bet · H301FiU25 · 2016-04-20 00:00:00 — Detta skulle medföra såväl kostnadsbesparingar som bättre möjligheter till tjänsteutveckling, förbättring av programvarans tillförlitlighet och även öka användarnas inflytande. Största hindret till en övergång är i regel den bekvämlighet som finns, då man sitter fast i ett stort beroende till enskilda leverantörer och licenskontrakt där en övergång är förenad med mycket arbete. En sådan förändring sker givetvis inte i en handvändning, men det är viktigt att bestämma i vilken riktning man vill gå och att ett principiellt ställningstagande görs som är vägledande kring användandet av öppen källkod samt öppna standarder. Vad gäller motion 1821 förs statistik inom de flesta samhällsområden för att ge oss lagstiftare adekvat beslutsunderlag. Men när det kommer till det statistiska underlaget för ekonomiskt bistånd finns det förbättringspotential. En stor del av det ekonomiska biståndet - i vardagligt tal kallat försörjningsstöd - går till utrikes födda. Där förs det statistik baserat på kön, åldersgrupp och samlevnadsform. För de hushåll som tar emot försörjningsstöd finns dock ingen detaljerad statistik över bakgrund eller utbildning, varken för inrikes eller utrikes födda. En bredare och mer detaljerad statistik skulle ge oss bättre möjlighet att utvärdera våra politiska beslut. Det skulle också förbättra förståelsen om varför vissa människor i större utsträckning än andra hamnar i bidragsberoende och vilka grupper som är mest utsatta. Vilken utbildningsbakgrund har de som fastnar i bidragsberoende? Vilka mönster går att se bland inrikes födda i bidragsberoende? Delar vi upp utrikes födda efter ursprungsländer, vilka regioner är då överrepresenterade och varför? Det är frågor som behöver bättre svar. Ett exempel som belyser den problematiken jag talar om är de två närliggande kommunerna som i mångt och mycket delar samma arbetsmarknad och samma bostadsmarknad. Men i går av det ekonomiska biståndet till svenskfödda medan siffran i ligger på . Har skillnader i den lokala migrations- och integrationspolitiken påverkat utbetalningarna av det ekonomiska biståndet? Bristfälligt statistiskt underlag gör frågan svårare att besvara. Jag vill kort också beröra motion 3224 som delvis handlar om samma sak, nämligen statistiskt underlag. Men i det här fallet rör det sig om Kriminalvårdens statistik. Enligt deras egen statistik och en är nästan en tredjedel av landets intagna i anstalt - det vill säga fängelse - utländska medborgare. Det är en hög siffra. Men skulle man titta på de som invandrat och fått svenskt medborgarskap skulle andelen med utländsk bakgrund troligtvis vara ännu högre. är Kriminalvården i lag förbjuden att registrera de intagnas ursprungliga nationalitet eller om de har annan bakgrund än svensk. Det går med andra ord inte att titta närmare på intagna i gruppen svenska medborgare trots att den gruppen , på grund av höginvandring, är allt mer heterogen. Därmed förhindras man också att förstå utvecklingen i samhället. Därför vill jag att regeringen återkommer med ett förslag som ser till att Kriminalvården tillåts föra och även ges uppdrag att föra statistik även inom gruppen svenska medborgare. Jag är för alla politiska satsningar som hjälper oss att förstå verkligheten bättre, vare sig det gäller utbetalning av ekonomiskt bistånd, kriminalitet eller arbetslöshet. Verkligheten är komplex, och statistik ger oss djupare kunskap och därmed också bättre politiska beslut. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Regeringen har en aktiv politik när det gäller statlig förvaltning, till skillnad mot den tidigare borgerliga regeringen som mest tänkte på skattesänkningar. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att digitalisering är den enskilt största förändringsfaktorn och påverkar alla delar av samhället. Förutom att digitaliseringen bidragit till en stärkt välfärd har den också bidragit till att driva tillväxten i . Regeringen anger att det verkar finnas en outnyttjad potential inom den offentliga sektorn, trots att har bland de bästa förutsättningarna när det gäller digitalisering. Digitalisering är ett viktigt verktyg för att effektivisera offentlig förvaltning. De statliga myndigheterna måste på ett bättre sätt samverka över myndighetsgränser när det gäller e-förvaltning. Jag kommer att räkna upp några exempel på vad regeringen gjort och gör. fick i uppdrag att följa de statliga myndigheternas användning av it och hur myndigheterna tar till vara digitaliseringens möjligheter. beslutade regeringen att underteckna en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting. redovisade sitt uppdrag om finansieringslösningar för gemensamma digitala lösningar. gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera styrning av statlig verksamhet. har i sitt regleringsbrev haft ett uppdrag som handlar om effektivare statsförvaltning. ska myndigheten sprida goda exempel om effektivisering, metoder, arbetssätt, digitalisering samt styrning och uppföljning. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Statskontoret och rapporteras till . Inom detta område gör regeringen mycket. Statliga myndigheter måste arbeta mer strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att det skett förändringar i lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som trädde i kraft . De lagändringarna innebär att myndigheterna är skyldiga att publicera förteckningar över vilka typer av handlingar de vanligen kan ge ut elektroniskt. Det är 18 myndigheter som har haft i uppdrag att rapportera om sitt arbete med tillgänglighet för handlingarna. Regeringen har kommit igång med att utveckla politiken och har en tätare dialog med SKL. har fått i uppdrag att förvalta portalen . Vår regering gör mycket när det gäller öppna data. Detta betänkande är ett motionsbetänkande. Det fanns förslag om öppen källkod. Det är precis det som EU nu arbetar med. Man tar fram en strategi för den inre marknaden när det gäller förslagen om innovationsvänlig upphandling, öppna data och sådant. När det gäller innovationsupphandling kommer vi att anta en ny lagstiftning i denna kammare under innevarande år. Regeringen jobbar också med de frågorna. I detta betänkande föreslår vi också ett tillkännagivande till regeringen om att utlokalisera myndigheter. Det är en viktig fråga för oss. Det är viktigt att staten tar ansvar för hela och att håller ihop. Människor, orter och hela bygder ska inte känna sig övergivna. upplever människor runt om i vårt land urbaniseringens starka kraft. Det är många verksamheter som försvinner från orten. En del händer också i förorterna där servicen försvinner. Man upplever bristande service - både samhällelig och kommersiell. har det inte skett några större reformer när det gäller utlokaliseringen av statliga verk. har Statskontoret fått i uppdrag av regeringen att undersöka hur myndigheter kan lokaliseras utanför . De ska föreslå vägledande utgångspunkter för myndigheternas fortsatta arbete med lokalisering. Myndigheterna är naturligtvis fristående, men staten måste ta ansvar för helheten och ta ett större ansvar för koordinationen av verksamheten. Det finns en del exempel på utlokaliseringar som har varit bra. Det är inte bara delar av verksamheter som kan utlokaliseras utan det kan även vara fråga om hela verksamheter. Ett exempel är Statens servicecenter, som i huvudsak finns i och . De har fått i uppdrag att titta på om det finns fler saker de kan göra. Det är en stor skillnad i vårt land på fördelningen när man tittar på myndigheternas säte. Drygt hälften av landets myndigheter finns i . Andelen statsanställda ligger där på . Det kan jämföras med där av myndigheterna har sitt säte och av de statsanställda jobbar där. har av myndigheterna och av de statsanställda. Översynen av var statliga myndigheter ska vara lokaliserade behövs. Det är mycket märkliga obalanser. Det finns naturligtvis en annan sida av myntet. Att omlokalisera en myndighet är ett ingripandebeslut som naturligtvis för med sig oro och osäkerhet för dem som arbetar i myndigheten. Risken är att kompetenta medarbetare väljer att sluta och att handläggningstiderna blir längre när verksamheten ska byggas upp på en helt annan ort. Därför ska arbetet bedrivas med omsorg och seriositet. Lärdomar finns att hämta från tidigare omlokaliseringar. Ett exempel är , som har en väl fungerande verksamhet i . I den andra vågskålen, herr talman, finns faktiskt billigare lokalkostnader ute i landet. Det är ett faktum att utbildningsnivån har höjts hos personalen på myndigheter som har omlokaliserats. Det avgörande skälet till varför regeringen engagerar sig i frågor om myndigheters lokalisering och omlokalisering av myndighetsfunktioner är att måste hålla ihop och att människor, orter och hela bygder inte ska känna sig övergivna. Myndigheterna kan bli ett tillskott till den lokala arbetsmarknaden i hela landet, inte minst genom att erbjuda intressanta karriärvägar. De bidrar också till en regional dynamik och aktivitet. Den svenska modellen bygger på en gemensam idé om det kloka i att hålla ihop. Med denna kursändring i svensk förvaltningspolitik bygger vi vidare på vår gemensamma idé. Att investera i tillit är att investera klokt för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)