bet · H301KU15 · 2016-03-23 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2500 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 1. De fri- och rättigheter som regleras i regeringsformen (RF) har inte alla samma skydd mot rättighetsbegränsande lagstiftning. Skyddet för äganderätten och näringsfriheten är t.ex. svagare än skyddet för sådana fri- och rättigheter som yttrande-, informations-, mötes-, demonstrations- och föreningsfriheterna, eftersom de båda förstnämnda inte omfattas av de begränsningsregler som framgår av 2 kap. 21 § RF och inte heller av reglerna om vilandeförklaring i 2 kap. 22 § RF. Rätten att äga är en grundval för ett fritt samhälle. Utan enskild äganderätt kan inte ett fritt och demokratiskt samhälle existera. Det är den entydiga slutsatsen som kan dras av Central- och frigörelse. Ägandet möjliggör den frihet från staten som är nödvändig i ett demokratiskt samhälle. Vi menar att grundlagens skydd mot rättighetsinskränkningar borde vara lika starkt, oavsett vilken fri- och rättighet det gäller. En inskränkning i t.ex. den enskildes äganderätt skulle enligt 2 kap 21 § då endast få göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Vidare skulle en begränsning aldrig få gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. En begränsning skulle heller inte få göras på grund av en politisk eller någon annan åskådning eller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Skyddet för äganderätten bör också anpassas till samhällsutvecklingen. nämns inte immateriella rättigheter i RF:s bestämmelse om egendomsskydd, trots att exempelvis enskilda patent kan motsvara betydande värden. Vidare framstår det utifrån RF:s förarbeten som oklart om immateriella rättigheter omfattas av bestämmelsen. Kärnfrågan blir om begreppet ”egendom” i RF täcker mer än fast och lös egendom, t.ex. 2015/16:KU15 RESERVATIONER I ljuset av den tekniska utvecklingen ter sig behovet av att utreda hur grundlagsskyddet för immateriella rättigheter ska vara utformat minst sagt angeläget. 2.Rättighetsskydd för enskild mot annan enskild, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2502 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi vill framhålla att inte enbart stater utan även enskilda personer och organisationer kan kränka mänskliga fri- och rättigheter. Detta konstaterande ska även ses i ljuset av praxis. Enligt handlar inte enbart om skydd av mänskliga rättigheter gentemot stater, utan också om att konventionsstaterna har ett ansvar för att skydda enskilda från rättighetskränkningar utförda av andra enskilda. Ett exempel på detta är dom av i målet mot . Målet handlade om en ung kvinna som smygfilmades i duschen av sin styvfar. Han åtalades, men fälldes inte eftersom det bedömdes att hans gärning då inte var straffbar enligt någon av de straffbestämmelser som skulle kunna aktualiseras. Därmed kunde styvfadern inte heller dömas att betala skadestånd till kvinnan. ansåg att hade brutit mot artikel 8 i om rätten till skydd för privatlivet, eftersom staten inte tillhandahöll vare sig straffrättsliga eller skadeståndsrättsliga regler till skydd för kvinnan i den aktuella situationen. Som en följd av bl.a. detta avgörande finns det numera lagstiftning om kränkande fotografering. Med hänvisning till det som vi har anfört ovan anser vi att det vore värdefullt om det framgick av 2 kap. regeringsformen (RF) att staten har en skyldighet att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. En sådan bestämmelse skulle kunna tjäna som en påminnelse till lagstiftaren att beakta detta perspektiv i lagstiftningsarbetet. Det skulle också kunna vara en signal till alla som bor i om att rättighetskränkningar är något mycket allvarligt och något som har tagit avstånd ifrån genom en så tungt vägande bestämmelse som en grundlagsbestämmelse. Även om bestämmelsen formellt sett riktar sig till RESERVATIONER 2015/16:KU15 lagstiftaren är mottagarkretsen i själva verket alla invånare, om man resonerar utifrån en slags allmänpreventiv utgångspunkt. Man skulle kunna hävda att en sådan bestämmelse är överflödig i och med att redan binds av praxis, men vi menar att det är viktigt att RF på ett så tydligt sätt som möjligt anger vilka fri- och rättigheter som gäller i och vilka krav det ställer på t.ex. lagstiftaren, myndigheterna och medborgarna. Det finns redan en rad fri- och rättigheter som framgår av både och RF, så att det förekommer en viss överlappning mellan dessa båda regelverk är inget nytt och inget som har upplevts som besvärande. 3.Återkallande av medborgarskap, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1005 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2014/15:2911 av och (SD) yrkandena 7 och 8, 2015/16:1284 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 38 och avslår motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 31. Enligt vår uppfattning krävs ett antal åtgärder för att stärka medborgarskapets betydelse. Vi anser bl.a. att medborgarskap under vissa förutsättningar ska få återkallas enligt vad vi beskriver nedan. För det första anser vi att om en person blivit svensk medborgare eller fått uppehållstillstånd på falska grunder, t.ex. genom hot, muta, utpressning eller på annat ohederligt sätt, ska medborgarskapet eller uppehållstillståndet återkallas och personen utvisas ur landet. Vidare bör det vara möjligt att upphäva det svenska medborgarskapet för personer med dubbla medborgarskap som åker utomlands för att ha samröre med terroristnätverk eller liknande. Det bör också vara möjligt att upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare med svenskt medborgarskap som åker på sådana resor, även om personen då blir statslös. 2015/16:KU15 RESERVATIONER Slutligen anser vi att den som vid födseln hade ett annat medborgarskap än svenskt ska kunna bli fråntagen sitt medborgarskap om han eller hon ägnat sig åt terrorbrott, annan grov brottslighet eller bedöms ha starkare lojaliteter till främmande makt än till . Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i de ovan nämnda frågorna. 4.Samvetsfrihet, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2014/15:2516 av m.fl. (SD). Enligt vår uppfattning innebär , som gäller som svensk lag, att sjukvårdspersonal redan har ett skydd i grundlagen för att kunna åberopa samvetsfrihet. Dock har det tidigare varit svårt att veta hur denna samvetsfrihet ska tolkas. finns det en tydlig resolution från som tar hänsyn till både vårdpersonalen och den lagstadgade rätten till abort. Därför borde det ligga i intresse att införa tydliga föreskrifter om samvetsfrihet. 5.Böneutrop, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2014/15:2665 av m.fl. (SD) och 2015/16:66 av och (båda SD). När böneutrop från moskéer diskuteras görs ofta jämförelser med kristna klockringningar. Det föreligger dock en avsevärd skillnad eftersom de kristna RESERVATIONER 2015/16:KU15 klockringningarna är en del av vårt kulturella och historiska arv. En annan avgörande skillnad mellan den kristna klockringningen och det muslimska böneutropet är att klockringningen är en oartikulerad ljudsignal, medan det muslimska böneutropet innehåller ett religiöst artikulerat budskap i form av trosbekännelsen. Denna skillnad menar vi är av avgörande betydelse när det gäller religionsfrihetens rätt till frihet från religiösa budskap på offentlig plats. Religionsfrihet innebär nämligen inte att man har rätt att göra vad som helst utan är också en frihet från tvång och en frihet från religiösa uttryck och religiös propaganda i det offentliga rummet. Med anledning av vad som framförs ovan menar vi att det ska vara förbjudet med religiösa böneutrop från moskéer. Frågan är dock större än så. En medborgares rätt till frihet från religiösa uttryck och religiös propaganda i det offentliga rummet gäller naturligtvis inte bara islam. Därför menar vi att förbudet mot böneutrop ska gälla samtliga religioner. 6.Diskriminering m.m., punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2619 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 4. I regeringsformen (RF) finns förbud mot diskriminering på grund av olika omständigheter som rör den enskilde som person, t.ex. etnicitet eller religion. Vi anser att en sådan uppräkning är olycklig då den utesluter svenskar och lätt leder till ett resonemang som landar i att ”alla är jämlika men vissa är mer jämlika”. Vidare föreskrivs i grundlagen att det allmänna ska främja minoriteters egen kultur och samfundsliv i . Detta är extra olyckligt och överensstämmer inte med den sverigedemokratiska principen om att invandrare i ska assimileras, inte integreras. Kulturella undantag bör endast vara förbehållna historiska fem nationella minoriteter. 7.Diskriminering m.m., punkt 6 (V) av (V). 2015/16:KU15 RESERVATIONER Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 4 och avslår motion 2015/16:2619 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3. Kampen för hbtq-personers juridiska rättigheter har tagit viktiga steg framåt. Lagstiftningen ger dock fortfarande inte hbtq-personer ett heltäckande skydd. Detta gäller särskilt för transpersoner. Jag anser därför att ett grundlagsskydd mot lagar och föreskrifter som missgynnar någon på grund av könsidentitet eller könsuttryck bör införas. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebär att könsidentitet och könsuttryck läggs till i uppräkningen i 2 kap. 12 § regeringsformen. 8.Förbud mot slöja i offentliga miljöer, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 12. Vi menar att det i alla offentligt anordnade aktiviteter bör vara en självklarhet att motarbeta starka politiska eller religiösa påtryckningar. Slöjan är en symbol med såväl ett religiöst som ett starkt politiskt budskap, vars innebörd går emot de västerländska värderingarna om mäns och kvinnors lika värde. Syftet med slöjan är att skyla flickor och kvinnor för att inte väcka männens lustar. Detta speglar ett synsätt som både objektifierar alla kvinnor och betraktar män som primitiva varelser som inte kan kontrollera sin sexualitet. Detta i sig är en människosyn vi inte kan ställa oss bakom. När dessutom även unga flickor förväntas bära denna symbol innebär det enligt vår mening inget annat än att den sexualiserade objektifieringen appliceras redan på flickebarn. RESERVATIONER 2015/16:KU15 bakgrunden vill vi att det såväl i skolan som i andra offentliga verksamheter ska råda förbud för barn att bära slöja. 9.En värdekommission, punkt 8 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1605 av Skånberg och (KD) och 2015/16:2683 av Skånberg m.fl. (KD). Jag anser att en värdekommission ska tillsättas. Kommissionens syfte ska vara att bredda och entusiasmera den etiska diskussionen med sikte på samhällets fundament och därmed de mänskliga fri- och rättigheterna. En diskussion om etik och människovärde är viktigt för att skapa ett människovänligt och demokratiskt samhälle. Ett gott samhälle bygger på att människor litar på varandra och på samhällets institutioner. De ekonomiska strukturerna fungerar inte utan tillit. När vi sluter ett avtal eller gör en affärsuppgörelse, måste vi kunna lita på att vår motpart är beredd att uppfylla det som ställs i utsikt. Om utgångspunkten vore att bryta ett ingånget avtal fungerar inte affärslivet. De flesta strävar efter ett samhälle där förtroende och tillit finns med i alla mänskliga relationer: i familjen, i skolan, i arbetslivet, i vänkretsen, i vården, i kontakterna med de offentliga myndigheterna. I politiken finns det behov av samtal och debatt kring de grundläggande mänskliga och demokratiska värdena. Politiska beslut som fattas av riksdag, landsting/regioner och kommuner ska vara grundade på ett godtagbart värdemönster och bygga på en realistisk bild av människan. Till det politiska ledarskapet hör också möjligheten att starta en diskussion och att försöka leda den in på problemområden, områden där självklara lösningar saknas. Regeringen och de politiska partierna är angelägna om att bidra till att debatt skapas kring olika frågor. Själva angreppssättet att stimulera debatt är inte främmande för svensk tradition även om det inte är vanligt. Det finns några exempel från senare år. Ett är att det –2012 genomfördes ett projekt om offentligt etos och värdegrundsfrågor i statsförvaltningen. Meningen var att stärka de anställdas kunskaper om och 2015/16:KU15 RESERVATIONER förståelse för statsförvaltningens grundläggande värden och den roll man har som statstjänsteman. 10.Rätten till liv, punkt 9 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1628 av Skånberg och (KD) yrkande 1 och 2014/15:2990 av (KD) yrkande 1. Rätten till liv är den mest grundläggande mänskliga rättigheten på vilken alla andra mänskliga rättigheter bygger. FN:s konvention om mänskliga rättigheter slår fast att ”var och en har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet”. Det borde därför åligga det allmänna att positivt verka för att den rättigheten ska skyddas, främjas och i största möjliga utsträckning förverkligas. Enligt min uppfattning bör denna grundläggande mänskliga rättighet ingå i grundlag genom ett tillägg i 1 kap. 2 § regeringsformen (RF). 11.Ett tredje kön, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2014/15:509 av och (S), 2014/15:1685 av m.fl. (MP), 2015/16:868 av (S) och 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 10. RESERVATIONER 2015/16:KU15 I lever transpersoner i stor utsatthet. Det är en grupp som ofta osynliggörs när frågor om diskriminering och mänskliga rättigheter diskuteras. Flera länder, bl.a. , och , har infört ett tredje juridiskt kön som varken är kvinnligt eller manligt. I är det än så länge bara som har infört ett tredje kön, men endast för intersexuella. Ett tredje juridiskt kön skulle fylla en mycket viktig funktion för personer som definierar sig både som man och kvinna eller som varken definierar sig som man eller kvinna eller som upplever att könstillhörigheten varierar. Alla människor har rätt att få sin könsidentitet respekterad och erkänd. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över möjligheten att införa ett tredje kön som juridiskt sett är jämställt med kvinna och man. 12.Ett tredje kön, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 10 och bifaller delvis motionerna 2014/15:509 av och (S), 2014/15:1685 av m.fl. (MP), 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:868 av (S). Det finns ett antal individer som inte vill kategoriseras som vare sig män eller kvinnor. I vissa andra länder har detta tillgodosetts genom att individen efter egen begäran kan folkbokföras i en tredje könskategori. Vi anser att för- och nackdelarna med att införa ett tredje juridiskt kön bör utredas också i . Frågan är komplex och meningarna inom hbt-rörelsen flera. En grundläggande princip är att det tredje alternativet i så fall ska vara en valmöjlighet för de personer som så önskar, och givetvis inte något som personer tilldelas. En annan viktig princip är att det fortsatta behovet av könsuppdelad statistik beaktas. 2015/16:KU15 RESERVATIONER 13.EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 8 och bifaller delvis motionerna 2014/15:1610 av m.fl. (FP), 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 8. Vi anser att en förutsättning för samarbete mellan EU:s medlemsstater på det rättsliga området är att alla länder i samarbetet uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet. Nivån i varje medlemsstat i fråga om respekt för mänskliga rättigheter och demokratisk status prövas i och för sig vid respektive stats anslutning till EU. En sådan prövning bör dock även ske löpande genom någon form av återkommande oberoende revision där medlemsländerna granskas och där det finns möjligheter till sanktioner vid allvarliga avvikelser. 14.EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2014/15:1610 av m.fl. (FP), 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 8 och bifaller delvis motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 8. RESERVATIONER 2015/16:KU15 EU är en värderingarnas union där respekten för mänskliga rättigheter och demokrati alltid måste stå i centrum. Såväl EU:s institutioner som medlemsländerna ansvarar för att respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer upprätthålls. Det är emellertid tydligt att respekten för de mänskliga rättigheterna behöver stärkas inom EU-länderna. Det förslag om en s.k. rättighetsmekanism som lagt fram är därför välkommet. är förslaget enligt vår uppfattning tandlöst och saknar de sanktionsmöjligheter som skulle kunna göra mekanismen effektiv. Likabehandlingsprincipen och objektiva kriterier betonas, men någon regelbunden granskning av samtliga medlemsstater föreslås inte. Det råder även osäkerhet kring vad som ska kunna utlösa att EU- kommissionen vidtar åtgärder och hur granskningen av medlemsstaterna ska ske. Jag anser att EU ska offentliggöra årliga rapporter om hur medlemsländerna respekterar unionens grundläggande värden. Vidare bör det genomföras regelbundna tematiska utvärderingar för var och en av de grundläggande rättigheterna i EU:s rättighetsstadga. Kommissionen bör ges möjlighet att dra ett medlemsland inför för brott mot artikel 2 i Lissabonfördraget. Kommissionen ska också kunna föreslå kännbara sanktioner, i form av exempelvis frysning av EU-stöd eller använda möjligheten att i dra in rösträtten i rådet. Vidare bör s.k. fundamental rights officers tillsättas på varje EU-kommissionskontor i medlemsländerna med uppgift bevaka grundläggande värden. 15.Skadestånd vid överträdelse av , punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2015/16:465 av (S) och 2015/16:2502 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi är i princip inte emot att enskilda eller juridiska personer kan få utökade möjligheter till skadestånd om de får sina fri- och rättigheter kränkta. Vi menar dock att en sådan specialreglering bör baseras på rättigheterna såsom de definieras i 2 kap. RF eftersom RF till skillnad från står under direkta kontroll och vid behov kan anpassas efter folkviljan. 2015/16:KU15 RESERVATIONER 16.Skadestånd vid överträdelse av regeringsformen, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2015/16:2493 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Vi anser inte att en sådan utredning som anges i motion 2015/16:2493 yrkande 1 bör tillsättas. Samvetsfrihet, punkt 4 (KD) Skånberg (KD) anför: Frågor om samvetsfrihet är av stor principiell vikt. behandlade en motion av en svensk riksdagsledamot. I första paragrafen i den resolution som då antogs slås det fast att ingen person, sjukhus eller institution ska tvingas att utföra eller medverka till abort, dödshjälp eller någon handling som kan orsaka döden för ett mänskligt eller embryo. Vidare framhålls i resolutionen att ingen ska diskrimineras om man vägrar att medverka till något av detta. I resolutionens fjärde paragraf slås det fast att medlemsstaterna dels ska försäkra tillgången till vård och hälsa, dels upprätthålla respekten för tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet för vårdpersonalen. föreslår därför att medlemsstaterna tar fram sakliga och klara riktlinjer som garanterar samvetsfriheten. ger endast rekommendationer, men dess resolutioner är vägledande för arbete. Men frågan berör även hur ska tillämpa , som redan är en del av den svenska lagstiftningen. anser att frågan om samvetsfrihet i första hand kan ses som en arbetsgivarfråga. förespråkar därför en ordning där de enskilda landstingen hanterar frågan inom ramen för sin personalpolicy. Från statligt håll bör bidra med stöd och hjälp till detta. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:190 av m.fl. (V): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att könsidentitet och könsuttryck läggs till i uppräkningen i 2 kap. 12 § regeringsformen. 2014/15:509 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tredje könstillhörighet. 2014/15:811 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en lag om rätt till prövning av civila rättigheter och skyldigheter som tillkommer enligt svensk lag, EU:s rättighetsstadga eller . 2014/15:1005 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör det möjligt att upphäva medborgarskapet för tidigare utländska medborgare som har dubbla medborgarskap och som väljer att åka utomlands för att ha samröre med terroristnätverk eller dylikt. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att utreda hur ett indragande av medborgarskap kan se ut i praktiken – även om det gör någon statslös. 2014/15:1605 av Skånberg och (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en värdekommission för att stimulera samtalet om värden. 2014/15:1610 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att en rättighetsmekanism inrättas i EU. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 2014/15:1628 av Skånberg och (KD):