 (C, KD) 18.Tillgång på personal inom hälso- och sjukvård m.m., punkt 15 (L) 19.Övriga personal- och kompetensfrågor, punkt 16 (M) 20.Övriga personal- och kompetensfrågor, punkt 16 (C, L) 21.Övriga personal- och kompetensfrågor, punkt 16 (KD) 22.Karriärvägar för sjuksköterskor, punkt 17 (SD) 23.Legitimation för personer som är utbildade i ett land utanför EU/EES, punkt 18 (M) 24.Legitimation för hälso- och sjukvårdens kuratorer, punkt 19 (M, L) 25.Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd, punkt 20 (SD) 26.Vård i livets slutskede, punkt 24 (SD, KD) 27.Vård i livets slutskede, punkt 24 (L) 28.Palliativ sedering, punkt 25 (SD) 29.Dödshjälp, punkt 26 (KD) 30.Registerkontroll, punkt 27 (SD) 31.Samvetsfrihet, punkt 28 (SD) 32.Samvetsfrihet, punkt 28 (KD) 33.Genetisk integritet, punkt 29 (KD) 34.Surrogatmoderskap, punkt 30 (KD) 35.Biobankslagen, punkt 32 (SD) 36.Estetiska behandlingar, punkt 33 (M, C, L, KD) 37.Blodgivning, punkt 35 (SD) 38.Könsstympning, punkt 36 (SD) 39.Könsstympning, punkt 36 (V) 40.Omskärelse, punkt 37 (SD) 41.Könstillhörighet, punkt 38 (V) 42.Könstillhörighet, punkt 38 (L) 1.Surrogatmoderskap, punkt 30 (M, L) 2.Hälso- och sjukvård – förenklad behandling, punkt 39 (M) 3.Hälso- och sjukvård – förenklad behandling, punkt 39 (SD) 4.Hälso- och sjukvård – förenklad behandling, punkt 39 (C) 5.Hälso- och sjukvård – förenklad behandling, punkt 39 (V) 6.Hälso- och sjukvård – förenklad behandling, punkt 39 (L) 7.Hälso- och sjukvård – förenklad behandling, punkt 39 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården 2015/16:2580 av Finn (M) och 2015/16:2587 av Finn (M) yrkandena 3 och 4. 2015/16:690 av (M), 2015/16:891 av (KD), 2015/16:1401 av m.fl. (S), 2015/16:1424 av (S), 2015/16:1513 av och (båda S), 2015/16:1778 av Per Ramhorn och (båda SD), 2015/16:2148 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:2464 av (C) yrkande 3 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 1 (SD) Vård av personer med kroniska sjukdomar 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 2 (M, C, L, KD) Centralisering av viss avancerad cancervård ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancervård till ett mindre antal sjukhus och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 4. Reservation 3 (S, MP, V) 2015/16:2876 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2015/16:865 av (KD). 2015/16:1059 av och (båda M), 2015/16:1463 av (M), 2015/16:2148 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 5 (SD) Förebyggande insatser mot psykisk ohälsa ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör uppdra åt en myndighet eller åt den nationella samordnaren att ta fram förslag om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mer flexibla system och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 6 (S, MP, V) Vård och behandling vid psykisk ohälsa 2015/16:694 av (M) och 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkandena 5, 8 och 9. Reservation 7 (M) Psykisk ohälsa bland barn och unga 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 10. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C, L) Reservation 11 (KD) 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 12 (SD) 2015/16:2220 av (MP). 2015/16:371 av m.fl. (V) yrkandena 3–5. Reservation 13 (V) 2015/16:829 av m.fl. (S) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 22. Reservation 14 (SD) Tillgång på personal inom hälso- och sjukvård m.m. 2015/16:2367 av (C), 2015/16:2464 av (C) yrkande 2, 2015/16:2481 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:3071 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 20, 21 och 40. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C, KD) Reservation 18 (L) Övriga personal- och kompetensfrågor 2015/16:968 av Finn (M), 2015/16:1164 av (M), 2015/16:3071 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 42. Reservation 19 (M) Reservation 20 (C, L) Reservation 21 (KD) 2015/16:2728 av (M). Reservation 22 (SD) Legitimation för personer som är utbildade i ett land utanför EU/EES 2015/16:667 av (FP) yrkande 1, 2015/16:1545 av (M) yrkande 2, 2015/16:1761 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2947 av och (båda M) och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 23 (M) Legitimation för hälso- och sjukvårdens kuratorer 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 24 (M, L) Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd 2015/16:1845 av och (båda SD) yrkandena 2–4. Reservation 25 (SD) Hälsoundersökningar till nyanlända flyktingar m.fl. 2015/16:808 av (S). Forskning om posttraumatiskt stressyndrom ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:280 av (FP). Nationell strategi för posttraumatiskt stressyndrom 2015/16:2636 av i (M) yrkande 6. Vård i livets slutskede 2015/16:732 av (M) yrkande 2, 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 12 och 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkandena 49 och 50. Reservation 26 (SD, KD) Reservation 27 (L) 2015/16:1684 av Per Ramhorn m.fl. (SD) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 28 (SD) 2015/16:732 av (M) yrkande 1, 2015/16:740 av (C), 2015/16:1876 av (M), 2015/16:2486 av och (båda MP) och 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 29 (KD) 2015/16:1633 av m.fl. (SD) och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 34. Reservation 30 (SD) 2014/15:2602 av och (SD), 2015/16:432 av (M), 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 55, 2015/16:2902 av m.fl. (SD) och 2015/16:2915 av och (båda SD). Reservation 31 (SD) Reservation 32 (KD) 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 59. Reservation 33 (KD) 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 53. Reservation 34 (KD) Frysförvaring av befruktade ägg 2015/16:1367 av (C). 2015/16:2846 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 35 (SD) 2015/16:859 av (S), 2015/16:2748 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3238 av (MP). Reservation 36 (M, C, L, KD) 2015/16:3104 av (SD) yrkande 1. 2015/16:1608 av och (båda MP) och 2015/16:3104 av (SD) yrkande 2. Reservation 37 (SD) 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13. Reservation 38 (SD) Reservation 39 (V) 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 40 (SD) 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5, 7, 8 och 11, 2015/16:1392 av m.fl. (S) och 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 9. Reservation 41 (V) Reservation 42 (L) Hälso- och sjukvård – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (M), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (M), (L), (V), (S), (S), (C), (MP), (SD), (S) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 240 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Av dessa behandlas ca 130 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . informerade företrädare från , Kommuner och Landsting samt utskottet om bl.a. legitimationer för utländska utbildningar samt om hälsoundersökningar av asylsökande och nyanlända. lämnade statsrådet information till utskottet om bl.a. legitimationer för utländska utbildningar. liberalerna (FP) har bytt namn till Liberalerna (L). Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. inrätta en permanent parlamentarisk beredning med ansvar för fortlöpande prioriteringsarbete. I motion 2015/16:2580 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn av möjligheterna att inrätta en permanent parlamentarisk beredning med ansvar för fortlöpande prioriteringsarbete och andra medicinsk-etiska frågor med stöd av kompetensen som redan finns etablerad inom (Smer) och Prioriteringscentrum i . I motion 2015/16:2587 av samma motionär (yrkande 3) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en permanent parlamentarisk beredning som kan utarbeta centrala prioriteringsprinciper utifrån en utveckling av den etiska plattformen i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att Inspektionen för vård och omsorgs uppdrag vid tillsyn ska omfatta att följa upp att en lika och rättvis prioritering av sjukvård sker över hela landet. Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska enligt andra stycket samma paragraf ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Enligt förarbetena (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186) är prioriteringsriktlinjerna baserade på följande tre grundläggande principer: • behovs- och solidaritetsprincipen Prioriteringscentrum inrättades i som ett nationellt för prioriteringar inom vård och omsorg. Initiativtagare och huvudfinansiär var Nationella rådet för vårdpolitik, ett samarbetsorgan mellan och Kommuner och Landsting. Från är huvudman. Prioriteringscentrum har ett nationellt uppdrag att kring ämnet öppna prioriteringar bl.a. bedriva forskning och utveckling av processer och metoder, bidra till kunskapsöverföring mellan akademi och praktisk vård och omsorg och stimulera till ökad medvetenhet och debatt. Prioriteringscentrum har även till uppgift att samla in och sprida information inom området öppna prioriteringar. Smer inrättades av regeringen . Dess uppgift är att ge vägledning till regeringen och . Rådet ska mot bakgrund av den snabba utvecklingen bedöma konsekvenserna för människovärdet och den mänskliga integriteten i samband med medicinsk forskning, diagnostik och behandling. I rådet ingår en ordförande, sju företrädare för de politiska partierna och tio sakkunniga. var efter det andra landet i som etablerade ett rådgivande nationellt organ. har flera europeiska länder inrättat en motsvarande funktion. är dock det enda landet som har politiskt valda företrädare i sitt råd. Som framgår ovan har Prioriteringscentrum ett nationellt uppdrag kring ämnet öppna prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa nationella riktlinjer för behandling av olika sjukdomar. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2015/16:891 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att följa upp införandet av nationella riktlinjer i vården, i landsting och regioner samt att följa upp åtgärder efter utvärdering av riktlinjerna. I motion 2015/16:690 av (M) begärs ett tillkännagivande om jämlik primärvårdspsykiatri i hela landet genom nationella riktlinjer. I motion 2015/16:1778 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att införa nationella riktlinjer för livsuppehållande behandling av extremt tidigt födda barn. I motion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att införa nationella riktlinjer för svensk neonatalvård. I motion 2015/16:2464 av (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att nationella riktlinjer bör tas fram på områdena undernäring och nutrition. I motion 2015/16:2148 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att verka för att nationella riktlinjer tas fram för att förhindra förlossningsskador. I motion 2015/16:1513 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av nya riktlinjer för behandling av graviditetsrelaterad bäckensmärta. I motion 2015/16:1401 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av nya riktlinjer för behandling av sköldkörtelsjukdomar och sjukdomstillstånd med likartad symtombild orsakade av autoimmuna processer. I motion 2015/16:1424 av (S) begärs ett tillkännagivande om att vården och forskningen om lipödem bör ses över. Motionären anför att regeringen bör se över möjligheten att ta fram tydliga riktlinjer för både diagnostik och behandling. Bakgrund och pågående arbete Av 3 § 10 förordningen (2009:1243) med instruktion för framgår att ska utforma evidensbaserade riktlinjer för bl.a. åt-gärder inom hälso- och sjukvården. nationella riktlinjer ska vara ett stöd för att kunna fördela resurserna efter befolkningens behov så att de gör största möjliga nytta. Riktlinjerna, som är framtagna utifrån aktuell forskning och beprövad erfaren-het, visar på nyttan och riskerna med olika åtgärder. Det finns nationella riktlinjer inom bl.a. psykisk ohälsa, rörelseorganens sjukdomar, diabetes, demens, missbruk och beroende, sjukdomsförebyggande metoder, tandvård, cancer, astma och KOL samt hjärt- och kärlsjukdom. För att följa upp användningen av nationella riktlinjer gör myndigheten utvärderingar inom de områden som omfattas av riktlinjerna. Syftet är att utvärdera hur väl rekommendationerna i riktlinjerna följs men även att belysa kvaliteten och effektiviteten i vården och omsorgen. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har haft regeringens uppdrag att göra en samlad uppföljning av de nationella riktlinjernas effekter ur ett patientperspektiv. I rapporten väg till patientnytta (rapport 2015:7) konstateras att de nationella riktlinjerna i viss mån har lett till en mer kunskapsbaserad vård. Det saknas dock ett brett genomslag och det finns skillnader i följsamhet mellan landstingen. Vidare framgår det av rapporten att rekommendationerna i de nationella riktlinjerna inte når vårdpersonalen och patienterna i tillräcklig utsträckning eftersom processen tenderar att avstanna i en kedja där många olika aktörer ansvarar för olika delar av genomförandet. beslutade regeringen att en särskild utredare ska överväga och lämna förslag till hur man kan uppnå att de nationella kunskapsstöden i hälso- och sjukvården följs i större utsträckning (dir. 2015:127). Syftet med uppdraget är att säkerställa att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik och ges på samma villkor till kvinnor och män. Utredaren ska bl.a. utreda förutsättningar, behov och lämplighet när det gäller att göra nationella riktlinjer inom hälso- och sjukvård i någon form obligatoriska eller mer bindande. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om att bl.a. ta fram nationella riktlinjer för fler sjukdomstillstånd behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor (s. 48, 1 res. Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till att tar fram riktlinjer för sjukdomar och tillstånd som drabbar många människor och kräver mycket resurser. Utskottet konstaterade även att nationella riktlinjer är ett av flera verktyg för att driva på utvecklingen mot en kunskapsbaserad vård och för att förstärka arbetet för en jämlik vård. Utskottet konstaterar att har i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för sjukdomar och tillstånd som drabbar många människor och kräver mycket resurser. Myndigheten gör även utvärderingar inom de områden som omfattas av riktlinjerna. Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandena, varför de bör avslås. Vård av personer med kroniska sjukdomar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser för att utveckla vården av personer med kroniska sjukdomar. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att utveckla vården och omsorgen för människor med kroniska sjukdomar och långtidssjuka. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om en nationell strategi för personer med kroniska sjukdomar. Syftet med en nationell strategi bör enligt motionärerna vara att hitta generella insatser som kan utveckla vården för alla personer med kroniska sjukdomar. Bakgrund och pågående arbete beslutade den dåvarande regeringen om en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar 2014–2017. Ett övergripande syfte med strategin är att främja en hållbar, effektiv och jämlik hälso- och sjukvård med särskilt fokus på primärvården. Arbetet utgår från en bred definition på kronisk sjukdom: sjukdomar som personer har resten av livet eller åtminstone . Till de vanligaste kroniska sjukdomarna räknas hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes, cancersjukdomar, astma/kroniskt obstruktiv lungsjukdom, psykiska sjukdomar inklusive beroendesjukdomar, muskel- och ledsjukdomar samt långvariga smärttillstånd. avsattes för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar och 2015 avsattes . [1] har avsatts (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1). Även avsätts preliminärt . ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar m.m. (S2015/08162/FS). Överenskommelsen innehåller fem olika delar: • Insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. • Insatser för samordnad uppföljning och utveckling av tillgängligheten i cancervård och primärvård. • Insatser för att stärka och följa upp patientsäkerheten i vården. • Insatser för att främja kunskap och uppföljning av läkemedel. • Insatser för att följa upp processer och resultat inom hälso- och sjukvården. Vidare gav regeringen ett större och bredare uppdrag till (S2015/07686/FS). I uppdraget ingår att • utveckla och anpassa nationella kunskapsstöd för kroniska sjukdomar för hälso- och sjukvården och för patienter med kroniska sjukdomar • genomföra insatser för att utvärdera vården för personer med kroniska sjukdomar • främja införandet av sjukdomsförebyggande metoder i samråd med företrädare för professionens organisationer samt fördela statsbidrag till organisationerna • främja utvecklingen mot en mer patientcentrerad vård genom att bidra till ökad spridning och tillämpning av relevanta vägledningar och verktyg • fördela statsbidrag till relevanta organisationer för projekt som bidrar till en bättre vård för personer med kroniska sjukdomar samt sammanställa information om projekten –2017 och sprida till landstingen. Uppdraget ska redovisas till . En delredovisning av uppdraget ska lämnas till . Slutligen gav regeringen i uppdrag till att genomföra systematiska insatser för att sprida information om hälsosamma matvanor för att förebygga kroniska sjukdomar (S2015/08199/FS). Insatserna riktas till yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården med särskilt fokus på primär- och närsjukvård. I uppdraget ingår att ta fram en plan för vilka verksamheter som ska nås av informationen och vilka insatser som ska genomföras för att utveckla arbetet med goda matvanor inom hälso- och sjukvården. Uppdraget ska utföras efter samråd med och samt i samråd med SKL och relevanta professionsorganisationer. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet konstaterar att den överenskommelse som ingåtts mellan regeringen och SKL innehåller en rad insatser för att på olika sätt förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar. Dessutom har fått ett brett uppdrag med syfte att vården för dessa patientgrupper ska förbättras. Därmed anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom och tillkännager för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancersjukvård till ett mindre antal sjukhus. Därmed bifaller ett motionsyrkande om detta. avslår motionsyrkanden om väntetider i cancervården och cancervård i hemmet. Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att påbörja arbetet med att samla viss avancerad cancervård på ett mindre antal sjukhus för att höja kvaliteten. I motion 2015/16:2876 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att förkorta väntetiderna och öka kvaliteten i cancervården. I motion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att möjligt ytterligare förkorta väntetiderna i cancervården i hela landet. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om kortare väntetider för barn med cancer, vikten av efterbehandling samt stöd till anhöriga. I motion 2015/16:865 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att främja cancervård i hemmet. Bakgrund och pågående arbete I regeringens budgetproposition avsattes för insatser inom cancervården (prop. 2015/16:1 utg.omr 9, bet. 2015/16:SoU1). Preliminärt avsätts samma belopp även 2017–2018. Syftet är bl.a. att korta väntetiderna inom cancervården och minska de regionala skillnaderna. träffade regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om att genomföra år två av den nationella satsningen 2015–2018 för kortare väntetider och minskade regionala skillnader i cancervården (S2015/04100/FS, S2015/08164/FS).