bet · H301KU16 · 2016-04-14 00:00:00 — roll som officiell huvudstad befästes genom regeringsform, då kungahuset, regeringen, och centralförvaltningen samlades i staden. Av 4 kap. 1 § RF följer att sammanträder till och att hålls i , om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. I regeringsformen finns flera bestämmelser som rör den kommunala självstyrelsen. Enligt 1 kap. 1 § andra stycket RF förverkligas den svenska folkstyrelsen genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. De centrala statsorganen är placerade i . Utskottet ser inget behov av att utreda frågan om en annan placering av dessa. Motion 2014/15:2615 avstyrks. Statsskicket, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2618 av och (båda SD) yrkande 1 och 2014/15:61 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:401 av och (FP) yrkande 1, 2014/15:518 av (S), 2014/15:717 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1371 av och (MP), 2014/15:1569 av (C), 2014/15:2256 av m.fl. (S), 2015/16:446 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:569 av (S), 2015/16:717 av m.fl. (S, MP, V, FP), 2015/16:872 av och (båda S), 2015/16:1413 av (S), 2015/16:2387 av m.fl. (S) och 2015/16:2641 av och (båda FP) yrkande 1. Det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki. Vi anser därför att det bör införas en skrivning i grundlagen om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. En sådan bestämmelse fanns också tidigare i successionsordningen. Regeringen bör bereda en ändring i successionsordningen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Statsskicket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:61 av m.fl. (V) yrkande 1, 2014/15:401 av och (FP) yrkande 1, 2014/15:518 av (S), 2014/15:717 av och (S) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1371 av och (MP), 2014/15:1569 av (C), 2014/15:2256 av m.fl. (S), 2015/16:446 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:569 av (S), 2015/16:717 av m.fl. (S, MP, V, FP), 2015/16:872 av och (båda S), 2015/16:1413 av (S), 2015/16:2387 av m.fl. (S) och 2015/16:2641 av och (båda FP) yrkande 1 och 2015/16:2618 av och (båda SD) yrkande 1. Det nuvarande systemet med monarki är otidsenligt och odemokratiskt. En statschef ska tillsättas enligt demokratiska principer, och all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att se över det svenska statsskicket i syfte att införa republik. Statschefens uppgifter, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2909 av och (SD) och 2015/16:2618 av och (båda SD) yrkande 2 och 2014/15:401 av och (FP) yrkandena 2–5 och 2015/16:2641 av och (båda FP) yrkandena 2–5. Det är logiskt att statschefen, i egenskap av statens främste företrädare, leder arbetet med att finna en lämplig kandidat till posten som regeringschef. I alla andra parlamentariska och demokratiska monarkier är det statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare, och detta bör gälla även i . Mot bakgrund av det anförda anser vi att statschefen bör överta de uppgifter som talmannen har då en ny statsminister ska utses. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Statschefens immunitet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:61 av m.fl. (V) yrkande 3. Oavsett hur en statschef utses är det inte rimligt att statschefen åtnjuter total åtalsimmunitet. Statschefens immunitet bör motsvara den begränsade immunitet som gäller för ledamöter. Regeringen bör utreda monarkens åtalsimmunitet i syfte att upphäva denna immunitet. Medlemskapet i Europeiska unionen och internationellt samarbete, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2620 av och (båda SD) och 2014/15:2666 av (SD) och 2015/16:2826 av (SD). Bestämmelsen i regeringsformen om att är medlem i EU bör upphävas. Denna bestämmelse står nämligen i direkt konflikt med portalparagrafen i regeringsformen om att all offentlig makt i utgår från folket. Vidare bör det inte uttryckligen av regeringsformen framgå att samarbetar med FN. I stället för att räkna upp organisationer i regeringsformen bör det finnas en skrivning om att deltar i internationella samarbeten där sådana är gynnsamma för riket. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Subsidiaritetsprincipen, punkt 9 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:880 av Skånberg och (KD). Subsidiaritetsprincipen bör vara ett styrande arbetsverktyg även på nationell nivå i . En sådan styrande effekt kan åstadkommas på så sätt att subsidiaritetsprincipen ges en normerande roll genom att den grundlagsfästs i regeringsformens första kapitel. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att utreda subsidiaritetsprincipen i syfte att grundlagsfästa den och därmed göra den till en vägledande norm för den demokratiska uppbyggnaden. Bestämmelse om , punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2619 av och (båda SD) yrkande 1. Det fundament på vilket regeringsformen vilar utgörs av folkstyret, men i grundlagen sägs dock inget om det folk som härigenom ska styra riket. Eftersom folkstyret och regeringsformen är till för och svenskarna anser vi att grundlagen bör inledas med en berättelse om som land och svenskarna som folk. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det i regeringsformen bör införas en ny programskrivning med den innebörden att är svenskarnas land samt att den svenska kulturella särarten, det svenska språket och den svenska historien är avgörande för framväxten av det moderna och att det nutida är en fortsättning på den svenska historien. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Nationella folkomröstningar, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1540 av (SD) och 2015/16:1817 av (SD) samt 2014/15:1306 av (SD) och 2015/16:1807 av (SD). En representativ demokrati är ett av de mest effektiva sätten att styra ett land. Det kan dock, om representanterna för folket inte är tillräckligt lyhörda gentemot väljarna, innebära att avståndet mellan väljarna och företrädarna för väljarna upplevs för stort. Ett sätt att skapa en högre legitimitet för den förda politiken, på ett generellt plan, är att öppna upp för att i en större utsträckning låta väljarna avgöra politikens inriktning genom en ökad frekvens av folkomröstningar. Regeringen bör bereda lagändringar för att öka användningen av folkomröstningar på nationell nivå och återkomma till med ett sådant förslag. Rättskipningens självständighet, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2500 av m.fl. (M) yrkande 3. Det har visat sig att domstolarnas självständighet är mer begränsad än vad regeringsformens bestämmelse därom kan ge intryck av. Som exempel i denna del kan nämnas ett avgörande från (HFD 2014 ref. 32). En tingsrätt hade lagt ut domstolens uppropslistor på sin webbplats, och Datainspektionen förelade tingsrätten att ta bort listorna eftersom förfarandet enligt Datainspektionen stred mot bestämmelser i personuppgiftslagen. , som delade Datainspektionens bedömning, uttalade bl.a. att domstolarnas självständighet inte omfattar sådana beslut som en domstol fattar i den egna verksamheten och som rör domstolens administration. Eftersom det skulle kunna uppfattas som att det föreligger en diskrepans mellan Högsta förvaltningsdomstolens avgörande och ordalydelsen i 11 kap. 3 § RF anser vi att det finns anledning att utreda om regeringsformen bör förtydligas så att det klargörs hur självständiga domstolarna är i förhållande till förvaltningsmyndigheterna. Mot bakgrund av det anförda menar vi att det finns ett behov av att utreda hur långt domstolarnas grundlagsstadgade självständighet sträcker sig och om det finns anledning att i detta hänseende förtydliga regeringsformen. Finansmakten och uppgifter, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1366 av (MP), 2014/15:1552 av (SD) och 2015/16:725 av (MP). kan en enkel majoritet i besluta att ska gå med i valutaunionen. För att undvika detta bör regleringen om penningenheten i finnas i regeringsformen. Den nuvarande bestämmelsen i lagen om riksbank bör alltså flyttas till regeringsformen. Regeringen bör bereda erforderliga lagändringar för att flytta formuleringen om penningenheten i till regeringsformen och återkomma till med ett sådant förslag. Den offentliga äganderätten, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:103 av m.fl. (V) och 2014/15:319 av och (S) och 2015/16:1519 av m.fl. (S). har politiker sålt ut stora delar av vår gemensamma egendom, såsom skolor, vårdcentraler, apotek och allmännyttans lägenheter. I flera fall har utförsäljningarna gjorts till orimliga underpriser, men även när så inte är fallet finns det skäl att kringgärda utförsäljningar med särskilda regler. I grundlagarna finns ett starkt skydd för den privata äganderätten, men motsvarande skydd för den gemensamma egendomen är mycket svagt. Regeringen bör låta utreda hur skyddet för gemensamt ägd egendom ska stärkas och därefter återkomma till med ett förslag som grundlagsskyddar gemensamt ägd egendom. Bestämmelse om helgdagar, punkt 11 (SD) (SD) och (SD) anför: När det gäller lagregleringen om vilka dagar som är helgdagar anser vi att ett första steg borde vara att se över lagen om allmänna helgdagar i syfte att ersätta första maj med en annan dag som nationell helgdag. Vid en sådan utredning borde eller Engelbrektsdagen övervägas som ny nationell helgdag. Mot bakgrund av det anförda har vi valt att i detta betänkande inte reservera oss. Behörighetsvillkor för statsråd och för ledamöter och ersättare i , punkt 13 (SD) (SD) och (SD) anför: Betydelsen av att vara svensk medborgare urholkas successivt. Ett svenskt medborgarskap borde vara något som förtjänas och dessutom innebära vissa exklusiva rättigheter. Väsentligt högre krav än borde ställas för erhållande av svenskt medborgarskap och därmed också för att någon ska kunna utses till statsråd eller till ledamot och ersättare i . Vi har dock valt att i detta betänkande inte reservera oss. En författningsdomstol och normprövning, punkt 16 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och Skånberg (KD) anför: I finns det inte några möjligheter till en abstrakt normprövning. Det är alltså inte möjligt att i väcka talan i en domstol och begära att domstolen ska upphäva en viss bestämmelse i en viss lag med hänvisning till att bestämmelsen strider mot en bestämmelse i en grundlag. Det är inte heller möjligt för , eller en minoritet i , att hänskjuta ett lagförslag till en domstol och begära att domstolen ska avgöra om förslaget strider mot en grundlag eller inte. Både en abstrakt normprövning i efterhand och en abstrakt normprövning i förväg förekommer i andra rättssystem. Olika argument kan anföras för respektive emot en abstrakt normprövning i allmänhet. Det finns också olika argument i frågan om huruvida en abstrakt normprövning bör utövas före eller efter det att lagar och andra föreskrifter har antagits. Frågan om en abstrakt normprövning behandlades endast kortfattat av (SOU 2008:125 s. 375) och det kan därför finnas behov av ytterligare utredningsåtgärder i denna del. Som exempel kan nämnas att närmare analysera skälen för och emot att införa en möjlighet till en abstrakt normprövning, antingen före eller efter det att en lag eller annan föreskrift antagits. Det kan även vara angeläget att utreda möjligheterna att inrätta en särskild domstol med uppgiften att utöva den abstrakta normprövningen, en författningsdomstol. Även andra sätt att organisera den abstrakta normprövningen kan övervägas i detta sammanhang. Frågan om behovet av en författningsdomstol och normprövning har dock relativt utretts av . Kommitténs betänkande var resultatet av en överenskommelse mellan företrädare för samtliga riksdagspartier som enats om att inte lämna några reservationer eller särskilda yttranden. Mot bakgrund därav avstår vi från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. En författningsdomstol och normprövning, punkt 16 (SD) (SD) och (SD) anför: Även om nuvarande konkreta normprövning i huvudsak kan anses fungera bra menar vi att det kan finnas skäl att överväga om det också bör införas en möjlighet till abstrakt normprövning. Det kan även vara angeläget att utreda möjligheterna att inrätta en särskild domstol med uppgiften att utöva den abstrakta normprövningen. Då även andra sätt att organisera den abstrakta normprövningen än en renodlad författningsdomstol kan övervägas i detta sammanhang avstår vi från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Vidare vill vi i denna del framhålla att det är djupt beklagligt att allianspartierna väljer att inte stå upp för sina egna förslag med en reservation när dessa kan tänkas sammanfalla med våra. Behörighetsvillkor för överbefälhavare, punkt 20 (SD) (SD) och (SD) anför: För det fallet att involveras i en väpnad konflikt ställs särskilda krav på lojalitet mot från dess högsta befälhavare. Endast svenska medborgare bör kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. Därtill kommer att ett svenskt medborgarskap borde vara något som förtjänas och dessutom innebära vissa exklusiva rättigheter. Väsentligt högre krav än borde ställas för erhållande av svenskt medborgarskap och kravet på svenskt medborgarskap för överbefälhavare borde återinföras i regeringsformen. Vi har dock valt att i detta betänkande inte reservera oss. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:61 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphäva monarkens åtalsimmunitet. 2014/15:96 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter. 2014/15:118 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska antalet riksdagsledamöter. 2014/15:174 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 ledamöter och att en del av de resurser som lösgörs bör fördelas så att ledamöterna får större personella resurser för att kunna arbeta mer effektivt. 2014/15:319 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. 2014/15:401 av och (FP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statsskicket republik bör införas. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kungen bör fråntas sin roll som ordförande i så länge monarkin existerar som statsskick. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utländska ambassadörer bör överlämna sina kreditivbrev hos talmannen eller utrikesministern så länge monarkin existerar som statsskick. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utrikesministern bör utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands så länge monarkin existerar som statsskick. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statschefsrollen i förhållande till främmande makt bör utövas av talmannen eller statsministern så länge monarkin existerar som statsskick. 2014/15:518 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en demokratiskt vald statschef. 2014/15:615 av (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma 100-årsjubileet av den allmänna och lika rösträtten. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommitté för att kartlägga hur väg till demokrati såg ut och se över hur vi kan dra lärdomar av detta . 2014/15:717 av och (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i . 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska se över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande. 2014/15:785 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon. 2014/15:880 av Skånberg och (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om subsidiaritetsprincipen i syfte att grundlagsfästa den och därmed göra den till en vägledande norm för den demokratiska uppbyggnaden. 2014/15:1304 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol. 2014/15:1306 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar. 2014/15:1362 av m.fl. (M, C, FP, KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska se över möjligheten att inrätta en författningsdomstol. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ska se över behovet av att införa en möjlighet till abstrakt normprövning. 2014/15:1366 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flytta formuleringen om penningenheten från riksbankslagen till grundlagen. 2014/15:1371 av och (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda formerna för ett avskaffande av arvkungariket. 2014/15:1540 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora och avgörande frågor. 2014/15:1552 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en mening från riksbankslagen som lyder ”Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre” bör överföras till 9 kap. 14 § regeringsformen. 2014/15:1569 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin. 2014/15:1654 av och (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om karantänsregler. 2014/15:1967 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa folkinitiativ på nationell nivå. 2014/15:1999 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över antalet riksdagsledamöter. 2014/15:2098 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en svensk författningsdomstol. 2014/15:2128 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift. 2014/15:2256 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att fasa ut monarkin till förmån för ett demokratiskt statsskick. 2014/15:2388 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet riksdagsledamöter bör minska från dagens 349 till 199. 2.Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att de resurser som frigörs genom minskningen av antalet ledamöter läggs på ett utökat tjänstemannastöd per ledamot 2014/15:2456 av (C): 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en författningsdomstol. 2014/15:2615 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilken som är den mest funktionella placeringen av huvudstad. 2014/15:2666 av (SD): beslutar att upphäva bestämmelsen i regeringsformens 2 kap. 10 § om medlemskap i . 2014/15:2909 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta statschefen ta över de uppgifter som utförs av talmannen i samband med att en statsminister ska utses. 2014/15:2911 av och (SD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som innehaft svenskt medborgarskap ska kunna utses till statsråd. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som innehaft svenskt medborgarskap ska kunna vara valbar till som ledamot eller ersättare till ledamot. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra i regeringsformen att endast svenska medborgare ska kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som fötts till svensk medborgare och innehaft sitt medborgarskap i hela sitt liv ska kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:77 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:99 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag gällande karenstid för statsråd m.fl. och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:103 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur ett grundlagsskydd för gemensamt ägd egendom kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:446 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra kungafamiljen till fria och jämlika svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det svenska statsskicket demokratiskt i verklig mening och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:544 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:569 av (S):