bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — bl.a. på lastpall. och departementets tjänstemän hade ingen anledning att Det har heller inte sedermera framkommit att informationen skulle vara oriktig. När det sedan gäller att en tjänsteman från Försvarsdepartementet närvarade vid en förevisning av radarsystemet ArtE 740 ville Det handlade om fullt normal informationsinhämtning om det aktuella radarsystemet i samband med en visning anordnad av en myndighet under Försvarsdepartementets ansvarsområde. deltog under själva förevisningen och ställde under denna ett mindre antal sakfrågor till FMV:s personal på plats. Som framgår av det skriftliga svaret på utskottets frågor har tjänstemannen inte vidtagit någon åtgärd för att påverka hur förevisningen genomfördes, vilka frågor som ställdes av journalisten som närvarade vid förevisningen eller vilka svar som lämnades. anförde också att delar av materialet går att använda till annat, men att det fattas saker som man skulle vara tvungen att investera i för att få hela systemet att fungera. anförde vidare att radarutrustningen ArtE 740 är ett system som över huvud taget inte är krigsplacerat. Det finns inte i organisationen och är inte heller tänkt att finnas där. Det finns ingen idé om att det skulle tas ur bruk för att något annat skulle ersätta det. Utskottet har valt att inte analysera radarsystemets skick och prestanda. Dock vill utskottet understryka att det är viktigt att försvarsministern vid svaret på interpellationen hade säkerställt att hans uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. De statsråd som svarar på en interpellation ansvarar för vilket underlag de har för svaren. I granskningen har framkommit att svaret från försvarsministern var grundat på en promemoria framtagen inom Försvarsmakten. När det gäller närvaron av en tjänsteman från Försvarsdepartementet vid en förevisning av radarsystemet har försvarsministern anfört att tjänstemannen inte vidtagit någon åtgärd för att påverka hur förevisningen genomfördes, vilka frågor som ställdes av den närvarande journalisten eller vilka svar som lämnades. Utskottet vill här understryka vikten av ett korrekt agerande från departementets sida. Granskningen ger inte i övrigt anledning till något uttalande från utskottet. 2 Hanteringen av vissa EU-frågor 2.1 Utrikesministerns samråd med om EU:s militära operation i I en anmälan till (dnr 1232-2015/16), bilaga A2.1.1, begärs det att utskottet granskar om utrikesminister i sin hantering av det skriftliga samrådet med i frågan om upprättande av Europeiska unionens militära operation i södra centrala (Eunavfor MED) brustit i uppfyllandet av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter gentemot . I anmälan anges att i det aktuella samrådet fick på sig att lämna eventuella synpunkter, vilket inte kan anses vara en rimlig tidsfrist för ledamöterna att ta ställning i frågan. Anmälaren hänvisar till att har förutsatt att regeringen noggrant överväger behovet av att företrädesvis begära att beslutspunkter tas bort från A- punktslistor inför rådsmöten där samråd inte kan slutföras under en skälig tidsrymd. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som har upprättats inom , bilaga A2.1.2. cirkulär 2 Samråd, överläggning och information mellan regering och riksdag i EU-frågor () och 4 Riktlinjer för handläggning av I-punkter och A-punkter () finns tillgängliga i akten i detta ärende. Enligt 10 kap. 10 § regeringsformen (RF) ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. Inför medlemskap i angavs i förarbetena vad gäller utgångspunkter för samråd och information mellan regeringen och att det inte är tillräckligt att inflytande utövas endast genom kontroll i efterhand utan att det är önskvärt med en ordning där 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR därutöver får ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt att som folkets främsta företrädare även i övrigt bör få insyn i och ges inflytande över den process som leder fram till för vårt land viktiga och bindande beslut (prop. 1994/95:19 s. 533). delade regeringens bedömning i detta avseende och bedömde även att genom i praktiken får reellt inflytande när det gäller ståndpunkter vid mötena i Europeiska unionens råd (bet. 1994/95:KU22 s. 14 f.). Regeringens skyldighet att informera och samråda med i EU- frågor grundlagsfästes i syfte att markera den starka ställning som bör ha när det gäller dessa frågor (prop. 2001/02:72 s. 37, bet. 2001/02:KU18, rskr. 2002/03:15–16). I 7 kap. 14 § riksdagsordningen (RO) föreskrivs att regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om arbetet i Europeiska unionen när nämnden av särskilda skäl begär en sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med inför möten och beslut i . inrättades reglerades dess uppgift enligt följande (8 kap. 15 § lagen [1994:1651] om ändring i riksdagsordningen): Regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer. Begär minst fem av ledamöterna i att regeringen skall rådgöra med nämnden enligt första stycket skall nämnden föranstalta om detta, såvida den inte finner att därmed förenat dröjsmål skulle leda till avsevärt men. Bestämmelsen om regeringens samråd med fick sin nuvarande lydelse till följd av de ändringar som genomfördes på förslag av riksdagskommitté. Enligt kommitténs förslag (framst. 2005/06:RS3 s. 50) borde samrådet i , i syfte att skapa utrymme för utskotten, fokusera på de frågor på rådets dagordning där beslut ska fattas. Riksdags- kommitténs förslag innebar således att orden ”som avses bli behandlade” ändrades till ”som skall beslutas” i första meningen. Vidare togs följande begränsning bort: ”som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer”. Eftersom samtliga beslut i rådet enligt förslaget skulle bli föremål för samråd i drog slutsatsen att någon rätt för minoriteten att begära samråd inte längre krävdes. 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR I arbete med EU-frågor (2010/11:URF2) föreslogs en återgång till den tidigare ordningen i fråga om Enligt förslaget skulle regeringen vara skyldig att rådgöra med respektive utskott om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför sådana beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och andra frågor som utskotten bestämmer, och minoritetsskyddet för samråd I rapporten anfördes (s. 67): Eftersom antalet A-punkter är relativt stort har detta inneburit en väsentligt ökad arbetsbörda för . Det kan ifrågasättas om detta verkligen Det är långt ifrån alla A-punkter som kan anses vara av större vikt eller av politiskt intresse. Enligt den tidigare formuleringen var regeringen i vilket fall som helst skyldig att samråda om sådana A-punkter som kunde anses vara betydelsefulla. Därutöver hade rätt att själv ta initiativ till vilka frågor som skulle komma i fråga för samråd. Regeringens skyldighet att samråda om betydelsefulla frågor var alltså en skyldighet under konstitutionellt ansvar. Om regeringen underlät att fullfölja ett samråd i en sådan fråga ledde detta i regel till en anmälan i kan i stället ett samråd som förbisetts eller genomförts med alltför kort varsel leda till en anmälan oavsett om frågan i sig är av en sådan dignitet att detta egentligen kan anses vara Den remissrunda som följde på visade att det fanns behov av fortsatt beredning av vissa frågor, däribland samrådet om A-punkter. I den uppföljning som redovisades (dnr 039-2442-2011/12) fann utredaren att övervägande skäl talade för att inte göra några förändringar av gällande reglering när det gällde bl.a. frågan om samråd om A-punkter. av riksdagsordningen hänvisade i sitt betänkande från till utredarens slutsatser (2012/13:URF3 s. 206 f.). Enligt rådets arbetsordning (2009/937/EU) ska alla punkter på dagordningen för ett rådssammanträde först behandlas av Coreper, om inte Coreper beslutar något annat (artikel 19.2). Coreperdagordningen innehåller två delar, I och II. Del I innehåller ärenden där den nödvändiga sakdiskussionen har avslutats redan på arbetsgruppsnivå. Dessa kan godkännas av Coreper utan diskussion, såvida ingen medlemsstat motsätter sig detta. Dessa ärenden benämns I-punkter. Del II innehåller ärenden som kräver sakbehandling av Coreper. Dessa benämns II-punkter (EU-cirkulär 4 Riktlinjer för handläggning av I-punkter och A-punkter, ). Av rådets arbetsordning framgår att rådsdagordningen på motsvarande sätt är indelad i två delar, A-punkter och B-punkter (artikel 3.6). Beslut om A- punkterna fattas utan överläggning, då en överenskommelse redan uppnåtts i en rådsarbetsgrupp eller i Coreper, medan B-punkterna kräver överläggning. Efter behandling i Coreper tas I-punkter normalt upp som A-punkter på en kommande rådsdagordning. Enligt rådets arbetsordning ska dagordningen antas av rådet vid början av varje sammanträde, och punkter som inte finns 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR med på den preliminära dagordningen kan tas upp på dagordningen endast genom enhälligt beslut av rådet (artikel 3.7). Om ett ställningstagande till en A-punkt kan leda till ytterligare överläggningar eller om en rådsmedlem eller kommissionen begär det, ska den punkten avföras från dagordningen såvida inte rådet beslutar något annat (artikel 3.8). I 26 b § förordningen (1996:1515) med instruktion för anges att chefen för kansliet för samordning av EU-frågor kan ge ut handböcker, riktlinjer och annat material i syfte att uppnå enhetlighet och hög kvalitet vid handläggningen inom av frågor som rör Europeiska unionen. Med stöd av nämnda bestämmelse har cirkulär med riktlinjer för handläggningen av EU-frågor tagits fram inom . I cirkulär 2 Samråd, överläggning och information mellan regering och riksdag i EU-frågor () hänvisas till att regeringen enligt 10 kap. 10 § RO (nuvarande 7 kap. 14 § RO) ska rådgöra med om hur förhandlingarna ska föras inför beslut i Europeiska unionens råd. Av cirkuläret framgår att får preliminära och slutliga dagordningar inför rådets möten, liksom listor över A-punkter, av rådssekretariatet samt att det ansvariga departementet har till uppgift att underrätta om ändringar i rådsdagordningarna. I fråga om underlag för regeringens samråd med anges i cirkulär 2 att det skriftliga underlaget för samrådet med sänds direkt från det ansvariga departementet till . Om rådsdagordningen omfattar flera departement sänds ett gemensamt underlag över. Departementet ansvarar för att ett samlat underlag anländer till samma vecka som nämnden sammanträder. Under sommaruppehåll ska dock underlaget vara till handa fredagen före sammanträdet. Vidare anges att materialet, så långt möjligt, ska sändas elektroniskt till . Det material som sänds till ska enligt cirkuläret innehålla bl.a.: –En kommenterad dagordning för det aktuella rådsmötet med kortfattade uppgifter om respektive dagordningspunkt, vilken typ av behandling som förväntas i rådet, förslag till svensk ståndpunkt, tidigare behandling i samt uppgift om ärendet är en besluts-, informations- eller diskussionspunkt och vilket beslut rådet föreslagits fatta. För viktigare dagordningspunkter bör den kommenterade dagordningen även innehålla hänvisning till särskilda rådspromemorior. –Rådspromemorior för viktiga dagordningspunkter, varmed som en allmän riktlinje avses frågor där angelägna svenska intressen står på spel. –Relevanta dokument från EU-institutionerna. I cirkuläret anges att kan bistå i urvalet och att dokument från institutionerna som finns publicerade på kommissionens eller rådets webbplatser kan 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR hänvisas till med länk. Lagförslag och rådsslutsatser bör om möjligt överlämnas i den version som finns tillgänglig efter Corepers möte där det aktuella rådsmötet förbereds. I cirkulär 4 Riktlinjer för handläggning av I-punkter och A-punkter (2010-06- 10) anges bl.a. följande i fråga om handläggningen inför möten i Coreper. De sakansvariga departementen lägger utifrån inkommande Coreperdagordningar in information i gemensamma A-punktsdatabas om en I- punkt kan tas upp som A-punkt vid nästa rådsmöte eller om en reservation ska anmälas. När regeringen inte har samrått med om en viktigare fråga kan en parlamentarisk reservation lämnas. Det sakansvariga departementet skriver också en annotering i databasen för att informera om vilka beslut som kommer att fattas vid kommande rådsmöten. Departementen ansvarar för att deras annoteringar håller en god kvalitet både språkligt och innehållsmässigt. Enligt riktlinjerna ska texterna vara informativa och redogöra för processens gång, avsikten med rådets behandling och hur sakfrågan har behandlats. Vidare anges att annoteringarna bör vara utformade så att det klart och tydligt framgår vad som beslutats och att det är viktigt att det anges tydligt om står bakom beslutet eller om har för avsikt att rösta nej eller lägga ned sin röst. Annoteringar behöver enligt riktlinjerna inte skrivas för I-punkter som rör: –resolutioner, beslut och yttranden –rådsprotokoll eller utkast till rådsprotokoll från samtliga rådsmöten –allmänhetens tillgång till handlingar –utnämningar av andra medlemsstaters representanter –I-punkter där Coreper får fatta beslut i procedurfrågor och som därför inte går vidare för rådsbeslut. När det gäller handläggningen inför rådsmöten anges inledningsvis att om avser att rösta ja vid en A-punkt måste eventuella reservationer dras tillbaka senast innan rådsmötet börjar. Det sakansvariga departementet har ansvar för frågan genom hela beslutsprocessen och meddelar så snart eventuella reservationer kan dras tillbaka och ser till att frågorna har varit föremål för skriftligt samråd med innan de antas som A-punkter i rådet. En A-punkt kan antas utan överläggning vid vilket rådsmöte som helst eftersom rådet formellt är ett. Detta innebär att en fråga under ett visst statsråds ansvarsområde kan komma att tas upp som A-punkt på ett rådsmöte där regeringen är företrädd av något annat statsråd. Ett rådsmötes A-punktslista berör därför ofta flera departement. Departementen ska därför granska de preliminära och slutliga A-punktslistorna från rådssekretariatet för att kontrollera att inga reservationer kvarstår och om tidigare II-punkter ska tas som A-punkter. Enligt cirkuläret vilar uppgiften att säkerställa att samråd med 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR inför ett specifikt rådsmöte har genomförts på det statsråd inom vars ansvarsområde mötet äger rum i det aktuella fallet. I cirkuläret redovisas vidare att samrådet med när det gäller A-punkter enligt överenskommelse genomförs skriftligt. Underlaget för det skriftliga samrådet är den lista över troliga A-punkter som sammanställs av och som består av de annoteringar som lagts in i A-punktsdatabasen. Normalt sker skriftligt samråd med svar fredag veckan före rådsmötet. Tiden för det skriftliga samrådet kan ändras beroende på förläggningen av Coreper och nästkommande rådsmöte. De veckor rådsmöten äger rum torsdag och/eller fredag överlämnas listan direkt efter avslutat möte i Coreper. Enligt cirkuläret händer det i enstaka fall att Coreper kommer överens om att en fråga som har behandlats som en II-punkt ska antas som en A-punkt vid ett kommande rådsmöte. Det framhålls att det i dessa fall är viktigt att säkerställa att samråd sker med före rådsmötet. För det fall en II-punkt blir en A-punkt på ett kommande rådsmöte måste den sakansvariga handläggaren skriva en annotering. EU-samordnaren ansvarar enligt cirkuläret för att informera om behovet av skriftligt samråd med och för in annoteringen i A-punktsdatabasen. ser till att annoteringen skickas till , som i sin tur vidarebefordrar underlaget till nämndens ledamöter för samråd. Dessa åtgärder utförs så snart det finns information om resultatet av Corepermötet. I cirkuläret anförs vidare att om en A-punkt läggs till på dagordningen i direkt anslutning till ett rådsmöte ska EU-representationen i bistå med information om den kan antas som A-punkt eller om en reservation finns. Om en sådan A-punkt inte tidigare varit föremål för samråd med är det viktigt att den sakansvariga handläggaren kontaktar A- punktshandläggaren vid så att denna kan se till att får annoteringen. Det är inte nödvändigt med skriftligt samråd i de fall tidigare B-punkter, som varit föremål för samråd med , omvandlas till A-punkter med kort varsel. Detta förutsätter förstås att ingenting har ändrats i förhållande till det som varit uppe vid samrådet. En parlamentarisk reservation kan användas tills samråd med har genomförts. Praxis vid samråd med I (2010/11:URF2 s. 27 f.) beskrevs den praktiska hanteringen av skriftligt samråd om troliga A-punkter enligt följande: Normalt inkommer A-punktslistan till . Listan skickas omgående ut via e-post till nämndens ledamöter och suppleanter för skriftligt samråd. Parallellt skickas ett sms till EU- nämndens ledamöter för att det skriftliga samrådet ska uppmärksammas. Eventuella synpunkter ska skickas till den fredag samrådet hålls. Samrådet avslutas eftersom en del 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR eller alla aktuella A-punkter kan antas på ett rådsmöte förmiddag. skickar Statsrådsberedningen ofta ett tillägg till listan över troliga A-punkter. Skälet kan vara att ordförandelandet, efter att Coreper har haft sina möten , vill besluta om A-punkter på ett rådsmöte som äger rum eller fredagen samma vecka. Vartefter punkterna behandlas på Coreper och blir klara som A-punkter sammanställs de av Statsrådsberedningen och skickas över till . Vissa veckor kan nämnden ha flera listor med troliga A-punkter som ska beslutas samma vecka. Det händer också att Coreper behandlar en A-punkt som rådsmötet äger rum. har som praxis att ledamöterna måste få minst på sig för skriftligt samråd. I samband med granskning (bet. 2013/14:KU10 s. 136 f.) av regeringens hantering av samråd med i ett sent skede inhämtades uppgifter om processen rörande regeringens samråd i från . Av promemorian från framgick följande (s. 366 f.): Regeringens samråd med nämnden sker enligt nämndens preliminära sammanträdesplan veckan före varje rådsmöte, med undantag för statsministerns samråd inför Europeiska rådets möten, som vanligtvis äger rum dagen innan Europeiska rådets möte. Till grund för nämndens preliminära sammanträdesplan ligger den planering för rådsmötena som det aktuella ordförandeskapet i EU har fastställt för det närmaste halvåret. Kravet på att regeringen ska samråda med nämnden ”om hur förhandlingar i rådet ska föras inför beslut i rådet” innebär att nämnden i praktiken behöver konsulteras även vid andra tillfällen än nämndens ordinarie sammanträden. Sådana samråd kan behövas av olika skäl. Det kan röra sig om ytterligare samråd efter nämndens sammanträde men före tidpunkten för rådsmötet. Ytterligare samråd kan exempelvis bli aktuellt när det dokument som ett beslut gäller inte finns att tillgå vid det muntliga samrådet i nämnden och regeringens ståndpunkt inte har kunnat delges nämnden. Samråd kan också behövas när rådsmötet har börjat, t.ex. när utfallet av förhandlingarna bedöms vara så osäkert att det kan behövas ett kompletterande samråd innan förhandlingarna slutförs. Flera alternativa samrådsformer har utvecklats i praxis. Om det finns tid före rådets möte kan ett nytt möte genomföras med statsrådet. Om det inte finns tid sker regeringens samråd skriftligt eller genom ett telefonmöte med . Ett annat alternativ kan vara att samråd sker i i möte med statssekreteraren medan statsrådet är på väg till rådsmötet. När det gäller skriftligt samråd anfördes i promemorian följande: Samråd i sent skede kan även ske skriftligt. Sådana samråd kan ske av flera skäl. Det kan bli aktuellt om nya punkter tillförs rådets dagordning, om beslutsdokumenten inte fanns tillgängliga vid tiden för det ordinarie mötet, eller om en befintlig punkt ändras från att vara en informationspunkt till att bli en beslutspunkt. Det är inte ovanligt att ett skriftligt samråd äger rum kvällen eller helgen innan rådsmötet hålls eller innan rådsmötet börjar. Inför ett skriftligt samråd skickar en annotering för samråd till . Samrådet skickas ut per e-post för eventuella synpunkter (avvikande meningar) senast vid en viss angiven tid. Tidsfristen anges till minst . En notis om samrådet skickas 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR också per sms. Det förekommer att samrådet inte hinner avslutas innan frågan tas upp på rådsmötet. Regeringen får i så fall lägga fram en parlamentarisk reservation i avvaktan på mandatet från nämnden. Samråd kan också bli aktuellt utan samband med nämndens planerade sammanträden, det rör framför allt s.k. A-punkter. Statsrådsberedningen sänder via e-post s.k. Troliga A-punktslistor till nämndens kansli, som kansliet skickar via e-post till ledamöterna för skriftligt samråd. Dessutom kan det hända att samråd behöver ske om sent tillkomna A-punkter, som ska beslutas på ett närliggande rådsmöte. Därutöver kan det vara fråga om beslut som tas genom en skriftlig procedur i rådet. Vissa beslut i rådet måste också enligt svenskt regelverk föregås av regeringsbeslut. Sådana skriftliga samråd förläggs alltid i tiden före regeringssammanträdet. I svaret från kommenteras vidare en fråga om förekomsten av samråd i ett sent skede sett och sättet på vilket de fungerar från praktisk synpunkt enligt följande: För att uppfylla riksdagsordningens krav att regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet fordras stor flexibilitet hos alla inblandade. Hastigt uppkomna beslut i rådet och korta ledtider för olika samråd har bl.a. lett till tät dialog mellan nämndens kansli och tjänstemännen på . I situationer där det under en förhandling är ytterst kort om tid för samråd har det hänt att kanslichefen nödsakats ringa presidiet och gruppledarna för att kunna ge snabbt besked till berört departement. har kontinuerlig beredskap via mobil och dator inför annoteringar från . Skriftligt samråd kan bli aktuellt med kort varsel, i synnerhet helgen innan rådet (Utrikes frågor), som vanligen äger rum , men även inför möten i andra rådskonstellationer och inför . Det förefaller enligt EU-nämndens kanslis mening som om skriftliga samråd inför rådet (Utrikes frågor) förekommer allt oftare. Vidare kommer Troliga A-punktsannoteringar inte längre samlat för samråd , utan upprepade gånger och med kortare ledtider. Upprättandet av Eunavfor MED hölls ett extrainsatt möte i med anledning av situationen i där många migranter omkommit på sin väg till EU. I uttalandet från mötet enades EU:s stats- och regeringschefer om fyra prioriterade åtgärdsområden: förstärkning av EU:s närvaro till havs, bekämpning av människohandlare i enlighet med internationell rätt, förebyggande av irreguljära migrationsflöden samt förstärkt intern solidaritet och internt ansvarstagande. Den höga representanten uppmanades att börja förbereda en eventuell insats inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) för bekämpningen av människohandlare på . enades också om att EU- institutionerna och medlemsstaterna skulle påbörja genomförandet av de åtgärder som identifierats i uttalandet. Som en del av uppföljningen av Europeiska rådets möte godkände utrikesrådet ett krishanteringskoncept och inrättandet av en militär EU-insats, Eunavfor MED, som syftar till att förstöra 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR affärsmodellen för människosmugglings- och människohandelsnätverken i .