bet · H301NU19 · 2016-05-09 00:00:00 — De föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att utreda en nordisk-baltisk effektreserv (yrkande 1). I kommittémotion 2015/16:3333 av m.fl. framhålls det inledningsvis att partiet ser positivt på att lagen om effektreserven förlängs. Motionärerna anser att det är av yttersta vikt att kunna säkerställa en god elförsörjning i landets alla delar oavsett tidpunkt . Mot bakgrund av de nedläggningsbeslut som har meddelats för fyra kärnkraftsreaktorer för tiden ser motionärerna det dock som ytterst olämpligt att ytterligare trappa ned effektreserven från 1 000 MW till högst 750 MW efter 2017. De vill att storleken på effektreserven ska få uppgå till 1 000 MW eller mer även efter 2017 om det finns särskilda skäl (yrkande 1). I motion 2015/16:3337 av m.fl. (L) konstaterar motionärerna att energimarknaden är nationell. Effektreserven är dock fortsatt en nationell lösning, trots att problem med effektbalans och effektbrist är tydligt gränsöverskridande. Motionärerna vill se en nordisk lösning för effektreserven. Regeringen bör därför tillsammans med övriga nordiska länder och relevanta aktörer utarbeta ett sådant förslag (yrkande 3). Effektreserven är beräknad på att det finns tio kärnkraftsreaktorer i drift under framöver, konstateras det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. Att flera reaktorer kommer att avvecklas ökar effektreservens betydelse. Motionärerna anser därför att effektreserven bör förlängas till 2030 mot det satta målet för avveckling 2020, med avstämning 2020 och 2025. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 23). Vidare anser motionärerna att effektreserven bör upphandlas i taget i stället som gäller (yrkande 24). Detta för att garantera aktörerna ersättning för intermittent produktion. Upphandlingen bör även omfatta eftersom klimatförändringarna har bidragit till att det kan uppstå behov av ökad effekt även under andra perioder (yrkande 25). På grund av den begränsade överföringskapaciteten i stamnätet från norr till söder är det särskilt viktigt att tas i beaktande vid upphandling av effektreserven. Den nordiska och övriga europeiska elmarknaden blir allt mer sammanlänkad. Detta möjliggör också andra sätt att hantera eventuella effektproblem. När det gäller nordiska lösningar på effektfrågan hänvisar utskottet till det regeringen anför på detta tema i propositionen och som har refererats tidigare i betänkandet. Innebörden är att de nordiska energiministrarna har beslutat att transmissions- och systemoperatörerna ska ta fram en handlingsplan för hantering av effektfrågan på nordisk nivå. Handlingsplanen ska delredovisas och slutrapporteras . Mot bakgrund av detta pågående arbete ser utskottet inga skäl för att uttala sig om vare sig en nordisk eller en nordisk-baltisk lösning på effektfrågan. Motionerna 2015/16:3335 (M, C, KD) och 2015/16:3337 (L) avstyrks därför i de delar som har denna inriktning. Utskottet avstyrker också förslagen i motion 2015/16:3149 (KD) om att effektreserven bör förlängas till 2030. Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag om en förlängning till 2025 och anser att det är för tidigt att ta ställning till en ytterligare förlängning. När det gäller de synpunkter på formerna för upphandlingen av effektreserven som finns i samma motion hänvisar utskottet till att regeringen i propositionen anför att den har för avsikt att beakta dylika synpunkter inom ramen för det arbete som pågår inom med att ta fram en ny förordning om effektreserv. Motionen avstyrks således även i dessa delar. Även synpunkterna på effektreservens nedtrappning som finns i motion 2015/16:3333 (SD) kommer att kunna beaktas inom ramen för detta förordningsarbete. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal mer allmänt hållna motionsyrkanden om elmarknaden som bl.a. innefattar förslag om att denna marknad bör ses över ur ett konkurrenskraftsperspektiv och om att den s.k. effektskatten på kärnkraft ska avskaffas. Utskottet hänvisar huvudsakligen till att det pågående arbetet inom den parlamentariskt sammansatta bör avvaktas. Jämför reservationerna 7 (M), 8 (C), 9 (V), 10 (L) och 11 (KD). I kommittémotion 2015/16:2447 av m.fl. konstateras det inledningsvis att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. Energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när vi behöver den. Motionärerna konstaterar att Alliansens energiöverenskommelse skapade en stabil energipolitik som ger företag och hushåll ett tydligt besked för framtiden. Motionärerna framhåller vidare att för att klara högt ställda mål inom välfärd och miljöområdet är det viktigt att värna jobben och företagen i som lägger grunden för båda. De vill därför tillsätta en konkurrenskraftsutredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv och föreslå åtgärder för att hålla konkurrenskraftigt (yrkande 3). Utredningen bör analysera den svenska konkurrenskraften i förhållande till länder som konkurrerar med svensk industri såsom , och och omfatta elpriser, program för energieffektivisering inom industrin (s.k. PFE-program), kostnader för elnät, återbetalning på utsläppshandel m.m. Det svenska energisystemet måste hanteras som en helhet och inte som självständiga små öar, sägs det inledningsvis i motion 2015/16:1536 av och (båda M). Motionärerna ser en risk i att basproduktion av el (t.ex. kärnkraft) som inte ingår i regeringens subventionssystem fasas ut ur det svenska elsystemet. Det finns då även en risk för att det kommer att saknas el de dagar då de naturgivna förutsättningarna inte är gynnsamma för produktion av sådan förnybar el som exempelvis vind- och solkraft. Detta ökar i sin tur faran för kortare eller längre avbrott i det svenska elsystemet. Motionärerna anser inte att regeringen har levererat några konkreta förslag på hur en avbrottssituation ska avvärjas och föreslår att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att konkreta åtgärder för hur effektbalansen ska säkras i det svenska elsystemet måste tas fram parallellt med att andelen intermittent el ökar. EU:s arbete för en gemensam energiunion har potential att vara en viktig pusselbit för att åstadkomma en långsiktigt hållbar energiomställning i , framhålls det i partimotion 2015/16:2371 av m.fl. Motionärerna anser att vägen mot ett hållbart energisystem går via förnybar energi, energieffektivitet, ambitiösa mål och reformer för att skapa en inre marknad för energi i EU. Motionärerna vill utforma enkla system för handel med el i , med den nordiska elbörsen som ett gott exempel. Ett tillkännagivande med den inriktningen efterfrågas (yrkande 13). Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion till konkurrenskraftiga priser och med mycket små utsläpp av växthusgaser, konstateras det i kommittémotion 2015/16:3337 av m.fl. (L). Motionärerna anser att en långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften och därmed för tillväxten och välfärden i . konstaterar de att förutsättningarna för energimarknaden i är osäkra och att stora förändringar har skett . På grund av de rådande marknadsförutsättningarna och regeringens höjning av effektskatten på kärnkraft har beslut tagits om att avveckla fyra kärnkraftsreaktorer i . Enligt motionärerna kommer detta att leda till en reducerad installerad effekt och en stor samhällsekonomisk förlust. Det behövs en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom för klimatet, vilket är ett uppdrag som bör läggas på (yrkande 1). Motionärerna anser att förslaget om att förlänga effektreserven tydligt sammanhänger med regeringens oförmåga att ta politiskt ansvar för energipolitiken och i stället vidta åtgärder ensidigt, såsom bl.a. höjningen av effektskatten. För klimatets skull vill motionärerna avskaffa effektskatten och föreslår att genom ett tillkännagivande ska framföra detta till regeringen (yrkande 2). I partimotion 2015/16:136 av m.fl. förordas att utsläppen av växthusgaser ska minska med till 2030 jämfört med . Minskningarna ska göras inom . Vidare ska energiproduktionen 2030 bestå av förnybar energi och alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera sin verksamhet . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. Motionärerna anser också att ska verka för att EU antar en målsättning om att nå nollutsläpp och att all elproduktion då ska vara förnybar (yrkande 7). I kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för frihandel på elområdet inom EU (yrkande 35). Därigenom blir det lättare för ett litet exportberoende land som med en så gott som koldioxidfri elproduktion att bidra till ett minskat kolkraftsberoende i t.ex. , och . Av budgetpropositionen framgår att regeringens mål för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser (prop. 2015/16:1 utg.omr. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med ett effektivt utnyttjande av resurser och en effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. På EU-nivå stöder regeringen målsättningen om genomförandet av den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. Regeringen anger vidare att framtidens energiförsörjning kräver nya lösningar som ger en trygg, marknadskraftig och klimatanpassad tillgång till el och har därför tillsatt en som ska lämna förslag på dessa lösningar. behandlade utskottet allmänt hållna motioner om elmarknaden och om att denna marknad borde ses över. Utskottet anförde då bl.a. följande (bet. 2014/15:NU12): Utvecklingen i har länge gynnats av en tillförlitlig elförsörjning och elpriser som har legat på en konkurrenskraftig nivå. befinner sig också i en gynnsam situation när det nu pågår en omstöpning av de fossilbränslebaserade energisystemen till sådana som i huvudsak bygger på förnybara energikällor. De goda naturgivna förutsättningarna som tillgången till vatten, biomassa och vind ger, skapar förutsättningar för att kunna agera som ett föregångsland när det gäller användningen och utvecklingen av förnybar energi. Produktion, överföring och användning av el är – utöver marknadsaktörer som bl.a. elhandlare och nätbolag – centrala komponenter i den avreglerade elmarknad som råder i sedan elmarknadsreformen . Utskottet konstaterar att det vid ett flertal tillfällen har framförts synpunkter på elmarknadens funktion och att det nu i motion 2014/15:499 (S) på nytt har rests krav på att elmarknaden bör ses över. Utskottet hänvisar här inledningsvis – liksom det gjorde då ett motsvarande yrkande behandlades – till att regeringen efter en uppmaning från har genomfört en sådan översyn. Vidare vill utskottet erinra om att den tillsatta som en viktig del av sitt uppdrag ska belysa energimarknadernas funktion och organisation med avseende bl.a. på prissättning, konkurrens, etableringshinder m.m. ska därutöver lägga särskild vikt vid frågor om den långsiktiga elförsörjningen och de investeringar som behövs i olika delar av elsystemet. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att genomför en översyn av energisystemet och bl.a. har lyft fram kraftsystemets utveckling som ett av fem områden som bedöms särskilt intressanta att titta närmare på. Elmarknadens funktion har även belysts av flera andra aktörer, däribland Elforsk och Kungl. Därutöver har statens roll på elmarknaden granskats av . Ett förslag som var snarlikt det nu aktuella i motion 2015/16:187 (V) om att bör verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all elproduktion då ska vara förnybar behandlades av utskottet (bet. 2014/15:NU9). Det då aktuella yrkandet var dock inriktat på att målet skulle gälla all energiproduktion och inte som föreslås endast elproduktionen. Utskottet avstyrkte yrkandet och framhöll att det såg betydande svårigheter i att nå framgång med den inriktning som förespråkades i motionen och fann det därför mindre fruktbart att inta denna position. Utskottet pekade på att många medlemsstaters nuvarande energiförsörjningssituation och deras bristande naturgivna och ekonomiska förutsättningar gör det svårt att kunna ställa om till helt förnybar energiproduktion till 2050. En integrerad europeisk elmarknad Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken, inklusive de beslut som gäller skapandet av en integrerad europeisk elmarknad. antog en ny energistrategi –2020. I strategin prioriterades bl.a. åtgärder för att skapa en integrerad energimarknad med infrastrukturer. slog bl.a. fast målsättningar för marknadsintegration som anger att inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas- och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. antogs även rådsslutsatser om infrastrukturprioriteringar. Utifrån denna vägledning presenterade kommissionen senare ett förslag till en förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer (TEN-E). Förslaget syftar till att främja s.k. projekt av gemensamt intresse inom nio prioriterade geografiska korridorer och inom områdena el, gas, olja och transport samt inom tre unionsomfattande områden. Förhandlingarna avslutades och rättsakten trädde i kraft . EU:s tredje inremarknadspaket för el innebär bl.a. genomförande av ny lagstiftning genom nätföreskrifter, s.k. nätkoder. Nätkoderna för el är viktiga delar i arbetet med att utveckla den inre elmarknaden, harmonisera regelverk och säkerställa en effektiv och säker drift av de europeiska transmissionsnäten. Många av nätkoderna för el antogs –2015. För att öka transparensen på el- och gasmarknaderna i och därigenom minska risken för insiderhandel och marknadsmanipulation har EU antagit den s.k. Remitförordningen. antog den förra regeringen förordningen (2014:1059) om vissa avgifter för registrering och tillsyn över handeln på grossistenergimarknaden. Förordningen trädde i kraft . presenterade kommissionen tre meddelanden som utgör grunden för det omfattande arbetet med att skapa en europeisk energiunion. Ett av meddelandena handlar om att rusta elnät och vilka åtgärder som krävs för att nå målet om att höja EU:s elsammanlänkningsnivå till till 2020. Analys av effekterna på elmarknaden av en ökad andel variabel förnybar elproduktion har i regleringsbrevet fått i uppdrag av regeringen att analysera vilken påverkan en ökad andel variabel elproduktion har på elproducenters lönsamhet, grossistpriset på el samt priset till slutkund. Myndigheten ska utreda huruvida dagens elhandelssystem är samhällsekonomiskt effektivt . I uppdraget ingår också att bedöma hur en ökad andel variabel elproduktion påverkar incitamenten för investeringar i befintlig och ny elproduktion samt investeringar i elproduktionsanläggningar som enbart används vid hög efterfrågan, s.k. topplastproduktion. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen aviserade regeringen att den hade för avsikt att tillsätta en för blocköverskridande samtal om energipolitiken. tillsattes under ledning av energiminister . Enligt sina direktiv (dir. 2015:25) ska vara parlamentariskt sammansatt med uppgift att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Särskild tonvikt ska läggas på den framtida elförsörjningen. – ta del av och närmare analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi förväntas mötas enligt olika prognoser och scenarier och ställa samman två eller flera scenarier för tillförsel, överföring, användning och lagring av energi på – identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energisystemet och lägga särskild vikt vid försörjningen med el – ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen efter 2025–2030. Uppdraget ska redovisas . Energiministern om kärnkraften och effektskatten besvarade energiminister en skriftliga fråga (fr. 2015/16:855) från (M) om bl.a. effektskatten och kärnkraftens framtid. Ministern framförde att han noga följer frågan om kärnkraftens lönsamhet och att ämnet också är viktigt i de samtal som förs inom ramen för arbete. Vidare framhöll Baylan att det ingår i arbete både att se över förutsättningarna för de enskilda kraftslagen och att genomlysa hela marknadens utformning. Enligt energiministern är alla de stöd, skatter och regler som hänger samman med energisystemet uppe för diskussion inom ramen för . Det pågår en omfattande översyn av den svenska energipolitiken. Den parlamentariskt sammansatta har i uppgift att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Särskild tonvikt ska läggas på den framtida elförsörjningen. I arbete ingår både att se över förutsättningarna för de enskilda kraftslagen och att genomlysa hela marknadens utformning. Flera av de frågor som är föremål för behandling i detta avsnitt berörs således av arbete. Kommissionen ska redovisa sitt arbete . Mot bakgrund av att uppdrag omfattar en genomlysning av hela elmarknadens funktion, förutsätter utskottet att även konkurrenskraftsaspekter ingår. Detta inte minst mot bakgrund av att regeringens mål för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Ett uttalande från om en konkurrenskraftsutredning i linje med vad som föreslås i motion 2015/16:2447 (M) kan därför inte anses vara nödvändigt. har också effektfrågan högt på sin agenda och utskottet anser därför inte att det finns skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2015/16:1536 (M) om att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att konkreta åtgärder för hur effektbalansen ska säkras i det svenska elsystemet måste tas fram parallellt med att andelen intermittent el ökar. Att elmarknaderna i blir alltmer integrerade är ett faktum. Liksom regeringen välkomnar utskottet en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. På EU-nivå pågår arbetet med att utveckla den inre elmarknaden. Detta faktum gör det överflödigt med ett uttalande från sida om att regeringen ska verka för frihandel på elområdet inom EU. Förslaget i motion 2015/16:3149 (KD) med den inriktningen avstyrks därför av utskottet. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 2015/16:2371 (C) om att den nordiska elmarknaden, inklusive elbörsen , skulle kunna fungera som en förebild för utvecklingen av den gemensamma europeiska elmarknaden. Utskottet erfar emellertid att den nordiska elmarknaden ofta lyfts fram som ett gott exempel på en väl fungerande nationsgränsöverskridande elmarknadsintegration. Utskottet anser därför att det saknas skäl för ställa sig bakom förslaget i motionen om ett uttalande med den innebörden. När det gäller kärnkraftens aktuella situation och framtida roll i det svenska energisystemet kan det konstateras att bristande lönsamhet är en faktor som har bidragit till att kärnreaktorägare har aviserat en avveckling av ett antal reaktorer. Att lönsamheten brister har i sin tur flera förklaringar, varav en är ett överskott på el som leder till låga elpriser. En annan förklaring är ökade säkerhetskrav som kräver investeringar. Även den s.k. effektskatten påverkar lönsamheten. När det gäller förslaget i motion 2015/16:3337 (L) om att ska framföra till regeringen att effektskatten ska avskaffas för klimatets skull hänvisar utskottet till att man inom ramen för arbete diskuterar alla de stöd, skatter och regler som hänger samman med energisystemet. När det gäller effektskatten vill utskottet vidare erinra om att energiminister har utlovat besked om effektskatten och att detta besked bör avvaktas innan det finns anledning för att agera i frågan. Motionsyrkandet avstyrks liksom även yrkandet i samma motion om att det bör genomföras analyser av vad stängningar av kärnkraftsreaktorer kan få för konsekvenser för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom för klimatet. Här hänvisar utskottet till att dylika konsekvensanalyser rimligen bör finnas med i det arbete som genomför och som alltså ska ligga till grund för en bred energipolitisk överenskommelse. Avslutningsvis avstyrker utskottet motion 2015/16:136 (V) i den del där det begärs ett tillkännagivande om att ska verka för att EU antar en målsättning om att nå nollutsläpp och att all elproduktion då ska vara förnybar. Utskottet hade gärna ställt sig bakom detta förslag om hållningen hade kunnat betraktas som mer realistiskt. Mot bakgrund av att det investeras stora belopp i nya kärnkraftverk inom EU och att många medlemsstater är och kan förväntas förbli beroende av viss fossilbränslebaserad elproduktion anser utskottet att det är mer fruktbart om intar en annan mer nyanserad hållning i det fortsatta arbetet med att försöka förändra EU-medlemsstaternas elproduktion i en mer hållbar riktning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elområden med hänvisning till att det inte bör vidtas några marknadsåtgärder för att jämna ut prisskillnader mellan dessa områden och att den nordsydliga stamnätsledningen Sydvästlänken kan väntas utjämna eventuella prisskillnader ytterligare när den väl tas i drift. Jämför reservation 12 (SD). delades in i fyra elområden. Elområde 1 om-fattar nordligaste , elområde 2 området mellan i norr och i söder, elområde 3 det område som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder och elområde 4 den återstående delen av . Sedan elområdena infördes sätts börspriset på el efter tillgång och efterfrågan i respektive område. Gränserna mellan elområdena går där det finns fysiska begränsningar i överföringen av el i stamnätet, dvs. de s.k. snitten eller flaskhalsarna. I norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. I motion 2015/16:18 av m.fl. (M) ges inledningsvis en utförlig beskrivning av bakgrunden till elområdenas tillkomst och av elområdenas funktion. Motionärerna konstaterar därefter att elkonsumenterna i (främst i elområde 4) tvingas betala mer för elen sedan elområdesindelningen. Under av tiden råder ingen prisskillnad mellan elområdena, men under vissa timmar kan skillnaderna vara stora. Motionärerna påpekar att nedläggningen av skapade ett elunderskott i . Frånvaron av investeringar i överföringskapacitet och ny elproduktion i området har gjort att underskottet består än . Motionärerna anser att nödvändiga följdbeslut för att lösa de åtföljande problemen aldrig togs. Människorna i har inte valt att skulle avvecklas. Enligt motionärerna är irritationen därför mycket stor över att de boende i sydligaste tvingas betala högre elpriser och således straffas för beslut man aldrig ville ha. Enligt var det nödvändigt att agera gentemot för att undvika skadeståndskrav och att en s.k. marknadsdelning – indelning i elområden – var den enda möjliga lösningen. Andra hävdar att det hade varit möjligt att agera annorlunda. Motionärerna listar sedan ett antal alternativa lösningar på de problem de uppfattar med den nuvarande elområdesindelningen.