bet · H301KU28 · 2016-05-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2015 (2015/16:NL1), verksamhetsredogörelse för (2015/16:PN1), verksamhetsredogörelse för 2015 (2015/16:RAN1), verksamhetsredogörelse för 2015 (2015/16:RAR1), verksamhetsredogörelse för (2015/16:ÖN1), verksamhetsredogörelse för (2015/16:SN1) och verksamhetsredogörelse för (2015/16:VPN1). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Verksamhetsredogörelser för nämnder (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /16:ÖN1, 2015/16:NL1, 2015/16:RAN1, 2015/16:VPN1, 2015/16:RAR1, 2015/16:PN1 och 2015/16:SN1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . trädde nya lagar med instruktioner för nämndmyndigheter i kraft (framst. 2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 och framst. 2012/13:RS3, bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Enligt de nya bestämmelserna ska varje nämndmyndighet lämna en verksamhetsredogörelse till . Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en sådan redogörelse tillämpades för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. Jämför särskilt yttrande (SD). fick i uppdrag av riksdagsstyrelsen att se över regleringen av nämnder. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter nämndens uppdrag och verksamhet som bestämmelserna i den utsträckning det var möjligt skulle ges en enhetlig utformning. föreslog riksdagsstyrelsen, mot bakgrund av förslagen i ovannämnda utredning, ett delvis nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna skulle lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse för (framst. 2012/13:RS3). En liknande bestämmelse fanns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpades för . Bestämmelser om verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt gällande bestämmelser i instruktionen för respektive nämnd ska nämndmyndigheterna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . I riksdagsstyrelsens framställningar (framst. 2012/13:RS1 och 2012/13:RS3) framgår övervägandena bakom förslaget om en årlig verksamhetsredogörelse. Det konstaterades att det i årsredovisning funnits uppgifter om antal sammanträden, antal ledamöter och kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet. Lämpligheten i denna ordning ifrågasattes dock eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonades att det fanns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Därtill framhölls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten. Egna verksamhetsberättelser ansågs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framhölls att de detaljerade bestämmelserna som gäller för , ombudsmän och inte borde tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning ansågs inte heller vara sakligt motiverad. I stället borde nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gällde för . När det gäller innehållet i verksamhetsredogörelsen ställer bestämmelserna i instruktionen för respektive nämnd inte upp några särskilda krav. Enligt förarbetena bör dock en verksamhetsredogörelse innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter och ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. I detta sammanhang kan även nämnas att det av bestämmelserna om verksamhetsansvar följer att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. I följande avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . I samtliga redogörelser återfinns nämndernas personsammansättning , och detta omnämns därför inte särskilt nedan. till ombudsmän och riksrevisorerna Redogörelsen från till ombudsmän och riksrevisorerna består av följande fem avsnitt: – Beslut om löner och anställningsförmåner Av redogörelsen framgår bl.a. nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Det framgår vidare av redogörelsen att nämnden hade tre sammanträden. När det gäller frågan om beslut om löner och anställningsförmåner framgår av redogörelsen att nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorerna . Det finns vidare en beskrivning av hur revisionen bereds (vilka uppgifter som begärs in), och slutligen framgår årets beslut. Årets beslut innebär att de två nya riksrevisorerna sedan tillträdet har en månadslön om och att riksrevisorn med administrativt ansvar har en månadslön om . De nya lönerna innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. är månadslönen för justitieombudsmännen och för chefsJO . Detta innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. Av redogörelsen framgår vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med i jämförelse med 2014. verksamhetsredogörelse består av följande åtta avsnitt: – Beslut om statligt stöd – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Ny lagstiftning om anonyma bidrag till politiska partier – Massmedialt uppmärksammade frågor. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och sekreteraren utses. Vidare framgår att nämnden hade tre sammanträden. När det gäller beslut om statligt stöd framgår att nämnden beviljade stöd till samtliga riksdagspartiers kvinnoorganisationer med totalt och till samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ med totalt för tiden –. Det framgår vidare av verksamhetsredogörelsen att samtliga partier till sina ansökningar har bifogat en försäkran av partiet om att partiet eller de som för partiet efter personval har utsetts till ledamöter eller ersättare för ledamöter av eller inte har tagit emot något anonymt bidrag i den mening som avses i lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier. Av redogörelsen framgår vidare när det gäller Riksdagsförvaltningens kanslistöd till att förvaltningen och nämnden träffade en ny skriftlig överenskommelse i denna del. Den nya överenskommelsen gällde t.o.m. men har förlängts automatiskt med ett kalenderår. Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med i jämförelse med 2014. Det framgår vidare av redogörelsen att regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att analysera vissa frågor om insyn i partiers och valkandidaters finansiering (dir. 2014:90), att kommittén bl.a. ska ta ställning till om det behövs förtydliganden av vilka uppgifter som avses med bidragsgivares identitet och om det bör införas ett förbud för partier och valkandidater att ta emot anonyma bidrag. ansvarsnämnds verksamhetsredogörelse består av två avsnitt, dels uppgifter, sammansättning och organisation, dels Verksamheten . I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter och organisation samt de lagar som styr nämndens verksamhet. Av redogörelsen framgår att nämnden inte har någon anställd personal samt att genom personal och lokaler bistår nämnden i dess verksamhet. Det framgår vidare att nämnden i praktiken inte har haft någon verksamhet . Redogörelsen från består av följande åtta avsnitt: – Beslut om ledamotsarvodet – Beslut om ekonomiska avgångsförmåner – Tillsynsverksamheten rörande inkomstgarantier I en bilaga finns även en redovisning av hur riksdagsledamöternas arvode har utvecklats . Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Vidare framgår att nämnden sammanträdde fem gånger . När det gäller beslut om ledamotsarvodet finns i verksamhetsredogörelsen en beskrivning av gällande rätt och beredningen av nämndens beslut i arvodesfrågan. Det framgår vidare att nämnden beslutade om nytt arvode för ledamöter fr.o.m. om . Detta innebär en ökning med () i jämförelse med 2014. I verksamhetsredogörelsen finns vidare när det gäller beslut om ekonomiska avgångsförmåner en beskrivning av gällande rätt och beredningen av nämndens beslut i denna del. Av redogörelsen framgår att nämnden beslutade om rätt till inkomstgaranti i tolv ärenden, att nämnden i elva av dessa ärenden kom fram till att ledamoten hade rätt till inkomstgaranti och att nämnden avskrev ett ärende. När det gäller nämndens tillsyn över inkomstgarantier finns i redogörelsen en beskrivning av de bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område, huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet och tillsynen . fattade nämnden beslut om att inleda 26 tillsynsärenden, och 21 av dessa ärenden skrevs av sedan ytterligare utredning visat att det inte fanns någon grund för jämkning. Resterande ärenden avgjordes . Av redogörelsen framgår vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med i jämförelse med 2014. överklagandenämnds verksamhetsredogörelse består av tre avsnitt. Inledningsvis finns en kort redogörelse för nämndens uppgifter. Därefter finns en redogörelse för nämndens sammansättning , och slutligen finns en kort redogörelse för nämndens verksamhet. Av redogörelsen framgår att nämnden hade tre ordinarie sammanträden och att nämnden fattade ett beslut per capsulam, dvs. Redogörelsen från består av följande sju avsnitt: – Beslut om arvoden till statsråd – Beslut om avgångsersättning I verksamhetsredogörelsen finns inledningsvis en kortfattad beskrivning av nämndens roll och uppgifter samt vilka lagar som styr nämndens verksamhet. Utöver en uppräkning av vilka personer som nämnden består av framgår i avsnittet Sammansättning hur nämndens arvode bestäms. Av redogörelsen framgår vidare att nämnden hade två sammanträden . När det gäller beslut om arvoden till statsråd framgår utöver aktuella bestämmelser hur nämndens beslut om arvoden bereds. Av verksamhetsredogörelsen framgår att nämnden strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå. Nämnden beslutade att arvoden fr.o.m. ska betalas ut med till statsministern och med till vart och ett av övriga statsråd. Även när det gäller beslut om avgångsersättning framgår av redogörelsen vilka bestämmelser som gäller. ansökte inte något statsråd om avgångsersättning. Av verksamhetsredogörelsen framgår vidare att nämndens kostnader uppgick till , vilket var en minskning med i jämförelse med 2014. verksamhetsredogörelse består av följande nio avsnitt: – Sammansättningen enligt val – Sammansättningen enligt val – Överklaganden och skrivelser – Granskning av bevis – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Resultaträkning för , 2014 och 2015. Av redogörelsen framgår bl.a. att hade fem sammanträden och fattade beslut om 29 överklaganden. granskade nämnden också bevis för dels sex nya ledamöter och fem ersättare i , dels en ny ledamot i . I samtliga fall fann nämnden att bevisen blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. När det gäller Riksdagsförvaltningens kanslistöd till framgår att förvaltningen och nämnden träffade en ny skriftlig överenskommelse i denna del. Av redogörelsen framgår vidare att verksamhetens kostnader uppgick till , vilket var en minskning med i jämförelse med 2014. Riksdagsstyrelsen beslutade att ge en kommitté i uppdrag att göra en översyn av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen) och därtill hörande föreskrifter. Kommittén, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande En översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter (2015/16:URF1). I betänkandet föreslås att REA-lagen ska ersättas av en ny lag, lagen om budget och ekonomiadministration för myndigheter. Tanken är att den nya lagen bättre ska överensstämma med budgetlagens (2011:203) språk och struktur. Utgångspunkten för den nya lagen ska dock alltjämt vara att det ekonomiadministrativa regelverket för myndighet till både innehåll och språk ska överensstämma med de regler som gäller för regeringen och dess myndigheter, om en avvikelse inte kan motiveras. Enligt kommittén ska den nya lagen, i likhet med REA-lagen, inte vara tillämplig på den verksamhet som nämndmyndigheter bedriver. I syfte att tydliggöra ansvarsförhållandet mellan och nämndmyndigheter i ekonomiska frågor föreslås dock en ändring i nämndernas instruktioner. Enligt förslaget ska varje nämnd i den verksamhetsredogörelse som överlämnas till även redovisa de kostnader som är förknippade med nämndens verksamhet. Vidare framhålls att nämnderna i likhet med övriga myndigheter under bör ha styrdokument som klargör vad som gäller för verksamhetens medelsanvändning. Betänkandet har remissbehandlats, och riksdagsstyrelsen avser att överlämna en framställning till (Riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen, redog. 2015/16:RS4 s. 3). I verksamhetsredogörelse finns en redogörelse för pågående utredningsarbete om insyn i finansieringen av partier, Kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15). Regeringen beslutade om att förlänga utredningstiden till (dir. 2016:30). var första gången utskottet behandlade verksamhetsredogörelser för nämnder (bet. 2013/14:KU43). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte ställer upp några särskilda krav om vad en sådan redogörelse ska innehålla (s. 10). Utskottet noterade dock att det framgår av förarbetena att en redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet noterade att nämndmyndigheter har olika verksamheten och att det därför faller sig naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Vidare konstaterade utskottet att nämnderna är små och att de har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna borde därför enligt utskottet även sättas i relation till den administrativa börda som det medförde för nämnden att ta fram och sammanställa innehållet. Utskottet framhöll att en viktig utgångspunkt är att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet konstaterade att samtliga redogörelser innehöll uppgifter om ledamöter, om verksamheten och om de beslut som fattats under det aktuella verksamhetsåret. Vad gäller nämndernas uppgifter framgick dessa i nämndernas redogörelser med undantag för . Vad gäller redogörelse noterade utskottet att bidragens storlek endast redovisades som totalsummor, trots att uppgifter om partibidragens storlek fördelat per kvinnoorganisation samt per politiskt parti redovisades på webbplats i två pressmeddelanden. Mot bakgrund av att prövning av frågor om statligt partistöd är den centrala delen av nämndens verksamhet och med tanke på att de bedömdes vara av sådant offentligt intresse att de publicerats i pressmeddelanden ansåg utskottet att det kunde övervägas om även dessa uppgifter borde presenteras i redogörelsen. Sammantaget föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2013/14:344–350). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2014/15:KU13 s. 11). Därutöver konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om ledamöter, om verksamheten och om de beslut som fattats under det aktuella verksamhetsåret. Vidare noterade utskottet när det gäller att det i det årets redogörelse fanns en redovisning av nämndens arbetsuppgifter. När det gäller övriga nämnder fanns liksom en sådan redogörelse med undantag för . Utskottet noterade vidare att det i årets redogörelse för fanns uppgifter om partibidragens storlek fördelat på kvinnoorganisationer och politiska partier. Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. I betänkandet behandlade utskottet även en följdmotion om att partierna inte ska behöva lämna uppgifter om bidragsgivares identitet. Utskottet, som konstaterade att motsvarande motioner tidigare hade varit uppe till behandling i utskottet, vidhöll sina tidigare ställningstaganden i frågan (se bet. 2013/14:KU35). Vidare noterade utskottet att en parlamentariskt sammansatt kommitté fått i uppdrag att analysera vissa frågor om insyn i partiers och valkandidaters finansiering. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionen. I denna del finns i betänkandet en reservation (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:226–232). I instruktionerna för nämndmyndigheter regleras inte närmare vad verksamhetsredogörelserna ska innehålla för uppgifter. Av förarbetena framgår dock att en sådan redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av nämndens verksamhet. Som tidigare konstaterat skiljer sig verksamheterna i nämnder åt, och det faller sig därför naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Redogörelserna bör dock enligt utskottets mening vara utformade så att de ger en rättvisande bild av nämndernas verksamheter. Utskottet konstaterar att samtliga verksamhetsredogörelser innehåller uppgifter om ledamöter och hur verksamheten bedrivs. Vidare noterar utskottet när det gäller att det även i årets redogörelse saknas en redovisning av nämndens arbetsuppgifter. När det gäller övriga nämnder finns en sådan redogörelse. Samtliga verksamhetsredogörelser innehåller uppgifter om beslut som fattades under aktuellt verksamhetsår. Utskottet noterar dock i denna del att det av redogörelsen för inte framgår hur många överklagandeärenden som nämnden prövade . Slutligen konstaterar utskottet att en majoritet av verksamhetsredogörelserna innehåller uppgifter om kostnaderna för nämndernas verksamhet. Av verksamhetsredogörelserna för och framgår emellertid inte om nämnderna hade några kostnader för sina verksamheter , och om så är fallet storleken på dessa kostnader. Det vore önskvärt om berörda nämnder fortsättningsvis redovisar angivna uppgifter för att utskottet ska få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet. Med detta föreslår utskottet att lägger redogörelserna till handlingarna. Verksamhetsredogörelser för nämnder (SD) (SD) och (SD) anför: Eftersom en gåva till ett parti visar att en enskild i sin personliga åskådning stöder detta parti tvingar det allmänna personen i fråga att ge sin åskådning till känna om partiet tvingas offentliggöra denna gåva. Regeln är således ett brott mot grundlagen (2 kap. 2 § regeringsformen). Vidare gäller att då Kammarkollegiet samlar in personuppgifter om människors politiska åskådning och offentliggör dessa genom en databas uppfylls med kuslig precision rekvisiten i 2 kap. 3 § regeringsformen om att ingen svensk medborgare utan samtycke får antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. Det rådande politiska och massmediala klimatet utsätter ovannämnda personer för fara då utomparlamentariska organisationer, terroristorganisationer och andra grupper med maffialiknande metoder utsätter vanliga medborgare för repressalier på grund av deras politiska åskådning. Vi anser att en ordning där partier tvingas redovisa privatpersoners identitet omgående måste upphöra. Med hänsyn till den pågående utredningen i ämnet väljer vi att lämna detta särskilda yttrande i stället för att följdmotionera. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /16:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2015. Redogörelse /16:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /16:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2015. Redogörelse /16:PN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /16:ÖN1 Verksamhetsredogörelse överklagandenämnd . Redogörelse /16:SN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /16:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2015.