bet · H401AU2 · 2016-12-12 00:00:00 — Därtill är avtrappningen av ersättningen märkligt utformad, då avtrappningen skiljer sig markant för personer som slår i taket jämfört med personer som inte slår i taket. Mot denna bakgrund föreslår att taket i ersättningen bör sänkas och avtrappningen ske snabbt och likformigt. Med avsikten att fokusera på återgång till arbete vill återinföra den bortre gränsen i sjukförsäkringen, vilket bl.a. medför ökade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Anslag inom utgiftsområde 14 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår i Liberalernas motion 2016/17:3485. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. Vad behöver är en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes –2014 inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Alltför många står utanför arbetsmarknaden; ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortfarande brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Liberalerna satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar Liberalerna en integrationsplan som bygger på humanism och realism och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i Liberalernas budgetförslag för utgiftsområde 14. Liberalerna anser att politiken bör ha som mål att så många arbetsföra som möjligt ska få bidra och komma i arbete. Regeringens arbetslöshetsmål styr fel, är oklart formulerat och kommer av allt att döma inte att nås. Liberalerna har tidigare föreslagit att i stället för ett relativt arbetslöshetsmål bör det inrättas ett nytt absolut sysselsättningsmål. Sammansättningen av de arbetslösa har förändrats . Det är en ny arbetslöshet som växer fram där de arbetslösa i huvudsak är människor som överhuvudtaget inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Det är uppenbart att arbetsmarknaden inte är anpassad för den som har låg utbildning och låga kvalifikationer. Arbetslösheten ökar även bland personer födda utanför . Liberalerna anser att den svenska arbetsmarknaden behöver mer flexibilitet. Ett stort hinder är de höga ingångslönerna i som är bland de högsta i EU. , , , och har alla pekat på att höga ingångslöner försvårar för människor med låg utbildning och dålig förankring på arbetsmarknaden att få jobb. För Liberalerna är det avgörande att fokusera på hur fler jobb skapas och hur fler också får en lön att leva på. För att kunna trycka tillbaka arbetslösheten är det centralt att anställningskostnaden i yrken med lägre förkunskapskrav inte ökar. Här har parterna ett avgörande ansvar, men politiken kan och ska bidra. Fler måste få realistiska chanser till jobb och egen försörjning, och i Liberalernas budgetmotion föreslås bl.a. en ny anställningsform, startjobb, med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, mindre utanförskap och mer resurser till välfärden. Regeringens utbyggnad av olika arbetsmarknadspolitiska program bidrar främst till att den öppna arbetslösheten ersätts med en dold. Liberalerna motsätter sig därför den stora utbyggnad av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen genomför. Liberalerna vill i stället effektivisera och slå samman anställningsstöden särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, instegsjobb och nystartsjobb till en ny anställningssubvention, nystartjobb plus. Som ett alternativ till regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitik föreslår Liberalerna på andra utgiftsområden bl.a. en ny yrkesskola och en gymnasial yrkesutbildning för vuxna inom det reguljära utbildningssystemet. Vidare anser Liberalerna att Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form måste läggas ner. Det behövs en ny myndighet som prioriterar de grupper som har det särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden, i första hand nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. Den nya myndigheten ska i huvudsak organisera de arbetsmarknadspolitiska programmen och lönestöden samt administrera de offentliga delarna av arbetslöshetsförsäkringen. Liberalerna vill öka tryggheten under omställning genom en starkare arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder innebär Liberalernas förslag om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre tak i ersättningen sannolikt en något dämpad sysselsättning. Därför bör en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. I skarp kontrast till detta föreslår regeringen nu i stället reformer som trycker tillbaka sysselsättningen. Liberalerna kan därför inte acceptera regeringens höjning av taket i ersättningen och inte heller förändringarna som gäller deltidsarbetslösa. För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring föreslår Liberalerna att taket i ersättningen under arbetslöshetens 100 första dagar uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Med avsikten att fokusera på återgång till arbete vill Liberalerna återinföra den bortre gränsen i sjukförsäkringen, vilket bl.a. medför ökade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Alltför många personer med funktionsnedsättning saknar jobb att gå till och det finns behov av olika insatser för att stötta individer att hitta sin plats på arbetsmarknaden. De olika anställningsstöden för personer med funktionsnedsättning spelar en viktig roll för att individen ska kunna komma i jobb och få vara delaktig i den gemenskap som jobbet kan ge. Liberalerna ställer sig positiva till ett höjt tak för lönebidragen, men vill minska antalet anställningar inom , detsamma gäller antalet utvecklingsanställningar och antalet anställningar med lönebidrag. Anslag inom utgiftsområde 14 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår i motion 2016/17:3348. För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatter för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån utan de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att den kan nå EU:s lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta. vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i budgetförslag för utgiftsområde 14. är kritiska till det stora antalet olika stöd och anställningsformer med olika villkor, utformning och tidsgränser som finns inom arbetsmarknadspolitiken. För arbetsgivarna, de arbetslösa och i viss mån även för arbetsförmedlarna framstår denna struktur inte sällan som svårgenomtränglig. För mindre nogräknade företag ger de statliga arbetsmarknadsåtgärderna en möjlighet att maximera lönsamheten, vilket snedvrider konkurrensen och tränger undan osubventionerade jobb. Resultaten av de subventionerade anställningarna är också dåliga, vilket bidragit till att Arbetsförmedlingen administrerar arbetslöshet snarare än förmedlar jobb. Detta har dragit ned förtroendet för myndigheten. är också starkt kritiska till Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar. Resultaten är undermåliga, och för en arbetssökande som genomgått en utbildning kan det vara stigmatiserande eftersom de närmast fungerar som ett intyg på långvarig arbetslöshet. En yrkesutbildning på exempelvis yrkesvux eller har inte samma negativa koppling eftersom den som gått en sådan yrkesutbildning inte per definition måste ha varit arbetslös när han eller hon gick den. Mot denna bakgrund behöver arbetsmarknadspolitiken enligt en grundlig renovering. föreslår därför bl.a. att instegsjobben, särskilt anställningsstöd och förstärkt särskilt anställningsstöd avskaffas. Även Arbetsförmedlingens egen arbetsmarknadsutbildning bör avskaffas för att i stället ge möjlighet till fler platser inom yrkesvuxenutbildningen. Bland anställningsstöden är det endast nystartsjobb och starta-eget-bidrag som uppvisar acceptabla resultat i att hjälpa arbetssökande att få arbete utan lönesubvention. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att arbetsförmedlingens program för starta-eget-bidrag minskat i omfattning. Särskilt med tanke på den potential som finns i invandrares företagande och den överrepresentation personer födda utomlands har bland nyföretagare borde detta stöd användas i större utsträckning. När det gäller nystartsjobben anser att det finns risk för dödvikts- och undanträngningseffekter och föreslår därför som regeringen att subventionen sänks för personer som har varit arbetslösa i mindre än samt att de maximala stödperioderna kortas. ökas subventionen för personer som varit arbetslösa samt för nyanlända. motsätter sig regeringens krav på kollektivavtalsliknande villkor eftersom en prövningsinstans skulle medföra onödig byråkrati. Extratjänsterna och en stor del av traineejobben, som är centrala delar av regeringens arbetsmarknadspolitiska program, är inriktade mot den offentliga sektorn. Erfarenheter från tidigare program visar att tillfälliga platser inom den offentliga sektorn har särskilt stora undanträngningseffekter eftersom det finns en möjlighet att temporärt ersätta vikarier med personal från dessa program. Om platserna är villkorade, och endast ska omfatta arbetsuppgifter som inte utförs, är risken stor att det blir frågan om förhållandevis okvalificerade uppgifter som endast i liten utsträckning ger ökade yrkeskunskaper. Regeringen, som gjorde stora utfästelser i valrörelsen, har i den senaste budgetpropositionen kraftigt nedreviderat volymerna för både traineejobb och extratjänster. Mot bakgrund av de bristande resultaten finns det starka skäl att tvivla på att reformerna lever upp till även lågt ställda förväntningar. avvisar dessa reformer. Som en konsekvens av förslag om ett minskat antal program blir Arbetsförmedlingens uppdrag mindre omfattande och därför kan också myndighetens förvaltningsanslag minskas. Höga ingångslöner är något som många ekonomer och internationella bedömare, som (), pekar på som hinder på svensk arbetsmarknad för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. Som ett alternativ till de många olika typerna av åtgärderna som syftar till att subventionera anställningar och träna upp arbetskraften föreslår en ny anställningsform, en s.k. introduktionsanställning, som bl.a. kan fungera som ett slags introduktion till arbetslivet. Den arbetsgivare som vill lära upp en ny medarbetare ingår ett avtal som innebär att av arbetstiden är arbete, och därmed kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån. Resterande av tiden är tänkt att vara ”lära sig jobbet-tid”. För personer som har en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga anser att lönestöden fyller en viktig funktion. anser att regeringens förslag om ökade resurser till denna grupp är otillräcklig och vill därför tillföra ytterligare medel för att höja taket för lönebidrag. I likhet med regeringen gör en satsning på utvecklingsanställningar. De arbetsintegrerande sociala företagen (ASF) ger ca 8 000 personer arbete, arbetsträning och rehabiliterande insatser. menar att i dessa företag spelar handledarna en nyckelroll och föreslår därför att ASF genom ett nytt anslag får ett särskilt handledarstöd. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser att alla som arbetar och som uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av den. Regeringen har drivit igenom en relativt kraftig höjning av ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en ökning som tillsammans med regeringens kraftiga skattehöjningar och företagsfientliga politik riskerar att leda till kraftigt ökad arbetslöshet. förordar därför en ersättningsnivå för arbetslöshetsförsäkringen där taket sätts till per dag och därefter till per dag. motsätter sig regeringens förslag att utöka möjligheten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. Genom att göra det möjligt att få deltidsersättning finns det en risk att den som försöker komma tillbaka till arbetsmarknaden kan känna sig tvingad att tacka nej till mer arbete än deltid för att vara säker på att klara sin försörjning med fortsatt arbetslöshetsersättning. Med avsikten att fokusera på återgång till arbete vill återinföra den bortre gränsen i sjukförsäkringen, vilket bl.a. medför ökade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Avslutningsvis vill jag påminna om förslag om att ta fram matchningsanställningar för att de ska finnas på plats . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 14: 6.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1.1. 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1633 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringens utformning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1659 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2233 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2350 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på skärpt tillsyn, krav och sanktioner för arbetsgivare med hög sjukfrånvaro och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2355 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom utsatta yrkesgrupper och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2511 av och (båda SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en obligatorisk, skattefinansierad och allmän a-kassa och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om starta-eget-bidraget och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3077 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetenskartläggning för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt omställningsspår hos Arbetsförmedlingen för att erbjuda stöd till byte av arbetsplats eller arbetsgivare vid psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny yrkesutbildning med starkare koppling till arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt och förenklat lönestöd och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet för handledning i yrkesintroduktionsanställningarna och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om matchningsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom utsatta yrkesgrupper och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny yrkesutbildning på Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetslöshetsförsäkringen som en effektiv omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet för handledning i yrkesintroduktionsanställningarna och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om matchningsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de arbetsintegrerande sociala företagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen instegsjobb och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen särskilt anställningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen traineetjänst och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen extrajobb och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen förstärkt anställningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket för lönestöden och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler ska få jobb inom och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa lönestöd för socialt handledarstöd och tillkännager detta för regeringen. 23.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte förändra reglerna för deltidsbegränsningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetenskartläggning för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3392 av m.fl. (KD): 22.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategin för att utöka start och affärsutveckling för ASF utvecklas till ett permanent program, samt att definitionen av ASF läggs fast i en förordning och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser att strategin för att utöka start och affärsutveckling för ASF utvecklas till ett permanent program. 2016/17:3465 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3485 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Sommarjobb vid förlängd skolgång Nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö Utvidgat starta eget bidrag Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beställningsbemyndiganden Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020