bet · H301NU12 · 2016-03-18 00:00:00 — Det är också något som verifieras av Arbetsförmedlingens generaldirektör, men tyvärr bromsar vänsterpartierna. Det är synd, framför allt för de nysvenskar som behöver ett första jobb att gå till. Vi vet att många företagare tvekar när man ska anställa den första personen. Kommer man att ha råd? Har man täckning för ytterligare en person ? För att uppmuntra företag att ta steget att göra just detta har föreslagit att man för den första anställda slipper arbetsgivaravgifterna . föreslog regeringen en liknande reform, men tyvärr innefattar det inte alla företag. Aktiebolagen är undantagna och det beklagar jag. Slutligen undrar jag om regeringen tycker att det är hållbart att öka skatterna med 27 miljarder för de svenska företagen och kalla det för hållbart. Det är trots allt företagen som är grunden för vår välfärd. Församlade ledamöter och elever! Regeringen talar om hållbart företagande. Hållbart företagande - smaka på de orden! Jag ska berätta något som man inte alltid lär sig på internutbildningar för ombudsmän. Jobb skapas av företagsamma människor av kött och blod. Hållbart företagande får vi bara om vi ger företagsamma människor möjligheten och verktygen för att skapa jobb och tillväxt. Ett hållbart företagande får vi inte genom stoppultimatum, regelkrångel eller näringsförbud för kvinnor som skapar valfrihet inom välfärden. Ett hållbart företagande får vi inte genom en övertro till det statliga ägandet. Ett hållbart företagande får vi inte genom krav på kollektivavtal vid upphandlingar av offentliga tjänster. Det som regeringen verkar för är ett ohållbart företagande som dignar under ett högt skattetryck och svåröverskådliga regler. Som företagare vet jag att det finns få saker som en företagare ogillar så mycket som osäkerhet. Jag har läst regeringens förslag och kan säga att det inte är särskilt hållbart. Däremot skapar det osäkerhet, samma osäkerhet som har gjort att tusentals välfärdsföretagare nu har svårt att expandera, svårt att få lån och svårt att få hyreskontrakt. Som mina kollegor nämnde har den feministiska regeringens utredare inte skapat hållbarhet med sin utredning. Han har bara fortsatt att skapa osäkerhet. För att vi ska kunna garantera vår välfärd behöver vi starka företag som verkar på en stark och förutsägbar marknad. Svenska företag är världsledande när det gäller exempelvis klimatneutralitet och smarta lösningar som gynnar både arbetstagare och konsumenter. Där har vi kommit långt, om än inte hela vägen i jämställdhetsarbetet. Regeringens strategi för hållbart företagande är inte att lita på för de företag man säger sig värna. I stället vill man detaljstyra näringsidkare med en centralistisk politik. Företagarna vet vad hållbart företagande är, och det ligger i deras eget intresse att deras verksamhet bedrivs på ett hållbart sätt. Avslutningsvis skulle jag vilja slå ett slag för hållbart arbetstagande. Vi pratar om hållbart företagande, men hållbart arbetstagande är absolut lika viktigt som hållbart företagande. Enligt regeringens inlaga vill man utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är något vi liberaler kämpat för länge ihop med våra allianskollegor. Ett första steg är att sänka de höga ingångslönerna, vilket vi varit ute med i samband med startjobben. Vi i Liberalerna vill nämligen att alla ska med. Jag yrkar bifall till motion 2015/16:3306. Jag yrkar bifall till Alliansens reservation nr 1. Jag vill också nämna att har ett särskilt yttrande. I skrivelsen som vi diskuterar redogör regeringen för sin syn på vad hållbart företagande är. Ett antal frågor berörs, såsom mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn, antikorruption, jämställdhet med mera. Ska man ha en genomgående syn på alla de här frågorna i hela samhället handlar det självklart inte bara om hållbara företag, utan det behövs en etisk grund, ett etiskt förhållningssätt till frågor som berör hur man hanterar människor rätt, till exempel när det gäller arbetsmiljöfrågor. Det kan också vara fråga om att man har en förvaltarskapssyn vad gäller miljö, natur och så vidare. En förening av miljöhänsyn, lönsamhet och socialt ansvarstagande stämmer väl överens med den kristdemokratiska synen på samhället, som har den sociala marknadsekonomin som grund. Alla de här tre delarna är lika viktiga i omställningen mot ett mer hållbart samhälle, inte bara företagande. Men vi får hjälpas åt allihop med att agera ansvarsfullt genom att följa internationella normer och riktlinjer, minimera den negativa påverkan på samhället och bidra till en mer hållbar samhällsutveckling. Det förs många samtal, inte bara i det här landet utan över hela världen, om hur vi ska möta samhälls- och hållbarhetsutmaningarna på nya sätt med ny affärslogik eller nya affärsmodeller och om hur företagandet i sig kan bidra till en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Vi pratar om sociala innovationer och socialt entreprenörskap, som syftar till att skapa social nytta eller möta specifika utmaningar genom nya eller förbättrade hållbara tjänster, varor eller arbetssätt. I förlängningen hoppas man givetvis att just de åtgärderna och de frågorna ska bidra till ett mer inkluderande samhälle, för vi vet att samhällen som präglas av tillit mellan människor också skapar mer företagsamhet. Framväxten av de här nya affärsmodellerna, som delvis kastar omkull det traditionella företagandet, kan naturligtvis bidra till en hållbar utveckling. Vi pratar om delningsekonomi, cirkulär ekonomi, kollaborativ konsumtion, social franchising och en massa olika andra begrepp. Ekosystemtjänster står det också om i den här skrivelsen. Två av de mest kända exemplen i världen är taxitjänsten Uber och hotelltjänsten Airbnb. har det visat sig att just de två exemplen kanske inte är de främsta som man skulle vilja lyfta fram som goda exempel. Alla affärsmodeller kan missbrukas genom missbruk av människors förtroende. Direkt efter denna debatt kommer en debatt om just taxitrafik. Jag tillhör väl dem som inte tycker att just Uber är något som ska konkurrera med de taxiföretag vi har. Det är en annan diskussion, men frågan gäller de här affärsmodellerna. Kan vi öka innovationskraften ökar vi också konkurrenskraften, och då bidrar vi till fler jobb. Arbetet med att främja hållbar innovation, samhällsentreprenörskap och nya affärsmodeller måste till syvende och sist även riktigt små företag kunna förhålla sig till likaväl som de riktigt stora, vilka har personer anställda för att sköta miljöredovisning, skapar miljöledningssystem och naturligtvis också bedriver arbete med CSR, corporate social responsibility, kanske i samarbete med andra organisationer eller företag. En del av de allra minsta företagen är arbetsintegrerande sociala företag. De ligger mig väldigt varmt om hjärtat. I dessa handlar det om att få arbeta av sin förmåga. I skrivelsen finns ett avsnitt om offentlig upphandling. särskilda yttrande handlar just om dessa personers och företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Arbetsintegrerande sociala företag, , är inga välgörenhetsinrättningar. Det är små företag med människor som kanske ibland har en ganska svår bakgrund. Och vem av oss skulle inte kunna vara i behov av ett sådant företag, en sådan verksamhet, där man får känna att man deltar till av sin egen förmåga? Möjligheten att få lönsamhet i de här företagen är ibland ganska liten, då man helt enkelt inte kan delta på samma villkor som alla andra i upphandlingar, vare sig det gäller större företag som vill köpa tjänster eller offentlig verksamhet. Som politiker kan vi dock faktiskt påverka den offentliga verksamheten. Därför vill jag gärna som kristdemokrat betona den sociala hänsyn som kan tas i de offentliga upphandlingarna. Det är en möjlighet som jag menar att vi inte nyttjar till fullo i kommunerna, landstingen, regionerna och staten . I EU:s upphandlingsdirektiv, som utgör den rättsliga grunden för offentlig upphandling, finns det ett mycket större utrymme för att kunna ta till vara den sociala hänsynen. Jag vet att det finns ett EU-direktiv som kommer att implementeras, så det kanske kommer att pratas lite mer om detta framöver. Jag vill poängtera denna fråga i den här debatten. för de svenska arbetsintegrerande sociala företagen har som motto: för hållbara människor. Jag tror att vi alla tjänar på att ha ett etiskt förhållningssätt, en etisk grund, till verksamheten oavsett vad den kan handla om. Oavsett om vi säljer varor eller tjänster handlar det till syvende och sist om att vi faktiskt betraktar människor så som vi själva vill bli betraktade. Exportstrategin och politiken för hållbart företagande är båda centrala delar i regeringens jobbagenda. Nya marknader öppnas för hållbara produkter med en hållbar produktion. Det är glädjande att det finns en så pass stor enighet i riksdag om att höja ambitionsnivån inom hållbart företagande. Annars vet jag inte hur jag ska tolka de tre motionerna på området. är faktiskt det sjätte landet i världen med att anta en handlingsplan i linje med FN:s vägledande principer. I 1999 talade dåvarande generalsekreterare om att ge den globala marknaden ett mänskligt ansikte - som han uttryckte det. Staten och företagen skulle enas om gemensamma principer gällande mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljö. Regeringens politik för hållbart företagande är just därför framtagen i dialog med företag, fackföreningar, civilsamhället, akademin med flera. Vi lever i en globaliserad värld med 80 000 multinationella företag och miljontals fler små och medelstora företag. Företagen är betydelsefulla aktörer på den globala arenan. Våra svenska företag påverkar villkoren för anställda i utlandet och här hemma i . Det är glädjande att så många visar vägen och går före i ett hållbart företagande. I regeringens skrivelse framgår dels vad regeringen avser att göra, dels de förväntningar och rekommendationer som regeringen ger för företagens hållbarhetsarbete. För företagen handlar det i korthet om ansvaret att respektera mänskliga rättigheter, vilket innebär att företagens verksamhet inte ska orsaka, bidra eller vara kopplade till kränkningar av mänskliga rättigheter. Det handlar om anständiga arbetsvillkor och arbetstagarnas rättigheter. Det innebär föreningsfrihet och rätten att organisera sig och förhandla kollektivt. Det handlar om barnarbete och förstås om den starka svenska modellen som skapar goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft. Här vill regeringen utveckla och inte avveckla den svenska modellen. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i oavsett ålder, kön eller nationalitet. När arbetsmarknadens parter har kommit överens i kollektivavtal är det viktigt att lagstiftningen utformas så att den främjar tillämpningen av villkoren. Med den bakgrunden är det också viktigt att regeringen fortsätter arbetet med att få till en revidering av utstationeringsdirektivet. Det handlar om företagens del i ansvaret för miljö och klimat. Det övergripande målet är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta och att arbeta med de 16 miljökvalitetsmål som har fastställts av riksdag. Det handlar om företagens ansvar för etik och antikorruption. Enligt beräknas kostnaden för korruption motsvara av den globala bruttonationalprodukten. Det snedvrider konkurrensen, undergräver förtroendet för demokratiska institutioner och utgör ett hot mot rättsstatens legitimitet. Det handlar om företagens ansvar för social utveckling. Svenska företag förväntas agera jämställt i och utomlands, och de kan utgöra goda förebilder genom en jämställd fördelning av makt och inflytande samt jämställda löner. Det handlar inte bara om rättvisa utan det är faktiskt effektivt och hållbart. Det finns tydliga kopplingar mellan kvinnors utbildningsnivå och ett lands ekonomiska tillväxt och välstånd. Vad ska då regeringen göra? Jag kan nämna några saker. Den ska se till att det är möjligt att få sin sak prövad om de mänskliga rättigheterna kränks. En annan åtgärd är att öka kunskapen om hållbart företagande på ambassader så att de bättre kan stödja svenska företag att göra affärer utomlands. ambassadör för hållbart företagande spelar en viktig roll i det arbetet. Hållbarhet är också en viktig komponent när Team gör sina främjarresor. Civilsamhället och forskarna har efterfrågat en genomlysning av svensk lagstiftning för att se om det finns luckor i relation till FN:s vägledande principer som behöver åtgärdas. Det ska också göras. Staten ska visa vägen och gå före när det gäller de statliga bolagen. inkluderades FN:s vägledande principer i statens ägarpolicy. Ett mer proaktivt arbete har inletts i dessa frågor. Hållbarhet och hållbart företagande är en allt större fråga i debatten. Trycket kommer från konsumenter, medier, anställda och också investerare. Vi ser att näringslivet uttrycker en vilja och ambition att ta sitt ansvar för den globala utvecklingen. Enligt senaste rapport om hållbart företagande har man fått svar från 16 000 små och medelstora företag. Det har visat sig att de företag som har ett aktivt hållbarhetsarbete har i genomsnitt en högre tillväxtvilja, är mer innovativa och är mer internationaliserade än andra företag. Det har vidare visat sig till exempel att av de företag som har ett aktivt miljöarbete vill växa när det gäller omsättning och antal anställda. Motsvarande siffra för företag som inte bedriver det arbetet är . Efterfrågan på hållbara produkter har aldrig varit större än . Och den växer ständigt. När företag visar att deras idéer är hållbara är det en konkurrensfördel vare sig det gäller att de utövar mindre miljöpåverkan än konkurrenterna, om de gör en insats för samhället där företagen verkar eller om de importerar rättvisemärkta produkter. Jag ska ge tre exempel från det lilla till det stora. invigde jag största solcellsanläggning, tillika största gräsrotsanläggning, i . Det startade med att människorna i byn tillsammans gick en studiecirkel på ABF 2012. Sedan byggde de anläggningen. För mig blir det inte mycket finare än så. Det andra är den starka utvecklingen för i . De bygger ut för att tredubbla sin produktion av flerfamiljshus i trä. Det är en investering på nära en halv miljard, och den kommer att skapa 150 nya arbetstillfällen. mål är att ta fram den bästa hållbara lösningen för respektive område inom produktion, logistik och arbetsmiljö. Det tredje är att delar av näringsutskottet besökte och fick möta de nordiska företag som finns på plats för att med hjälp av sina kompetenser lösa stadens ambitioner att minska stadens byggbaserade utsläpp , bland annat med att bygga flerfamiljshus i trä - 20 våningar, men vi var i , the bigger the better. Det handlar om att svenska företag ska fortsätta att ligga i täten, vara innovativa, moderna och attraktiva för sina anställda, konsumenter och investerare. De ska hänga med i utvecklingen och skapa värdeökning och vinst även när konkurrensen skärps. De ska agera i enlighet med riktlinjerna och göra mänskliga rättigheter och hållbarhet till en del av sin kärnverksamhet. I det större perspektivet handlar det om att få fler framgångsrika och världsledande företag i för fler jobb och ökad tillväxt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Det finns mycket man kan diskutera om hållbart företagande, men jag tänkte hålla mig till de delar som nämnde: utstationeringsdirektiv och offentlig upphandling. Det kommer snart en proposition som handlar om just upphandling. Den innehåller juridiska delar som säger att företag - vi kan ta byggsektorn som exempel - ska ha samma villkor här hemma i som i andra länder. Så blir dock inte fallet. De svenska företagen kommer att beläggas med större krav än de utländska. Det betyder att stora bolag som finns på exportmarknaden kan ta sig utanför landet och konkurrera, men de små och medelstora företagen som regeringen säger sig värna har inte en chans. Jämfört med andra kommer de att beläggas med ännu större krav som de måste uppfylla för att kunna delta. Eller också får företag från andra länder en fördel gentemot svenska företag när det gäller att bygga och verka i . Jag har förstått det som att det var just detta man inte hade tänkt sig från regeringens sida. Därför är det rätt anmärkningsvärt att man gör sådana juridiska skrivningar i en upphandlingsproposition som ska främja hållbarhet och göra det möjligt för svenska företag att exportera och sälja både inom och utanför . Jag skulle vilja att förklarar hur det här hänger ihop. Tack för frågan, ! Frågan gällde, om jag förstår dig rätt, kollektivavtals vara eller icke vara. Vi har en modell i , den svenska modellen, där kollektivavtal är den väg vi har valt. Varför har vi valt den? Jo, företagen och arbetstagarna har valt den tillsammans därför att om man skriver på ett kollektivavtal vet man att det är god ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och att man konkurrerar på lika villkor. Kollektivavtal är någonting som har varit otroligt bra för , och naturligtvis ska det gälla på svensk arbetsmarknad. Jag har däremot en fråga till dig, - , ska man säga i talarstolen. Exporten ökar, besöksnäringen går starkt och går bättre än på väldigt . , kan vi ju se, lägger nästan 500 miljoner mindre på utgiftsområde 24. är det val, och regeringen har satsat 45 miljoner mer än på exportfrämjande verksamhet och 20 miljoner mer på Visit för att marknadsföra utomlands. Vad är ditt besked till företagarna som vill exportera, , och vad är ditt besked till besöksnäringen? Är det någonting som ni kommer att tillföra er budget, eller är det er mening att ni inte ska prioritera de områdena? För 800 eller troligtvis 1 000 miljarder säljer små och medelstora företag produkter och tjänster till det offentliga. Det handlar om våra skolor, vår äldreomsorg och vår sjukvård. av de företagen har avtal som är goda. Det är sjysta företag i det lokala näringslivet med bra produkter. De har inte det som kallas kollektivavtal. De har någonting annat; det heter bara någonting annat. De anställda kan ha högre löner och längre semester. Jag skulle vilja veta i slutrepliken från : Vad är regeringens politik för detta? Man utestänger nu lantbrukare, familjeföretagare och ensamföretagare från att delta, sälja, kunna växa och få de här tjänsterna på plats. 1 000 miljarder finns det möjlighet att utöka företagandet med. Dessutom: Om man börjar hos den människa som det berör när det handlar om färdtjänst eller sjukresor och bestämmer vad hon ska kunna få när hon ska åka, då uppnår man även bra villkor för de anställda. Det gäller att börja i rätt ände och beskriva en resa som inte gör att folk ska springa eller resa runt i regionen när de ska till rehab och så vidare. Börjar man i den änden, med den lilla människans behov, uppnår man också de anställdas möjligheter. Är detta någonting som parti kommer att titta på? Besöksnäringen är väldigt viktig, och den kommer att växa. Det är en av de största näringar vi har, och jag ser fram emot att utveckla det arbetet. När regering lämnar in 2018 kommer vi att vara beredda att överta det. Vår regering strävar inte efter att lämna över regeringsmakten, utan det är någonting som vi kommer att hålla hårt i och behålla. Jag vet inte vad det är med och kollektivavtal, . Näringslivet tillsammans med arbetstagarna bestämmer sig för ordning och reda på arbetsmarknaden och bra konkurrens, sund konkurrens. Varför är det så svårt för er att tycka att det är bra? För mig är det någonting helt naturligt. Man sätter en standard, och man håller den. Man vet vilka regler som gäller; det är öppet och transparent. Kollektivavtal är det vi har valt i , i den svenska modellen, och det har tjänat oss väl. Ett jämställt samhälle är ett hållbart samhälle. Det tror jag att de flesta kan hålla med om. När det gäller företagande ser det dessvärre inte ut så. Det är fortfarande fler män än kvinnor som både startar och driver företag i det här landet. Skulle fler kvinnor göra det skulle det gynna inte bara kvinnorna själva utan också svensk ekonomi och sysselsättning. Tyvärr sjönk nyföretagandet bland kvinnor drastiskt med . Det är ju allt annat än bra. Det är klart att man kan diskutera vad det beror på. Personligen tror jag absolut att det har att göra med välfärdsdiskussionerna, där har fått ett alltför stort inflytande över regeringens budget och man har åsikten att det ska vara fult att tjäna pengar. Halveringen av har säkert också gjort sitt till. Min fråga till är: Hur jobbar ni som feministisk regering för att öka antalet kvinnor som startar och driver företag? Tack, , för frågan! Jag delar åsikt att det är otroligt viktigt att det blir fler kvinnliga företagare. är det , tror jag. Som säger minskade det drastiskt 2013, och jag tror att detta fortsatte 2014. Vad regeringen har gjort är att ge i uppdrag till och även till regionerna att med pengar och resurser se över strukturerna. ska titta på vilka som får ta del av lånen och göra andra saker. Regeringens uppfattning är att mångfald och kvinnors företagande är otroligt viktigt och att det ska fördelas på samma sätt. Det är vad regeringen har gjort åt frågan just . Men jag delar uppfattning att det går för sakta. Vi kan se att takten på kvinnligt företagande inte har ökat stort på . Vi behöver få fler kvinnor som vågar ta chansen att starta företag. Tack, , för svaret! Jag skulle bara vilja säga att ökade nyföretagandet bland kvinnor ganska mycket med 50 000 företag. Det som är anmärkningsvärt är att det minskade så drastiskt. Jag skulle vilja gå in på det du sa, , om uppdrag till och regionerna att jobba mer för jämställdhet och kvinnors företagande. De 36 miljonerna som man nu satsar har man tagit från organisationen . Jag vet inte om känner till det. Winnet är en ideell organisation som har funnits - jag ser att det är flera i kammaren som nickar - och har gjort ett fantastiskt arbete när det gäller jämställdhet och kvinnors företagande. Organisationen har 8 000 medlemmar, så det är inte direkt några tanter som står utanför Ica med plakat och ropar om jämställdhet. Det är faktiskt en väldigt professionell och duktig organisation. Det jag tycker är tråkigt är att regeringen informerade dem om att de inte skulle få mer pengar och att det samarbete som man haft nu skulle upphöra. I stället vill regeringen fördela pengarna till regioner och . Då undrar jag: Vad kan vara mer lokalt och regionalt när det gäller jämställdhetssatsningen och satsningarna på kvinnors företagande än att låta människor och ideella organisationer med erfarenhet på plats göra det? Varför tar man bort detta och inför ett ovanifrånperspektiv i stället? Jag vet att den här frågan har debatterats här i kammaren. Det har varit flera interpellationer. Du talar om ett ovanifrånperspektiv. Om jag förstår rätt har regeringen valt att föra över pengarna till de regionalt utvecklingsansvariga, i stället för att , som man får se som ett ovanifrånperspektiv, ska fördela pengarna. Man kan fortfarande ta del av pengarna. Pengarna har ju inte minskat, om jag förstått rätt, utan det är samma pengar även om det är en annan boss för dem. fördelas pengarna till regionerna, där man vet precis vad som behöver göras lokalt och regionalt. Man vet det bättre där än vi gör här i . Äntligen har en regering som tar hållbart företagande på allvar. Handlingsplanen, Politik för hållbart företagande, är verkligen läsvärd. Det är ett stort steg i riktning mot en hållbar utveckling. Den kan laddas ned. Det rekommenderar jag till alla åhörare och tittare som till äventyrs inte har läst den . Den är feelgoodläsning, om jag får tillåta mig ett engelskt uttryck som jag inte har någon bra svensk översättning av. Man mår bra av att läsa den. Det finns så många goda krafter och goda initiativ. Det är så mycket bra som händer, och det finns många konkreta förslag från regeringen när det gäller hur man kan ta till vara på detta och stötta det goda. har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för svenska exempel och vad som står i planen.