bet · H401SkU6 · 2016-09-23 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) samt lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). föreslår utskottet vissa ändringar av förslaget. Förslaget innebär att ett system med tonnagebeskattning införs i . Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederi-verksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnagebeskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. Förslaget leder till ändringar i inkomstskattelagen och skatteförfarande-lagen. De nya bestämmelserna träder i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2015/16:127 Ett svenskt tonnagebeskattningssystem. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nationell verksamhet m.m., punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), med den ändringen att 39 b kap. 5 § och ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. 2. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), med den ändringen att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2015/16:127 punkterna 1 och 2. 2015/16:3422 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (KD), (S), (S), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2015/16:127 Ett svenskt tonnagebe-skattningssystem och en motion som väckts med anledning av propositionen. Regeringen föreslår ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Kommissionen har genom beslut godkänt ett system med tonnagebeskattning, med delvis annan utformning än regeringens förslag. Utskottet har hört , Sjöarbetsmarknadens parter samt om deras synpunkter på ärendet efter kommissionens beslut. Utskottets lagförslag framgår av bilaga 3. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett system med tonnageskatt för sjöfartsnäringen (dir. 2004:165). Utredningen, som antog namnet , lämnade sitt betänkande Tonnageskatt (SOU 2006:20). tillkännagav som sin mening att arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt måste påskyndas (bet. 2006/07:SkU11). Regeringen bedömde i budgetpropositionen att utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analysen var bristfälliga. Varken beslutsunderlaget eller utredningens förslag bedömdes därför kunna ligga till grund för lagstiftning (prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.19). beslutade regeringen att tillsätta en ny utredning, Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen, med uppdrag att analysera möjligheterna att införa ett system med tonnageskatt i (dir. 2013:6). lämnade utredningen sitt betänkande Ett svenskt tonnageskattesystem (SOU 2015:4). I betänkandet föreslås ett svenskt system med tonnagebeskattning. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2015/00699/S1). I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att senare under återkomma med ett förslag om ett svenskt tonnage-beskattningssystem (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan, m.m. avsnitt 6.18). Av kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (2004/C 13/03) framgår att ett system med tonnagebeskattning som ersätter den vanliga företagsbeskattningen betraktas som ett statligt stöd. Syftet med ett statligt stöd inom ramen för den gemensamma sjöfartspolitiken är att främja gemenskapens flottor på den globala sjöfartsmarknaden. Kommissionen har utfärdat riktlinjer för statligt stöd inom sjötransport-området för att i viss utsträckning samordna medlemsstaternas stödåtgärder i syfte att klargöra vilka stödordningar som kan införas för att främja gemenskapens sjöfartsintressen. De allmänna målen med riktlinjerna är bl.a. att förbättra en tillförlitlig, effektiv, säker och miljövänlig sjötransport, främja registrering och återregistrering av fartyg i gemenskapen och upprätthålla och bevara sakkunskapen om sjöfart. Enligt riktlinjerna får medlemsstaternas stödordningar inte påverka övriga medlemsstaters ekonomi negativt eller medföra risk för snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstaterna i en större utsträckning än vad som ligger i det gemensamma intresset. Riktlinjerna omfattar allt stöd till förmån för sjötransport som beviljas av medlemsstaterna och som finansieras med statliga medel. Stödordningar i form av skattelättnader får enligt riktlinjerna i regel endast tillämpas om fartygen går under gemenskapsflagg. I undantagsfall får sådana stödordningar även tillämpas om de gäller en hel flotta som drivs av ett rederi som är etablerat inom en medlemsstats territorium och som är underkastat företagsbeskattning, om det kan visas att den strategiska och ekonomiska förvaltningen av alla berörda fartyg faktiskt utförs inom territoriet och att denna verksamhet i stor utsträckning bidrar till den ekonomiska verksamheten och sysselsättningen i gemenskapen. Innan stöd ges till flottor som också består av fartyg som för annan flagg bör medlemsstaten se till att de stödmottagande företagen åtar sig att öka eller upprätthålla den andel av tonnaget som förs under en medlemsstats flagg. Skattebelastningen för ett visst tonnage måste i stort överensstämma med de stödordningar som kommissionen redan har godkänt. De skattemässiga fördelarna måste vidare begränsas till sjöfartsverksamhet. Det system med tonnagebeskattning som föreslås i propositionen är utformat i enlighet med kommissionens riktlinjer om statligt stöd till sjötransport och den praxis som har utvecklats genom kommissionens statsstödsbeslut om andra länders tonnagebeskattningssystem. I propositionen föreslås att ett system med tonnagebeskattning införs i . Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablon-mässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om , har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svenskregistrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnage-beskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. Den offentligfinansiella nettokostnaden av att införa ett system med tonnagebeskattning beräknas till ca . Förslaget kommer att medföra ökade kostnader för . Det gäller kostnader för att skapa nya blanketter, registrering av tonnagebeskattning, anpassning av inkomstskattesystemet och informationsinsatser. ökade kostnader ska hanteras inom de befintliga ekonomiska ramarna. Förslaget leder till ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och skatteförfarandelagen (2011:1244). De nya bestämmelserna föreslogs träda i kraft . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att införa ett system för att schablonmässigt beräkna inkomsten från kvalificerad rederi-verksamhet utifrån fartygens nettodräktighet. I propositionen föreslås ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och skatteförfarandelagen (2011:1244). De föreslagna ändringarna innebär att ett system med tonnagebeskattning införs i . Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. Rederiverksamhet som är kvalificerad är bl.a. transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en bruttodräktighet om , har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svensk-registrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnage-beskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. Syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Med svenskflaggade fartyg ökar förutsättningarna att bevara svenskt sjöfartskunnande och möjligheterna för att vara pådrivande på internationell nivå i miljö- och sjösäkerhetsfrågor. Att bevara sjöfartskunnandet och att förbättra en tillförlitlig, effektiv, säker och miljövänlig sjötransport är även en del av de allmänna målen för kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Utskottet välkomnar regeringens förslag till ett svenskt tonnagebeskattnings-system, för vilket det finns ett samstämmigt stöd i och vilket utskottet har efterfrågat i ett flertal betänkanden , senast i betänkande 2015/16:SkU29. Förslaget har lämnats till innan kommissionen godkänt förslaget ur statsstödssynpunkt. Kommissionen godkände den föreslagna stödordningen, dock med ett påpekande om att kravet på att en viss andel av fartygen ska vara svenskregistrerade bör ändras till krav på registrering i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Kommissionen har också påpekat att förslagets krav på gemenskapsflagg även bör omfatta fartyg som är registrerade i en stat inom EES. Utskottet hörde mot bakgrund av utformningen av kommissionens beslut representanter för , och sjöarbetsmarknadens parter (Svensk Sjöfart, Sjöfolk och ) för att få synpunkter på kravet på registrering samt på utformningen av övergångsbestämmelser. Sjöarbetsmarknadens parter uppgav inför utskottet att man bedömer att införandet av ett system med tonnagebeskattning, även utan ett uttryckligt krav på att en viss andel av flottan ska ha svensk flagg, skapar goda förutsättningar för att återigen få en stor svensk flotta under svensk flagg. Sjöarbetsmarknadens parter anger vidare att de kommer att ta ansvar för att fler rederier väljer svensk flagg när tonnagebeskattningen införs. Mot denna bakgrund bedöms ett svenskt system med tonnagebeskattning vara en ändamålsenlig åtgärd för att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan, även utan ett lagstadgat krav på att en viss andel av fartygens bruttodräktighet ska hänföra sig till fartyg som är svenskregistrerade. Vidare konstaterar utskottet att systemet med tonnagebeskattning kommer att utvärderas. Det bör då särskilt analyseras vilken effekt införandet av tonnagebeskattning har haft på andelen svenskflaggade fartyg. Om det vid utvärderingen skulle visa sig att de rederier som har valt tonnagebeskattning inte har några svenskflaggade fartyg i sin flotta kan det finnas skäl att utreda orsakerna till detta och i förlängningen ompröva införandet av stödordningen. Utskottet justerar mot denna bakgrund regeringens förslag till lagtext i 39 b kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) (fortsättningsvis IL) i enlighet med kommissionens beslut om godkännande (se bil. Utskottet föreslår att ikraftträdandet av de föreslagna bestämmelserna skjuts upp till och att de tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . För att bestämmelserna ska kunna börja tillämpas som planerat som ges möjlighet att begära eventuella kompletteringar och göra de kontroller som är nödvändiga innan en ansökan kan godkännas föreslår utskottet att övergångsbestämmelser införs för beskattningsår som börjar före (se bil. Om ett företag som har kalenderår som beskattningsår önskar tillämpa tonnagebeskattning räcker det alltså med att ansökningen lämnas in före beskattningsårets början i stället som är det normala enligt 13 a kap. 4 § IL. uppgav inför utskottet att man inte har några synpunkter på övergångsbestämmelser med den redovisade utformningen. Utskottet bedömer inte att de ändringar i regeringens förslag som anges ovan är av sådan karaktär att Lagrådet behöver yttra sig. Mot denna bakgrund och med de redovisade ändringarna tillstyrker utskottet propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om villkoren för nationell verksamhet och om ändrad gräns för bruttodräktighet för att kunna använda tonnagebeskattnings-systemet. Jämför reservationen (SD). I motion 2015/16:3422 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande från om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt för koncerner som har både nationell och internationell verksamhet att utnyttja tonnagebeskattningssystemet. I yrkande 2 föreslås att gränsen för bruttodräktighet sänks och i yrkande 3 att systemet görs tillgängligt för nationell sjöfart. Motionärerna anför att har tagit ställning för ett tonnagebeskattningssystem och att det är viktigt att ett sådant kommer på plats . Motionärerna lägger emellertid fram förslag till åtgärder som syftar till att ta fram kompletterande förslag och utveckla den nu aktuella lagstiftningen . Av förslaget framgår bl.a. att de allra flesta tonnagebeskattningssystemen i har en nedre storleksgräns på brutto. Även den nedre storleksgränsen för sjöfartsstöd enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd och för sjöinkomst enligt 64 kap. 3 § inkomstskattelagen (IL) är brutto. En nedre gräns på brutto bedöms vidare uppfyllas av i princip alla fartyg som är avsedda för fart i öppet vatten. Regeringen anser därför, i likhet med utredningen, att ett fartyg för att vara kvalificerat ska ha en bruttodräktighet om . Även utskottet anser detta vara väl avvägt. Syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning är att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Även om svenska fartyg i inrikes trafik kan utsättas för konkurrens från utländska fartyg som omfattas av tonnagebeskattning är det enligt regeringens bedömning framför allt fartyg i internationell trafik som är utsatta för internationell konkurrens. Utgångspunkten är därför enligt förslaget att systemet med tonnage-beskattning ska begränsas till fartyg som används i internationell trafik. Men eftersom en avgränsning till fartyg som är utsatta för internationell konkurrens bl.a. skulle kunna medföra svåra bedömningsfrågor och gränsdragnings-problem räcker det enligt förslaget att ett fartyg huvudsakligen ska användas i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land för att vara kvalificerat. Utskottet delar denna bedömning. Eftersom tonnagebeskattning är frivillig kommer två parallella beskattningsmetoder att vara tillämpliga . Det finns därmed en risk för att företagen kommer att försöka utnyttja fördelarna i respektive system genom att organisera verksamheten så att verksamheter med stora vinster läggs i företag som tonnagebeskattas och verksamheter där vinsten kan neutraliseras genom stora avskrivningar läggs i företag som beskattas konventionellt. Företag som bedriver kvalificerad rederiverksamhet i en koncern bör därför inte kunna välja olika beskattningsmetoder. En koncernregel finns även i andra länders tonnagebeskattningssystem och är en sådan åtgärd som kommissionen särskilt beaktar vid bedömningen av om den stödberättigade verksamheten ska anses vara avgränsad från annan verksamhet. Utskottet anser därför inte att koncernregeln bör utgå från förslaget på tonnagebeskattningssystem. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2015/16:3422 (SD). Nationell verksamhet m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3422 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. har tidigare tagit ställning för införandet av ett tonnagebeskattningssystem, och vi tillstyrker därför propositionen. Det är viktigt att ett sådant system kommer på plats . I propositionens olika delförslag finns det dock några förhållanden som kan ge upphov till orättvisa och missriktade inskränkningar i rederiers möjligheter att ansluta sig till tonnagebeskattningen. Vi lägger därför fram förslag till åtgärder för att utveckla den nu aktuella lagstiftningen . Regeringen föreslår att företag som ingår i en koncern ska godkännas för tonnagebeskattning bara om alla företag i koncernen som bedriver eller har för avsikt att bedriva kvalificerad rederiverksamhet är godkända för eller ansöker om godkännande och godkänns för tonnagebeskattning. Detta förslag bygger på att man inte genom komplexa bolagskonstruktioner ska kunna flytta vinster och kostnader på ett sådant sätt att man minimerar skatteuttaget ur verksamheten. Det är en god anledning, men skapar regeringen ett nytt problem för de koncerner som har både bolag som bedriver internationell sjöfart och bolag som till bedriver nationell sjöfart. Genom att nationell sjöfart oavsett konkurrenssituation inte får tillgång till tonnagebeskattningen, och genom att hela koncernen måste kunna godkännas för tonnagebeskattning, kommer sådana rederikoncerner att misskrediteras skattemässigt. Det kan finnas goda skäl till att dela upp en verksamhet på det sättet eller att expandera en verksamhet i den ena sektorn till den andra genom att bygga en koncern med flera bolag, inte minst när verksamheter fusioneras eller fissioneras. I har vi många små rederier med förhållandevis små fartyg. Flera remissinstanser har därför anfört att den nedre gränsen på 100 tons bruttodräktighet är väl hög. De flesta remissinstanser som påtalat detta faktum anser att gränsen i stället bör vara en bruttodräktighet om . anser att det är en rimlig bedömning, mot bakgrund av att ett av den svenska sjöfartens starkaste utvecklingssegment är just mindre fartyg. Det skulle därför gynna en ytterligare expansion om gränsen sänktes. Vi menar också att den avgränsning som innebär att svensk sjöfart i inrikes trafik inte kan nyttja tonnagebeskattningen inte gynnar sjöfarten, eftersom flera rederier bedriver sådan verksamhet i konkurrens med utländska rederier som kan utnyttja tonnagebeskattningens fördelar. Svenska rederier kan därför komma att missgynnas av den avgränsning som regeringen vill införa. I detta stycke för regeringen ett mycket märkligt cirkelresonemang, som gör att man hamnar helt fel i sin slutsats. Detta har uppmärksammats av ett flertal tunga instanser med goda kunskaper om svensk sjöfartsnäring. Det är viktigt att lagstiftningen ligger i linje med den verklighet som ska regleras och inte anpassas till ologiska resonemang bara för sakens skull. Vi menar därför att även denna åtgärd bör utredas vidare, med hänsyn till de synpunkter som sjöfartens organisationer, men även , har framfört i detta stycke. Att på detta sätt medvetet skapa problem för svenska rederier inger inte något större förtroende. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:127 Ett svenskt tonnagebeskattningssystem: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 2015/16:3422 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt för koncerner som har både nationell och internationell verksamhet att utnyttja tonnagebeskattningssystemet, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till sänkt nedre gräns för bruttodräktighet för att kunna använda tonnagebeskattning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt för nationell sjöfart att använda tonnagebeskattning, och tillkännager detta för regeringen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Rederiverksamheten är kvalificerad bara om följande villkor är uppfyllda i fråga om de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten: - av den sammanlagda bruttodräktigheten hänför sig till fartyg som ägs av den som bedriver verksamheten eller är inhyrda utan besättning, - av den sammanlagda bruttodräktigheten hänför sig till fartyg som är svenskregistrerade, och - andelen av den sammanlagda bruttodräktigheten som hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom Europeiska unionen bibehålls eller ökas under beskattningsåret. Om av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten i företaget, eller i den koncern som företaget ingår i, hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom Europeiska unionen, är rederiverksamheten kvalificerad även om andelen inte bibehålls eller ökas. - av den sammanlagda bruttodräktigheten hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), och - andelen av den sammanlagda bruttodräktigheten som hän-för sig till fartyg som är registrerade i något register inom EES bibehålls eller ökas under beskattningsåret. Om av den sammanlagda bruttodräktigheten för de kvalificerade fartyg som ingår i verksamheten i företaget, eller i den koncern som företaget ingår i, hänför sig till fartyg som är registrerade i något register inom EES, är rederiverksamheten kvalificerad även om andelen inte bibehålls eller ökas. Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . För beskattningsår som börjar före ska en ansökan om godkännande för tonnagebeskattning, i stället för vad som föreskrivs i 13 a kap. 4 §, ha kommit in till . För beskattningsår som börjar före gäller, i stället för vad som föreskrivs i 13 a kap. 9 § första stycket, ett godkännande för tonnagebeskattning från och med detta beskattningsår om beslutet om godkännande meddelas . Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i punkt 1 samt till reservation i punkt 2 i skatteutskottets betänkande om införande av ett svenskt tonnagebeskattningssystem för sjöfarten. Tonnageskatt är en metod för att beskatta sjöfarten utifrån den fraktkapacitet man har i sina fartyg i stället för att beskatta vinst som genereras i verksamheten. Tonnageskatt används i många länder och utformas vanligen så att det innebär en lägre beskattning än i annat fall.