bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Regeringen har fattat ett sjuttiotal beslut med anledning av flyktingkrisen, däribland beslut för att underlätta för kommuner, frivilligorganisationer och myndigheter att ta hand om de asylsökande, beslut om gränskontroller och id- kontroller för att upprätthålla ordning och säkerhet samt beslut om förändrad asyllagstiftning för att minska antalet personer som väljer att söka asyl i . Dessa beslut har haft effekt. Antalet asylsökande har minskat, och den akuta ansträngningen i mottagandet har lättat. Löfven övergick sedan till regeringens krishantering och anförde följande. Det svenska krishanteringssystemet bygger på principen att den som har ansvaret för en verksamhet under normala förhållanden också ska ha det i en krissituation. Det kallas för ansvarsprincipen. Regeringens roll är att vara strategisk och samordnande. Regeringen ska också vidta åtgärder för att underlätta myndigheternas och andra aktörers 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. hantering av situationen. gruppen för strategisk samordning (GSS) där berörda statssekreterare deltar. Gruppen leds av inrikesministerns statssekreterare, som stöds i sitt arbete av chefstjänstemannen för krishanteringen och dessutom av Kansliet för Det kansliet är placerat på . , när antalet asylsökande började öka, inledde krishanteringsorganisationen i tillsammans med berörda departement ett omfattande analysarbete, och ett krishanteringsarbete genomförde gruppen för strategisk samordning ett första möte med anledning av flyktingsituationen, och krishanterings- organisationens arbete intensifierades. samordningsmöten inom krishanteringsorganisationen på både politisk nivå och tjänstemannanivå för att följa läget, få underlag för beslut och andra åtgärder från regeringens sida när det gäller flykting- Regeringen och har stått i nära kontakt med berörda myndigheter och löpande fått information om läget. Kansliet för krishantering har till uppgift att kontinuerligt omvärldsbevaka, analysera och ta fram lägesbilder. krishanteringsorganisation kompletterar den information som lämnas av berörda myndigheter. inkom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, med sin första lägesrapport, och från kom dessa Information spreds till berörda i . Som framgår av de skriftliga svaren till utskottet såg regeringen under ett behov av en precisering och konkretisering av MSB:s samordningsuppdrag och vad det innebar i just flyktingsituationen. oktober förtydligade därför regeringen uppdrag. Regeringen har säkerställt att den har haft tillgång till den information som behövs för att kunna vidta åtgärder för att underlätta myndigheternas och andra berördas hantering av situationen. Vidare tog Löfven upp regeringens beredningsprocesser. är organiserade så att ett effektivt arbete kan bedrivas både under normala förhållanden och i kris eller andra ansträngda situationer. Regeringen har fattat en lång rad beslut för att hantera flyktingströmmarna. Beslut har fattats för att minska antalet asylsökande till och få en jämnare fördelning inom EU. En mängd åtgärder har vidtagits för att öka kapaciteten så att mottagandet ska fungera på både kort och lång sikt. Regeringen har varit mån om att hitta breda politiska överenskommelser hölls samtal med företrädare för de fyra borgerliga partierna och om flyktingsituationen. återupptog regeringen diskussionerna, och presenterades gemensamma förslag till åtgärder som därefter tog vidare. Löfven aviserade då att fler beslut skulle krävas. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. infördes tillfälliga gränskontroller vid inre gräns och identitetskontroll av passagerare på fartyg. presenterade regeringen en anpassning av asyllagstiftningen till EU:s miniminivå och att id- kontroller skulle införas på kollektiva transportmedel mellan och . Regeringen ansåg att dessa beslut var nödvändiga för att upprätthålla ordning och säkerhet i landet och att beredningen behövde vara skyndsam. Regeringsformens beredningskrav ger utrymme för flexibilitet och snabb hantering i brådskande fall. Det finns också en flexibilitet i interna riktlinjer och rutiner, exempelvis förkortad delningstid. Sammantaget nådde antalet asylsökande till 2015 historiskt höga nivåer. Tack vare krisorganisationens arbete, en intensifierad informations- inhämtning och flexibla beredningsstrukturer kunde regeringen fatta ändamålsenliga beslut som har inneburit att antalet asylsökande till har minskat och att den akuta ansträngningen i mottagandet lättat. Avslutningsvis konstaterade i sin inledning att flyktingkrisen har varit en stor utmaning för det svenska samhället. Det är viktigt att dra lärdomar för framtiden. Därför är såväl som granskningar viktiga. Regeringen kommer också att låta göra en oberoende utvärdering av hur regeringen och samhället i övrigt har hanterat situationen. Av Löfvens svar på ledamöternas frågor framkom följande. Löfven anförde att man såg att antalet flyktingar hade ökat. Därför påbörjade regeringen arbetet med att förbereda för fler bostäder och ett bättre asylmottagande med mera. Detta togs vidare . påbörjade regeringen arbetet inom Europeiska unionen för att få en bättre fördelning. Man fick till stånd ett första beslut om omfördelning . tog krishanteringsorganisation initiativ till att göra fördjupade analyser för att se vilken samhällsutveckling som kunde komma och vad den kunde komma att få för konsekvenser. hade gruppen för strategisk samordning sitt första sammanträde. Arbetet accentuerades successivt för att man skulle kunna hantera situationen. Frågan vilka åtgärder som statsministern vidtog personligen för att hantera den uppkommande krisen ställdes. Löfven anförde att regeringens uppdrag är att vara strategisk, samordnande och se till att berörda myndigheter och andra aktörer har möjlighet att agera. Som chef för regeringen och för har han naturligtvis det yttersta ansvaret. En sådan viktig uppgift är att se till att vara informerad för att man ska veta att myndigheterna kan agera. Den viktiga principen som finns i , den så kallade ansvarsprincipen, innebär att den som har ansvar för verksamheten i normala fall också ska ha ansvar för verksamheten i kriser eller i ansträngda situationer. Den principen följer regeringen. Myndigheterna får det bästa möjliga handlingsutrymmet och bästa möjliga förutsättningarna för att fullgöra sitt uppdrag. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Informationsinhämtningen är strategisk. Regeringen fick en första rapport av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap . berörda statsråd haft kontakt med sina myndigheter för att bli informerade. Regeringen blev informerad av MSB från och av Regeringen följde arbetet och såg till att myndigheterna hade de resurser som krävs. Statsministern har, enligt Löfven, det yttersta ansvaret för att det ska finnas kanaler för information, att beredning av ärenden fungerar, att samordningen Den organisationen sätter man inte på plats när en kris uppstår, utan den sätter man på plats före krisen. När regeringen bildades vidtog Löfven först åtgärden att samla ett antal viktiga funktioner för samhällets säkerhet under inrikesministern i Dessa funktioner var Polisen, Säkerhetspolisen, MSB, räddningstjänsten och så vidare. Därefter flyttades krishanteringsorganisationen – kansliet respektive chefstjänstemannen för säkerhetsfrågor och krishantering – till samma departement för att man skulle få en komprimerad organisation med korta I en fråga framhölls att man såg de första riktiga tecknen på en kraftig ökning när det gäller ensamkommande flyktingbarn. frågeställaren synes regeringen inte ha vidtagit några åtgärder när det gäller ensamkommande flyktingbarn förrän , trots att varningssignalerna hade börjat komma redan tidigt . Löfven anförde att den riktigt dramatiska ökningen av antalet asylsökande sker . mindre hade regeringen sett att det fanns brister i mottagnings- Därefter arbetade man fram förslag till vårändringsbudgeten och också till budgetpropositionen . Det innebar bl.a. en höjd skolschablon , en nationell samling för läraryrket och snabbspår för nyanlända lärare. Regeringen har sett över kö- och antagningsreglerna för att få en jämnare fördelning av asylsökande. Sociala barn- och ungdomsvården har förstärkts med . boende har tagits fram, det så kallade stödboendet. i uppdrag att samordna informationsinsatser om familjehem, kontakt med familjer och gode män. En fråga gällde varför det dröjde till innan MSB fick det samordnande uppdraget och varför det dröjde till innan myndigheten fick extra resurser. Löfven svarade att till att börja med har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ett samordnande uppdrag i sig. Man har till uppgift att underlätta för olika aktörer att samordna också i Det som regeringen gjorde var att förtydliga och konkretisera det uppdraget i den uppkomma flyktingsituation så att myndigheten skulle tydliggöra samordningen, men också leverera en samlad lägesbild till regeringen utifrån alla myndigheters perspektiv. Man skulle inte minst peka på vilka speciella åtgärder som regeringen kunde behöva vidta för att hantera Det var en konkretisering och en precisering av det 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. samordningsuppdrag som myndigheten har. Grunduppdraget för samordning fanns där, och regeringen konkretiserade och preciserade. En fråga var om det fanns ärenden, strukturer och underlag förberedda av den förra regeringen så att det bara var att ta vid? Löfven svarade att det var fallet i liten utsträckning. När det gäller asylboende, boende, förberedelser för skola och den typen av åtgärder påbörjade regeringen detta . Regeringen arbetade fram förslag till vårändringsbudgeten 2015 respektive till budgetpropositionen . MSB:s samordningsuppdrag och krishanteringsorganisationen togs upp. Löfven anförde att när det gäller MSB var det inte någon förändring, utan det var en precisering och en konkretisering av dess grundläggande uppdrag att samordna aktörerna. Därutöver höll man fast vid principen att det i huvudsak är ansvarsprincipen som gäller. Löfven är övertygad om att det är den bästa ordningen att inte ändra på organisationen när man är inne i en kris, utan organisationen ska förberedas för kris. När en kris uppstår är organisationen på tå, övad och vass. Det finns en flexibilitet och möjlighet att agera också i allvarliga situationer när det krävs snabb handling. Det finns både enligt regeringsformen och enligt interna regler möjlighet till kortare delningstid för att man ska hantera saker och ting snabbt. Regeringen kan agera snabbt när så behövs. I en fråga anfördes att (2015) kom det en rapport från UNHCR där man talar om att väldigt många människor flyr från framför allt . Vilka åtgärder vidtog statsministern med anledning av dessa rapporter? Löfven anförde att ordningen är den att det är myndigheterna som förser regeringen med information. I det här fallet är det inte minst som gör de bedömningar och prognoser som regeringen baserar sina beslut på. lämnade sin prognos. Man sänkte prognosen jämfört med året innan, från 80 000 till 74 000. Det vore ju märkligt om regeringen inrättade myndigheter för att hantera den här typen av frågor och sedan – när myndigheten gör det – säger regeringen att myndigheten har fel. Det är myndigheten som förser regeringen med uppgifter. Regeringen agerar utifrån dem, och det var också utifrån dessa uppgifter som regeringen lade fram budgetpropositionen. Den organisation som finns på följer all utveckling löpande, men myndigheten har till uppgift att förse regeringen med fakta om vad som gäller. Där har myndigheten tagit in olika bedömningar. bedömningar som hade gjort stämde ganska väl överens med senare utfall. Det var den historik som fanns. Det fanns ingen anledning för regeringen att då säga att just den uppgiften klarar inte vid det här tillfället. Löfven framhöll att det skedde en dramatisk ökning i av asylsökande som kom till . Det var då det hände. Denna ökning upplevde hela EU. Under den tiden arbetade vi, anförde Löfven, mycket konsekvent och systematiskt i Europeiska unionen för att se till att 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. EU:s alla 28 länder skulle ta sitt ansvar. Det blev ett sådant beslut . hade sitt första möte med i , extra Europeiska rådet ägde rum och den 25–kom EU-beslutet om omfördelning av 40 000. Det pekade på att något skulle hända i EU. I backspegeln ser man nu att det hände alldeles för lite i EU, men det var det perspektiv som fanns då. hade skrivit ned prognosen, och det fanns ett arbete och ett beslut fattat i EU om en första omfördelning. , , kom ett nytt fördelningsbeslut. Det har inte verkställts så som man hade hoppats, men man måste se det i det perspektivet. På frågor om antalet asylsökande anförde Löfven att denna typ av frågor är Det har att göra med utvecklingen i och i det här fallet, hur utvecklingen ser ut på den afrikanska kontinenten och i och vad som händer i EU. En fråga tog upp gruppen för strategisk samordning inom Regerings- kansliet som startade och som haft 28 möten mellan september Löfven anförde att det är mycket strategiskt att ha en sådan grupp under ledning av inrikesministerns statssekreterare, eftersom det under inrikesministern finns ett samlat ansvar för polis, säkerhetspolis, räddningstjänst och annat, såsom Myndigheten för samhällsskydd och Där finns också krishanteringsorganisationen och chefstjänste- mannen för krishantering. Att statssekreteraren på det departementet vid olika tillfällen samlar berörda departements statssekreterare har mycket stor betydelse för regeringens förmåga att strategiskt hantera situationen. Vidare ställdes frågan om det hade inneburit någon avgörande förändring av utvecklingen om beslutet av förtydligande av MSB:s uppdrag hade kommit Löfven anförde att det är svårt att svara på exakt om det hade haft någon avgörande betydelse. att det inte hade haft det. Det var viktigt att förtydligandet kom till. ett samordningsuppdrag från början. Om MSB inte hade haft något sådant uppdrag i grunden hade skillnaden varit större, men regeringen ansåg ändå att det behövde preciseras och konkretiseras. Det kom , efter Det innebar ett förtydligande just när det gäller att samordna relevanta aktörer, ge regeringen en samlad lägesbild och, inte minst, påpeka om det fanns något speciellt, ytterligare, som regeringen behövde göra eller åtgärder som behöver vidtas för att detta ska fungera. Men det är inte så, anförde Löfven, att det inte finns några informations- kanaler mellan myndigheterna förutom denna, utan respektive statsråd har löpande kontakter med sina myndigheter. Regeringen ville bara precisera och konkretisera samordnings- Frågor ställdes om kontakterna med . Löfven svarade att vid mötet med förbundskansler fick han inte några signaler om en restriktivare tysk asylpolitik. Det som diskuterades då var uppföljning av hur man får till en omfördelning. senare till ytterligare initiativ från kommissionen. Det ledde till beslutet senare 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. om den omfördelning som sedan kom att bli 160 000 sammantaget. tog Löfven emot förbundskansler i för en liknande diskussion. Det pågick en mängd bilaterala diskussioner, förutom den samlade diskussionen i EU, för att se till att alla EU:s 28 medlemsländer tar sitt ansvar. Löfven anförde att man naturligtvis hörde när beslutet om en restriktivare tysk flyktingpolitik kom: ”Vi har följt utvecklingen för att se vad detta innebär för oss. Vi har haft kontakt med myndigheterna för att se om det innebär någon ytterligare åtgärd för oss, exempelvis inre gränskontroll. Det diskuterades tidigare , men regeringen fick inte något besked av berörda myndigheter om att rekvisiten för det var uppfyllda förrän . När vi fattade beslutet hade vi fått beskedet från myndigheterna dagen före. Så fort vi fick beskedet från myndigheterna införde vi inre gränskontroll.” Frågor ställdes om hur statsministern såg på den beredskap som fanns från den förra regeringen. Löfven anförde att 2014 såg den nya regeringen att det fanns behov av mer. Det var därför regeringen i vårändringsbudgeten 2015 och i budgetpropositionen lade till resurser. Till exempel höjdes två schablonersättningar , dels den som gäller för dem som blir kommunplacerade efter att de har fått ja, dels den för ensamkommande flyktingbarns skolgång. Det var också därför – inte bara men bl.a. därför – ambitionerna för bostadsbyggandet höjdes och resurser lades till. framhöll Löfven i utfrågningen åter att ökningen augusti/var exceptionell. Det var därför regeringen vidtog de åtgärder den gjorde. När regeringen från myndigheterna fick beskedet att det nu var ett läge där ordning och reda och inre säkerhet inte längre kunde upprätthållas vidtog regeringen de åtgärder som måste vidtas. När det gäller vilken beredskap en regering bör ha för att klara en situation som den anförde Löfven att frågan har två perspektiv. Det ena är beredskap för hur man bygger ett samhälle. Det är mer en politisk fråga. Där har den nuvarande regeringen valt att satsa mer på att bygga bostäder, rusta skolor osv. Det andra är mottagandet av flyktingar och hur man har möjlighet att hantera det när det blir en så exceptionellt snabb ökning. Rätten till asyl föreligger, anförde Löfven. Men föreligger den inte bara i . Den föreligger i hela EU, och den stora bristen är att EU inte har lyckats hantera denna situation. När det gäller diskussionen , när den dåvarande regeringen varnade för kraftigt ökade flyktingkostnader, anförde Löfven att det är en rejäl skillnad mellan 80 000 och 160 000 asylsökande. Vidare framhöll Löfven det han i debatten då vände sig mot var att ökat flyktingmottagande nödvändigtvis måste sättas samman med nedskärningar i välfärden. När det gäller förberedelser på EU-området från den tidigare regeringen konstaterade att det inte fanns någon grundplatta för vad som skulle göras. Möten har man säkert haft tidigare och diskuterat frågan, men det fanns inget i substans som den nya regeringen kunde ta hand om. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. I en fråga hänvisades till att migrationsminister i utskottets utfrågning sagt ”vi kan inte försätta i en sådan situation Löfven anförde att statsrådet slutsats är helt korrekt. därför den inre gränskontrollen och id-kontrollerna beslutades, det var därför regeringen fattade beslut om propositionen om ändrad asyllagstiftning. dessa åtgärder har antalet asylsökande till minskat dramatisk. Löfven kunde inte ge någon exakt siffra hur många som kommit in i Med Schengenbestämmelserna så rör man sig fritt inom Det innebär att man kommer in också till och in och ut ur , bara man har kommit in i Schengenområdet. Det här vittnar om betydelsen av att hålla ordning och reda vid Schengens yttre gräns. Frågan om vad statsministern tänker göra för att klarlägga vilka som befinner sig i ställdes. Löfven anförde att han tänker och stundligen på säkerhet. Det är regeringens främsta uppgift att se till att medborgare kan leva säkert, att människor som finns här i landet över huvud taget ska kunna leva här säkert. Detta är en daglig uppgift för Reglerna som finns för innebär att när man passerar Schengens yttre gräns med giltiga handlingar så är man inne i Schengen, och då rör man sig fritt inne i Schengen. När myndigheterna sa att man inte längre kunde garantera säkerhet, ordning och reda, infördes en inre Frågan om beslutet att införa gränskontroller togs upp. Löfven anförde att meddelade att de förordade gränskontroller, och då vände sig naturligtvis regeringen direkt till för att höra om de rekvisit förelåg som man tidigare ansåg inte hade förelegat. Detta är också kopplat till EU:s gränskodex. regelverket styr vad vi får och inte får göra, och det måste finnas en akut situation, hot mot säkerhet och ordning och reda och så vidare. redovisade detta togs alltså snabbt kontakt med polisen, och dagen efter beslutade regeringen om att återinföra gränskontroll. Frågan om statsrådet uppdrag togs upp. att i den akuta situationen ger statsministern statsrådet uppgiften: ”Vad mer kan och behöver vi göra för att hantera denna akuta situation?” Frågan hur statsministern har sett till att kungen har varit informerad om Löfven anförde att hans statssekreterare, , har med jämna mellanrum kontakt med hovet för att informera Löfven har själv samtal med kungen med jämna mellanrum, om aktuellt läge i landet. I en fråga hänvisades till en intervju med statsministern i den I intervjun fick statsministern frågan om det fanns något tak för hur många flyktingar kan ta emot. Svaret löd så här: ”Nej, det finns Vi ska ta emot enligt de konventioner vi är bundna av.” Löfven kommenterade detta med att han har anfört att det inte finns någon vetenskaplig siffra för exakt hur många som kan komma till Det är det som hans resonemang bygger på. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Men landet ska självklart inte försättas i en situation där välfärden inte kan upprätthållas, där ordning och reda och säkerhet inte kan upprätthållas. Det är mot den bakgrunden reglerna för inre gränskontroll, liksom för id-kontroll och asyllagstiftningen, har ändrats. Löfven anförde att några konventioner inte bryts. De förändringar som föreslås i svensk lagstiftning innebär att asyllagstiftningen förändras så att hamnar på miniminivå, motsvarande andras regler. När det gäller lärdomar av händelserna anförde Löfven att han naturligtvis välkomnar den konstitutionella granskning som gör och det som gör. Regeringen kommer att initiera en oberoende utvärdering. På frågor om när åtgärder borde ha vidtagits framhöll Löfven att situationen våren och var likartad med situationen 2014. När till och med skrev ned prognosen fanns det ingen anledning att vidta ytterligare åtgärder, men med den dramatiska ökning som sedan skedde fanns det all anledning vidta de åtgärder som regeringen gjorde. Dem vidtog regeringen skyndsamt, och när myndigheterna meddelade att situationen återigen var sådan att rekvisiten för exempelvis inre gränskontroller var uppfyllda fattade regeringen det beslutet . Löfven anförde: ”Vi har alltså agerat. Vi gör det som behöver göras, och vi följer konventioner.” Utskottet kan inledningsvis konstatera att det stora antalet flyktingar som kom till innebar utmaningar för samhällsapparaten. Regeringen har i sin styrelsefunktion det yttersta ansvaret för att landet kan hantera också denna typ av utmaningar och situationer. Utskottet noterar att genomför en granskning av regeringens och myndigheternas hantering av flyktingkrisen. Regeringen har aviserat att den avser att initiera en oberoende utvärdering. Det innebär att nya uppgifter om skeendet kan komma fram. Utskottet vill inte föregripa arbetet och slutsatserna i granskning eller i den utvärdering som regeringen avser att låta genomföra. Utskottet för således i det följande snarare ett resonemang kring olika aspekter av regeringens förberedelse inför och agerande under flyktingsituationen än gör något slutligt och definitivt uttalande. Utskottets granskning är inriktad på regeringen. Utskottet kan konstatera att regeringen vidtog åtgärder och första hälften av 2015, dvs. innan situationen blev akut, som rörde flyktingmottagande, t.ex. i syfte att hantera frågor om skola och bostad. När situationen snabbt förändrades ställdes dock krav på hantera en krisliknande situation. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. Utskottet vill framhålla regeringens ansvar för att kriser kan hanteras. Mot bakgrund av detta ansvar har regeringen inrättat krisfunktioner. och andra myndigheter ska ha haft möjlighet att förbereda sig inför krissituationer. I granskningen har framkommit att flera krisövningar har hållits inom . Utskottet ser positivt på detta.