bet · H301FiU23 · 2016-04-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2015. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning och godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statens budget. Pengarna ska levereras in senast efter beslut. Resultatet blev ca , vilket är en minskning med ca jämför med 2014. Det positiva resultatet beror framför allt på ränteintäkter, medan minskningen i förhållande till 2014 förklaras av större nedskrivningar av värdet på tillgångarna, detta i huvudsak som en följd av att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades i förhållande till kronan. Utskottet tycker att det är bra att fortsätter att analysera vilken resultatutveckling som är möjlig med tanke på de effekter som utvecklingen av växelkurser och internationella räntor kan ha på tillgångar. har fört en extremt expansiv penningpolitik för att understödja uppgången i den svenska ekonomin och få upp den låga inflationen mot inflationsmålet. Reporäntan har sänkts till under noll, och har genomfört omfattande köp av obligationer för att ytterliga öka likviditeten i ekonomin. Situationen i den svenska och den internationella ekonomin är på många sätt unik, och centralbankerna världen över vidtar åtgärder som normalt inte ingår i deras löpande verksamheter. Därför är det enligt utskottets mening angeläget att fortsätter sitt arbete med att analysera och studera effekterna på ekonomin och finansmarknaderna av den penningpolitik som förs, inte bara i utan runt om i världen. kommer utskottet att genomföra den årliga utvärderingen av penningpolitik. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns en reservation (L). Årsredovisning för riksbank 2015 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovisning Fyra yrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Tillverkning av sedlar och mynt En liberal politik för En liberal politik för , punkt 3 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2015/16:RB1 Framställning 2015/16:RB2 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Balansräkning och resultaträkning Tabell 1 Resultaträkning 2015 och 2014 Tabell 2 Balansräkning 2015 och 2014 Tabell 3 Utelöpande sedlar och mynt samt balansomslutning åren 2011–2015 Tabell 4 Reserver 2015 och 2014 Tabell 5 Värderegleringskonto 2015 och 2014 Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /16:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . Därmed bifaller utskottets förslag. c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. d) resultat- och balansräkning fastställer resultat- och balansräkningen för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2015/16:RB1. e) Disposition av vinst beslutar att vinst , som uppgår till , ska fördelas så att inlevereras till statens budget enligt vinstdelningsprincipen, förs till och förs från samt att pengarna ska levereras in senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2015/16:RB2 punkterna 1 och 2. Tillverkning av sedlar och mynt 2015/16:1704 av (MP). En liberal politik för 2015/16:2261 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation (L) 2015/16:2838 av (SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (V). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning för det föregående räkenskapsåret till , och fullmäktige. Fullmäktige ska sedan lämna ett förslag till disposition av vinst till och . ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin årsredovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur stor del av vinsten som ska leverera in till statens budget. Underlag för utskottets prövning är bl.a. Årsredovisning för 2015 (framst. 2015/16:RB1), förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse (framst. 2015/16:RB2) och redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovisning (redog. 2015/16:RR2). Inga motioner har lämnats med anledning av ärendet. Däremot behandlas fyra motionsförslag från den allmänna motionstiden /16. Förslagen handlar om att åternationalisera tillverkningen av sedlar och mynt, euron som valuta och den svenska valutareserven. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2015. fastställer också resultat- och balansräkning . godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Dispositionen innebär att ska leverera in till statens budget, att ska föras till och att ska föras från . redogörelse för revisionsberättelsen om årsredovisning läggs till handlingarna. I enlighet med riksbankslagen innehåller årsredovisning en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogörs för hur penningpolitiken har bedrivits, hur ett effektivt betalningsväsende har främjats och hur övriga uppdrag under räkenskapsåret har utförts. Ett fast penningvärde – prisstabilitet fortsatte att föra en alltmer expansiv penningpolitik för att understödja den positiva utvecklingen i den svenska ekonomin och säkerställa kraften i inflationsuppgången. Reporäntan sänktes gradvis från vid årets början till –0,. Dessutom köpte svenska nominella statsobligationer till ett värde av för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Prognosen för när reporäntan ska börja höjas flyttades fram till början av 2017. Ett säkert och effektivt betalningsväsende bedömning är att det svenska finansiella systemet fungerade väl . Den finansiella infrastrukturen i bedöms i hög utsträckning vara säker och effektiv. Däremot ansåg att det fanns sårbarheter i det svenska banksystemets struktur och risker kopplade till det låga ränteläget och hushållens skuldsättning. Mot den bakgrunden lyfte fram behovet av strukturella reformer för att öka utbudet av bostäder och makrotillsynsåtgärder, t.ex. amorteringskrav och en översyn av ränteavdragen. arbetade även internationellt för att stärka det finansiella systemet, bl.a. genom att delta i diskussioner och beslut om utformningen av såväl regelverk som tillsyn på både EU-nivå och internationell nivå i bl.a. , rådet för finansiell stabilitet (FSB) och (). Andra internationella åtaganden är t.ex. IMF-arbete med att bl.a. i samarbete med ta fram position i policyfrågor inför diskussioner och beslut i samt swapavtal med . inledde den första etappen i utbytet av sedlar och mynt då de nya 20-, 50-, 200- och 1 000-kronorssedlarna introducerades. bedömer att kontantförsörjningen fungerade väl , att kvaliteten på sedlarna var god och att det fanns ett stort förtroende för sedlar och mynt i . Inga större organisatoriska förändringar har genomförts sedan fick en delvis ny organisation . var verksamhet indelad i sju målområden: penningpolitik, finansiell stabilitet, betalningssystemet , kontantförsörjning, tillgångsförvaltning, statistik och ett bankgemensamt område. Verksamhetsplaneringen utgår från en strategisk plan som beskriver uppdraget, visionen och vilken inriktning som ska gälla för kommande verksamhetsplaner. Den strategiska plan som varit vägledande har temat en 350-åring i täten, med sikte på jubileumsår . För att mäta resultatet av verksamheten använder olika indikatorer. fick direktionen två uppföljningsrapporter som sammanfattade statusen för indikatorerna, handlingsplanerna, budgeten och de operativa riskerna. Rapporterna visade att av de 86 indikatorer som kunde utvärderas indikerade ett godkänt resultat. Undersökningar som gjordes när det gäller förtroende visade att allmänheten fortfarande har ett högt och stigande förtroende för . finansiella tillgångar består av guld- och valutareserven inklusive fordringar på IMF, tillgångar knutna till penningpolitiska verksamhet, värdepapper utgivna i svenska kronor och derivatinstrument. Vid utgången av uppgick värdet på finansiella tillgångar till . Skulderna värderades till och den totala avkastningen uppgick till –7,. Av tillgångarna svarade guld- och valutareserven för eller . Den totala avkastningen på tillgångarna var negativ och uppgick till –7,, varav –0,utgjorde avkastningen exklusive valutakurseffekter. Av den totala avkastningen på –7,svarade valutareserven för –6,. Den negativa avkastningen förklaras i huvudsak av att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades mot kronan. Valutakurseffekten uppgick till –7,. var ränteläget lågt på de marknader där placerade sina tillgångar. Detta i kombination med små ränterörelser medförde att avkastningen exklusive valutakurseffekter uppgick till . köpte svenska statsobligationer till ett nominellt värde på . Den svenska ränteutvecklingen medförde att avkastningen blev negativ motsvarande –2,. uppgick marknadsvärdet till , vilket motsvarade av värdet på samtliga tillgångar. Avkastningen på tillgångar tas upp i resultaträkningen om tillgången har realiserats eller skrivits ned, i annat fall tas värdeförändringen upp på balansräkningen. I tabell 1 redovisas resultaträkning . Av tabellen framgår att redovisade resultat uppgick till 2015. Tabell 1 Resultaträkning 2015 och 2014 Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Personal- och administrationskostnader samt avskrivningar Källa: Årsredovisning för riksbank för (2015/16:RB1). Det positiva resultatet utgörs framför allt av ränteintäkter på utländska obligationer. Jämfört med 2014 minskade resultatet med . Detta förklaras främst av större nedskrivningar av värdepappersinnehavet. Risk för lägre resultat har fortsatt att analysera hur den internationella ränteutvecklingen kommer att påverka bankens resultat . De låga räntorna medför att den löpande avkastningen på värdepapper är låg. Om räntorna förblir låga kommer den löpande avkastningen att förbli låg. Om räntorna i stället börjar stiga kommer den löpande avkastningen att stiga, men kommer värdet på utländska värdepapper att sjunka, vilket försämrar den totala avkastningen i tillgångsförvaltningen. Analysen visar att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre än , oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I det senare fallet kan på kort sikt komma att uppvisa betydande förluster, vilket innebär att bankens möjligheter att lämna utdelning till staten kommer att vara begränsade. I tabell 2 redovisas balansräkning . Tabell 2 Balansräkning 2015 och 2014 varav fordringar på IMF varav banktillgodohavanden, lån och värdepapper Värdepapper (svenska kronor) Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Valutaskuld (skulder i utländsk valuta till Riksgälden) Motpost till särskilda dragningsrätter IMF Eget kapital och värderegleringskonton Summa skulder och eget kapital Källa: Årsredovisning för riksbank för (2015/16:RB1). Många av de åtgärder som vidtar påverkar balansräkningen, vilket innebär att balansräkningens storlek och sammansättning varierar över tiden. ökade balansomslutningen med till , vilket huvudsakligen förklaras av köp av svenska statsobligationer. Tillgångarna domineras av guld- och valutareserven Den övervägande delen av tillgångar utgjordes av guld- och valutareserven. Sammantaget uppgick dessa poster till ca , vilket motsvarar av de totala tillgångarna. Jämfört med 2014 har värdet på guld- och valutareserven ökat med ca , vilket huvudsakligen förklaras av transaktioner som t.ex. återinvestering av föregående års avkastning. Av guld- och valutareserven svarade guldreserven för ca . Priset på guld mäts vanligen i amerikanska dollar, och minskade guldpriset uttryckt i dollar . Eftersom dollarn stärktes gentemot den svenska kronan minskade dock guldpriset räknat i kronor . Värdet på guldinnehav minskade därmed med ca . Inget guld avyttrades . utlåning i svenska kronor till bankerna på deras RIX-konton minskade från 2014 till 2015. Värdepapper i svenska kronor På tillgångssidan finns också en värdepappersportfölj i svenska kronor till ett marknadsvärde av ca . Jämfört med 2014 är det en ökning med . Ökningen förklaras främst av köp av svenska statsobligationer i syfte att göra penningpolitiken mer expansiv. Övriga tillgångar på ca utgörs i huvudsak av upplupna ränteintäkter och anläggningstillgångar. Största delen på skuldsidan utgörs av upplåning till valutareserven och av penningpolitiska skulder Den största delen av balansräkningens skuldsida utgjordes av lån i utländsk valuta som tagits via Riksgälden för att förstärka valutareserven. Värdet på valutalånen uppgick till , vilket motsvarar av balansomslutningen. Jämfört med ökade värdet på lånen med , vilket förklaras av en förstärkning av dollarn i förhållande till kronan. Penningpolitiska skulder svarade för av balansomslutningen och utgjordes av stående faciliteter och inlåning från banksystem via finjusterade transaktioner och riksbankscertifikat. Inlåningen från banksystemet uppgick till , vilket är en ökning med i förhållande till 2014. Ökningen förklaras främst av köp av svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte. Den ökade inlåningen förklaras också av att värdet på utelöpande sedlar och mynt minskade med . Som en följd av att utelöpande sedlar och mynt har minskat över tiden har posten penningpolitiska skulder ökat. När mängden kontanter i cirkulation minskar behöver bankerna inte hålla lika stora kontantlager som . I stället sätter de in pengarna på sina konton i . Det får till följd att skuldposten sedlar och mynt minskar som de penningpolitiska skulderna ökar i motsvarande mån. Sedlar och mynt (sedelmängden) står för ca av skulderna på balansräkningen, vilket motsvarar av balansomslutningen. uppgick sedelmängden till ca , se tabell 3. Det innebär att sedelmängden har minskat med ca . har sedelmängdens andel av balansomslutningen minskat från . Tabell 3 Utelöpande sedlar och mynt samt balansomslutning åren 2011–2015 Källa: Årsredovisning för riksbank för (2015/16:RB1). Eget kapital och värderegleringskonto Det egna kapitalet och värderegleringskontot svarade för av balansräkningens skuldsida. Det egna kapitalet utgörs av en grundfond och reserver. Reserverna utgörs av en reservfond, en dispositionsfond och en resultatutjämningsfond. Enligt riksbankslagen ska grundfonden uppgå till och reservfonden till . Sammantaget uppgick reserverna till 2015, vilket är en minskning med ca jämfört med , se tabell 4. Tabell 4 Reserver 2015 och 2014 Förändring 2015–2014 Källa: Årsredovisning för riksbank för (2015/16:RB1). Förändringen av reserverna mellan åren förklaras av hur vinst disponerades. Resultatet uppgick till . Utifrån riktlinjerna för vinstdisposition beslutades att skulle inlevereras till statskassan. Det innebar att det egna kapitalet minskade med , varav togs från resultatutjämningsfonden medan ca fördes till dispositionsfonden. På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Totalt uppgick värdet på kontot till , en minskning med jämfört med . Värdeförändringen delas upp på priseffekt (som en följd av förändrade räntenivåer), valutaeffekt och gulvärdeeffekt, se tabell 5. Tabell 5 Värderegleringskonto 2015 och 2014 Förändring 2015–2014 Källa: Årsredovisning för riksbank för (2015/16:RB1). Det egna kapitalet inklusive värderegleringskontot och årets vinst uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen förklaras således främst av att värdet på guld- och valutareserven minskade. Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår att inlevereras till statskassan. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. innebär det att valutakursvinsten förs till dispositionsfonden plus av det genomsnittliga justerade resultatet. Eftersom den föreslagna inleveransen () och överföringen till dispositionsfonden () är högre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige att resterande (1 954–2 800–1 170=–2 016) förs från resultatutjämningsfonden. Fullmäktige lämnar därmed följande förslag till disposition av vinst: – levereras till statskassan – förs från . Fullmäktige föreslår att inleveransen sker senast efter beslut. I samband med årliga granskning av årsredovisning granskades även fullmäktiges vinstdispositionsförslag. hade inget att invända mot förslaget. Förslaget innebär att reserverna i det egna kapitalet minskar från till 2015. På dessa sammanträden beslutades bl.a. om direktionsledamöternas anställningsvillkor som ställning togs till deras sidouppdrag. Vid sammanträdet beslutade fullmäktige att utöka antalet ledamöter i beredningsgruppen för utformningen av sedlar och mynt. Gruppen består hädanefter av sex ledamöter från fullmäktige. Dessutom ska statsheraldikern, chefen för samt en företrädare för vardera och även i fortsättningen erbjudas att delta som experter i gruppen. Direktionens arbete följdes också upp bl.a. genom att direktionens medlemmar deltog i fullmäktiges sammanträden och då lämnade regelbundna redogörelser för viktigare beslut och händelser i verksamhet samt genom att ordförande eller vice ordförande närvarade vid direktionens sammanträden. Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av riksbanks direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen. uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Utifrån vidtagna revisionsåtgärder tillstyrker att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . I enlighet med kraven i riksbankslagen har lämnat ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. Enligt redogörelse har det inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av den interna styrningen och kontrollen inte har följt riksbankslagen. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av . Utskottet har inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker därför, i likhet med , att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet samt att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av 2015. I likhet med tillstyrker utskottet att resultat- och balansräkning 2015 fastställs. Resultat- och balansräkningen presenteras i bilaga 2 i betänkandet. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning till att ska leverera in av resultat till statens budget. Av framställningen framgår att förslaget följer de principer för vinstdisposition som riksbanksfullmäktige beslutade om 1988, inklusive de kompletteringar och justeringar som har gjorts . har granskat fullmäktiges förslag till vinstdisposition. Utskottet noterar att inte har något att invända mot förslaget. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet fullmäktiges förslag till vinstdisposition av vinst. Utskottet vill även kommentera några delar av resultat- och balansräkningen. Frågan om hur penningpolitiken har bedrivits kommer utskottet att återkomma till senare i vår i samband med utskottets årliga utvärdering av penningpolitiken (bet. 2015/16:FiU24). överlämnades även den externa utvärderingen av penningpolitik 2010–2015 som genomförts av och på uppdrag av utskottet. Utskottet kommer också att behandla den utvärderingen senare i vår (bet. 2015/16:FiU40). Utskottet noterar emellertid att har fört en extremt expansiv penningpolitik för att understödja uppgången i den svenska ekonomin och få upp den låga inflationen mot inflationsmålet. Reporäntan har sänkts till under noll, och har genomfört omfattande köp av obligationer för att ytterliga öka likviditeten i ekonomin. Som en följd av åtgärderna ökade omslutningen av balansräkning med . Situationen i den svenska och den internationella ekonomin är på många sätt unik, och centralbankerna världen över vidtar åtgärder som normalt inte ingår i deras löpande verksamheter. Därför är det enligt utskottets mening angeläget att fortsätter sitt arbete med att analysera och studera effekterna på ekonomin och finansmarknaderna av den penningpolitik som förs, inte bara i utan runt om i världen. som balansomslutningen ökar så fortsätter värdet på sedlar och mynt att sjunka. minskade värdet med . När bankerna inte behöver ha stora lager av kontanter sätter de in pengarna på konton i , vilket ökar posten penningpolitiska skulder, på vilka i vanliga fall betalar ränta. har dock inlåningen från bankerna bidragit positivt till resultat eftersom reporäntan är negativ. En höjd reporänta innebär emellertid att kostnader kommer att öka, vilket bidrar negativt till resultatet. Den minskade användningen av kontanter medför således att räntefria finansiering av verksamheten minskar, eftersom inte betalar någon ränta på att ge ut sedlar och mynt. Utskottet kan notera att resultatet uppgick till ca , vilket är en minskning med ca jämfört med . Det positiva resultatet beror framför allt på ränteintäkter, medan minskningen i förhållande till 2014 förklaras av större nedskrivningar av värdet på tillgångarna. Detta är i huvudsak en följd av att valutorna i valutareserven i genomsnitt försvagades i förhållande till kronan. Utskottet tycker att det är bra att fortsätter att analysera vilken resultatutveckling som är möjlig med tanke på de effekter som utvecklingen av växelkurser och internationella räntor kan ha på tillgångar. I årsredovisningen redovisar olika scenarier för resultatutvecklingen . Det är enligt utskottet värdefull och viktig information. Utskottet noterar dock att bedömer att den nuvarande storleken på det egna kapitalet är tillräcklig för att genomföra redan beslutade kompletterande penningpolitiska åtgärder och även för att vidta ytterligare åtgärder. Tillverkning av sedlar och mynt Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att ska åternationalisera tillverkningen av sedlar och mynt. I motion 2015/16:1704 av (MP) anser motionären att tillverkningen av sedlar och mynt borde skötas nationellt. Tillverkningen sköts av ett amerikanskt och ett finskt företag, vilket enligt motionären utgör en risk som allvarligt kan skada landets finansiella stabilitet. Motionären vill därför att tillverkningen av sedlar och mynt åternationaliseras. genomfördes stora förändringar i bolag; bl.a. såldes till det amerikanska företaget . avskildes från och såldes som en separat enhet till myntverk. Försäljningarna ansågs vara ett stort steg för att koncentrera verksamhet till huvuduppgifterna prisstabilitet och finansiell stabilitet (framst. 2003/04:RB1).