bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — hörde jag i replikskiftet med att vill förlägga mycket av diskussionen om likvärdighet till olika former av insatser för att stärka undervisningen. Och jag är helt med på det. Jag håller absolut med om att insatser för att stärka kvaliteten i undervisningen och att stärka undervisningen på ett sådant sätt att fokus verkligen blir på förbättrade kunskapsresultat är enormt viktigt för svensk skola, och kanske allra viktigast för de elever som har störst behov. Men, , vad tänker ni på när det gäller systemfrågorna? Jag välkomnar statsrådet till första debatten i kammaren. Det är roligt att ha statsrådet med i denna viktiga diskussion. Om statsrådet har känt en oro över engagemang för bristande likvärdighet kan statsrådet känna sig lugn. Det behöver statsrådet inte känna sig bekymrad över. Vi moderater har alltid värnat om att alla barn ska få bra förutsättningar, och vi är väl medvetna om att det är i skolan dessa förutsättningar ges. Skolans kompensatoriska roll är mycket viktig. Inte minst i min roll som lärare har jag jobbat för att kompensera och för att stärka de barn som inte har så goda förutsättningar. Vi vet att barn som kommer från bakgrunder med större stöd klarar sig i de allra flesta system. Men de barn som inte gör det behöver skolan arbeta intensifierat runt, och det finns en rad olika saker vi ska göra där. Min oro när det gäller Socialdemokraterna och regeringen handlar om ett bristande kunskapsfokus. Jag tror att grunden för att vi ska ge dessa barn ett bra liv är att ge dem kunskaper för att rusta dem för framtiden. När jag ser hur regeringen brister i sitt kunskapsfokus kan jag känna mig djupt orolig och vill rikta frågan tillbaka till statsrådet. På vilket sätt tänker ni fortsätta att stärka alliansregeringens kunskapsskola, behålla fokus på kunskap och fortsätta att möjliggöra för varje barn att få de kunskaper de behöver för att få en bra framtid? Regeringen behöver inte alliansregeringens insatser för att fortsätta med kunskap. Kunskap ska vara i totalt fokus för skolans verksamhet. De största förlorarna när skolan inte klarar av att säkerställa att alla elever får ett starkt lärande är de svagaste eleverna, de elever som kommer från hem där de inte får så starkt stöd. Dessa elever behöver skolan allra mest. När jag säger detta gör jag mig till talesperson för en stark kunskapstradition med rötter i den arbetarrörelse som ligger bakom socialdemokratin men också i den rörelse som finns i vårt systerparti . Det är ett parti som alltid har stått starkt på kunskapens grund. Jag är stolt över att företräda en progressiv kunskapssyn och tänker slåss för en jämlik kunskapsskola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning En kunskapsskola ska också vara jämlik och ska finnas för elever som har det allra största behovet. I sin rapport skriver att elevers sociala bakgrund spelar allt större roll för vilket resultat de får. skriver också i sin rapport om att hör till de länder i där skillnaden mellan högpresterande och lågpresterande elever är störst. Det är ett underbetyg för en jämlik kunskapsskola. noterar att det handlar mycket om systemfrågor. Det handlar om vår skollag, det handlar om hur vi har arrangerat vårt system för skolval och det handlar om hur vi har låtit vår skola bli väldigt styrd av marknadstänkande. Jag finner till min stora förvåning att gör sig till talesperson för att vi inte bara måste se över våra undervisningsmetoder utan också noga reformera vårt skolsystem, med fokus på skollagen. Det finns mycket jag önskar att regeringen gjorde annorlunda. har och regeringen inte svarat upp till de saker som är viktiga. Lärarna är det viktigaste verktyget vi har i svensk skola, och vi behöver ge dem bättre förutsättningar. När vi ser att lärarutbildningen saknar de förutsättningar man behöver för att utbilda bättre rustade lärare föreslår vi mer lärarhandledd tid på lärarutbildningen. Då svarar regeringen med tystnad. När pekar ut oss som ett land där de bäst skickade lärarna inte undervisar i de tuffaste utmaningsområdena väljer regeringen att plocka bort förstelärarna i utanförskapsområdena. Men jag tror att det är viktigt att också rikta de ekonomiska incitamenten till dessa lärare. Vi har också gjort en satsning på Teach for när det gäller de största bristämnena och att särskilt rekryterade personer går till utanförskapsområden. Jag kan räkna upp en rad olika åtgärder. Det handlar också om att ge mer undervisningstid. Det vore intressant att i statsrådets huvudanförande få höra hur statsrådet ser på detta med mer tid. Givetvis är kvantitativ tid inte hela lösningen, men att få mer tid med en skicklig lärare betyder sannolikt oerhört mycket för de barn som inte har så goda förutsättningar hemifrån. Det ska bli intressant att i statsrådets huvudanförande få höra hur statsrådet vill utveckla förändringar i skollag, i det fria skolvalet och så vidare, för jag var övertygad om att Alliansen och regeringen var överens om att vi ska ha fritt skolval i . Vi kommer inte att delta i beslutet men ställer oss bakom vårt särskilda yttrande. Det är för att ekonomin inte stämmer. Som alla vet har både Timss och kommit. De visar att fallet i den svenska skolan har bromsats upp. Men eftersom alla mätningar är gjorda då 70 000 barn stoppades in i det svenska skolsystemet avvaktar jag med att ropa hurra till då undersökningarna från Pirls och ICC kommer. Man kan dock ställa sig frågan om ska nöja sig med att vara ett medelmåttigt land i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Punktåtgärder som sattes in , alltså mest , börjar ge effekt. Det handlar om Matematiklyftet, Läslyftet, lärarforskarskolor, lönesatsningar och så vidare. Alla dessa har som gemensam faktor att en satsning på lärarkollegorna ger en effekt på eleverna långsiktigt. Det är något som vår Shanghaimodell fångar upp på alla plan. Modellen satsar inte bara på ett ämne och några få lärare utan på hela kollegiet och alla ämnen. Det är inte raketvetenskap, men det är skönt att det äntligen syns. vill vi använda detta bevis för att sluta experimentera med den svenska skolan. frågade mig vad som är den enskilt viktigaste frågan för skolan. Mitt svar blev att det är långsiktig skolpolitik. Det är den mest avgörande faktorn för alla länder som ligger i topp i alla undersökningar. Statsrådet verkar inte ha förstått vikten av de rapporter som kommer. Dagarna före 2017 kommer att släppa sin rapport, och jag misstänker att kommer att handla om enbart skolan. Låt alla oss politiker träffas och komma överens. gjorde det 1985 och ligger nu topp fem i alla resultat. Där skapade man tre olika högar. En hög för - ursäkta svordomen, fru talman - "aldrig i helvete att vi kan komma överens", en hög för "detta är vi redan överens om" och en hög för "detta kan vi inte komma överens om , men vi sätter oss ned och diskuterar det". Detta ger en långsiktig skolpolitik, och det är det skolans framtid handlar om. Framtida förslag ska vara grundade på forskning och erfarenhet och inte på ideologiska nycker. Som lärare har jag sett vilken tid det tar att implementera nya reformer. Nya reformer blir inte aktuella för lärarna och eleverna dagen efter att vi har röstat igenom dem här. De tar tid. Det tar ungefär tre innan de landar i verkstad för lärarna och eleverna. Jag avser inte att rycka sönder det som fungerar, men jag kommer alltid att agera med kraft om pengar, elever och kollegor missbrukas. Våra förslag grundar sig samtal i fikarum, och jag kommer att fortsätta att samtala med kollegorna, som lever i verkligheten och inte i vår skyddade verkstad här. Vi kan se det som en trestegsraket. Flera partier har liksom oss talat om att förstatliga skolan men undvikit frågan hur det ska gå till. Jag tänker ta chansen att snabbt gå igenom detta. Men först måste vi veta vilka grundpelare skolan står på. De grundpelare vi står på är en fungerande karriärtrappa - vi väljer att kalla det Shanghaimodellen - och en arbetsmiljö för lärare och elever som är värd att gå och jobba för och där man har möjlighet att lära sig. Ljud, ljus, luft och den yta som finns runt eleverna och lärarna är kraftigt påverkande faktorer. Det bör finnas förberedelseskola för nyanlända som kommer till , där det finns en chans att landa innan man kastas in i det svenska skolsystemet och där det finns en läroplan framtagen, vilket det inte gör för förberedelseklasserna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Omkringpersonalen har jag talat om tidigare, och jag kommer inte att sluta nämna dem förrän kommunerna ser till att återanställa dem. Kommunerna har plockat bort kuratorer, skolsköterskor, vaktmästare, skolläkare - alla personer som gör att lärare kan vara lärare. Här måste vi sätta in resurser. När det gäller digitaliseringen kan vi inte vänta till 2022 innan vi får en rapport om den. Det är under all kritik. För att komma tillbaka till förstatligandet anser vi att det ska finnas en Shanghaimodell med statlig styrning och ansvar. Det ska finnas digitala mötesplattformar där staten driver utbildningen och utvecklingen framåt, en nationell databank med inspelade lektioner, ett tvåårigt gymnasium med chans att läsa vidare om man vill - alla vill inte läsa - en förberedelseskola och en läroplan. Det ska göras en kvalitativ översyn, och lärarhögskolorna ska slås samman, vilket även var inne på. Vi kan inte släppa in vem som helst på lärarhögskolorna, och vi kan inte ha vilken kvalitet som helst på lärarutbildningen. Detta har också betonat. Kanske bör gemensamma nationella prov införas på lärarutbildningarna, där man en gång stämmer av hur det går för de olika läroverken och ser om det finns något läroverk som underpresterar. Om resurser och saker som stoppas in inte räcker kanske det är dags att göra en sammanslagning. Det bör finnas ett obligatoriskt lämplighetstest på lärarutbildningar för att se om man är lämplig som person att kliva in som lärare - inte kognitivt utan socialt - statligt tillsatta rektorer via academy schools samt en SYV-plattform med ett maxantal barn per . Det finns också en annan sak som vi i har nämnt, och det är att vi vill komma tillbaka till möjligheternas skola. Vi kan inte bara ha negativ syn på den svenska skolan. I en möjligheternas skola måste det dock finnas möjlighet att välja som elev. Vi anser att allmän och särskild matematik, svenska och engelska ska återinföras. Kursbetygen ska tas bort och ämnesbetyg för gymnasiet införas i stället. Den språkintroduktion som finns är inte uppdelad efter om man har gått i grundskola eller inte. Där stoppar vi in människor som är analfabeter tillsammans med personer som har gått . Det funkar inte. När vi pratar med lärarna säger de att det hade underlättat deras vardag fantastiskt mycket om dessa två grupper hade delats upp. Vi vill också se till att självstyret ökar, fru talman. Vi vill minska lokalpolitikers möjlighet att peta på detaljnivå. Jag förstår att vi politiker lätt ger oss in i detta, men vi ska inte hålla på med det. Det är lärarna och rektorerna som kan yrket bäst. Låt dem göra jobbet! Vi vill ha möjlighet att införa jourskolor, vi vill satsa på omkringpersonal så att självstyret ökar och vi vill tillsätta en statlig fond för landsbygdsskolor. När antalet elever dippar tillfälligt på en landsbygdsskola ger man oftast kommunala tjänstemän möjlighet att lägga ned skolan. Detta är vi kraftigt emot. Vi vill se till att det finns en statlig fond där man kan hämta pengar för att tillfälligt rädda de lärare som finns där ute, så att de kan fortsätta att vara anställda tills det kommer fler elever. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi vill också se till att rektorer gör en del av sin tjänst i klassrummet. Om man ska sitta och bestämma i det svenska skolsystemet bör man veta hur det ser ut i klassrummet. av dagens rektorer är lärare, men är det inte. Vi vill gärna att nyanlända elevers betyg ska särredovisas, av en enkel anledning. kan lärare med ett visst antal elever få bud från rektorn att inte ge dem betyg, för så fort ett betyg sätts räknas nämligen de andra 15 betygen in, vilket innebär att skolans resultat dippar. Jag känner till lärare som har fått direktiv av sina rektorer att inte sätta betyg på eleverna förrän dessa har fått tillräckligt många betyg. Detta är helt fel. Låt oss särredovisa de nyanländas betyg på ett positivt sätt. Låt resultaten och metoderna i de skolor som lyckas med de nyanlända spridas över i stället för att fastna hos en och samma person. Med detta, fru talman, vill jag önska hela och alla som sitter här inne en god jul. I detta anförande instämde (SD). Jag noterade inledningsvis att vill avvakta med att ta ut för mycket av analysen av och vändningen tills det samlade flyktingmottagandet har gett full effekt. Jag förstår att vill avvakta. Upplysningen är nämligen att det är nyanlända elever som har höjt PISA-resultaten så här långt. Sannolikheten för att de inte ska kunna göra det i fortsättningen är inte så stor. Det beror snarare på vilka förutsättningar vi ger dem. En annan sak jag känner mig nödgad att nämna är det faktum att vi särredovisar nyanländas betyg. Upp till i svensk skola får man särredovisa. Det är väldigt klokt, och där vill jag ge rätt liksom alla andra som förstår att det vore oklokt att lägga in betygssnitt och behörighetsandel för elever som har kommit till . Men som sagt gör man redan så . Den statistiken är enkel att finna. Det är klokt att vilja ha långsiktighet i skolpolitiken. Det vore oerhört önskvärt om vi kunde komma dit. Men att lägga ned modersmålsstödet, att säga nej till lärarlyftet, att inte vilja ha en lågstadiesatsning, att vilja ha särskilda skolor för nyanlända, att införa jourskolor, att dra ned anslagen för 22 av lärosätena, att återinföra tvåårigt gymnasium och att dessutom dra ned 26 miljarder till kommunerna låter inte långsiktigt i mina öron. Det låter svårt att styra skolan långsiktigt då. Det är svårt för mig att se hur en lärare ska tänka. Kommer de att få behålla sin löneökning och sina kollegor? Jag kan lova att 26 miljarder mindre till kommunerna kommer att ge stora effekter, eller vad tror ? Om vi börjar med varför jag vill avvakta är det helt rätt. När det gäller de nyanlända som har kommit till säger kollegorna, ifall man åker ut och besöker en skola i verkligheten, att det inte är resurser till de nyanlända som är problemet. Problemet är att de inte har fått resurser för de andra eleverna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning tar man resurser från de befintliga eleverna och sätter på de nyanlända. Det finns inga resurser att plocka från, utan då lägger man dem där det är mest katastrof för tillfället, nämligen på de nyanlända som har kommit in i det svenska skolsystemet - 70 000 barn. De barn med läs- och skrivsvårigheter som tidigare haft hjälp och stöd får inte detta i samma utsträckning. Av den anledningen är jag rädd för att framtida resultat inte kommer att visa på en lika positiv effekt som vi nu har sett. Jag vill dock ge Alliansen kredd för att man har genomfört ett visst antal saker. Problemet är att detta gjorts punktvis. Jag vill göra det totalt, med Shanghaimodellen. tog upp alla olika satsningar där vi drar ned, men vi gör självfallet satsningar i stället för dem. Vi väljer att kalla dem för andra namn, men vi stoppar in exakt samma pengar. Det skiljer väldigt lite mellan vår budget och regeringens, men vi flyttar pengarna till saker som vi anser är mer effektiva. Den diskussionen tycker jag därför att vi kan lämna därhän. Sedan kommer detta dåliga argument igen, fru talman, om 26 miljoner som vi drar bort från kommunerna. Jag trodde att min partiledare hade varit tydlig med din partiledare, , men uppenbarligen trillade polletten inte hela vägen ned hos Socialdemokraterna. Denna diskussion är rent ut sagt löjlig. Vi tar ingenting från kommunerna. De saker som vi anser inte längre kostar pengar - i alla fall inte om vi hade fått styra - plockar vi bort. Det är inte någon mindre satsning på kommunerna över huvud taget. Jag vet inte hos vem polletten inte trillar ned. Om utgiftsområde 16 har minus är det klart att det ger effekter på skolan. Om man tar bort 3 miljarder i lärarlönesatsning och gör något annat med pengarna, ska de lärare som har fått en löneökning ändå räkna med att de får pengarna? vet man inte i vilken ände man ska börja. 26 miljoner - det vore intressant om kunde ägna sin sista replik åt att förklara vilka kostnader kommunerna blir av med. Berätta hur det går till när kommunerna sparar in 26 miljarder på minskad invandring, minskad migration och minskat flyktingmottagande! Hur ska kommunerna spara 26 miljarder? Jag vill gärna upplysa om att hela utgiftsområde 16, från förskola till forskning, omfattar 74 miljarder. Det sätter 26 miljarder i perspektiv. Om man tar bort Samverkan för bästa skola - 100 skolor ingår i en sådan samverkan - och om man tar bort nationella skolutvecklingsprogram och alla andra saker som jag nämnde är det klart att det ger effekter. Men utveckla gärna hur minskad invandring ska ge dessa omedelbara effekter, och vad det gör med ett land där vi har en arbetskraftsbrist på ungefär 65 000 . När det gäller långsiktigheten hoppas jag att och hans partivänner förstår att om man bara tar bort pengarna, lägger dem någon annanstans och döper om dem och de inte längre får användas i avsett syfte, är det klart att det blir en oerhört kortsiktig politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag vill återigen ställa frågan: På vilket sätt är det långsiktigt att dra bort alla dessa pengar? På vilket sätt ska kommunerna spara ? Gör gärna ett försök att förklara detta för mig. Jag ska återvända till en sak som är ganska intressant. Vi fick en föredragning av Arbetsförmedlingens chef. Han var mycket tydlig med den arbetskraftsbrist som finns. Om vi tittar på hur arbetslösheten ser ut för inrikes födda och utrikes födda skiljer det enormt mycket. Det visar sig att det i fråga om arbetslösheten inte skiljer mellan utrikesfödda och svenskfödda, utan det skiljer tiotals procent mellan utrikesfödda och svenskfödda. Att då stå här och påstå att om vi pressar in ännu fler människor som är utrikesfödda med felaktig utbildning för det svenska systemet skulle det leda till att vi kan komma åt arbetsbristen är helt felaktigt. Men om vi verkligen ska vara ärliga här och lägga handen på hjärtat så här i juletider kan jag säga att om det är någonting som vi gör fel här i , fru talman, är det alltid samma sak, nämligen att vi ständigt ska uppfinna hjulet själva. Om vi i stället väljer att titta på de tre länder som faktiskt ligger i topp i fråga om resultat har de något gemensamt, och det är att de har sett till att satsa på lärarna. Genom att satsa på lärarna har man sett till att eleverna utvecklats enormt. Varför ska vi då uppfinna egna lösningar? Varför kan vi inte ta en färdig lösning, implementera den i , anpassa den efter det svenska systemet och se till att den fungerar? Vi ser nu att satsningar som gjordes på lärarkollegorna under 2007-2012 faktiskt har gett effekt. Det är detta som jag menar att vi ska sätta oss ned och diskutera. Låt oss lägga de partipolitiska åsikterna åt sidan och faktiskt fokusera på skolan för skolans bästa. Jag önskar er en god jul. Jag skulle vilja börja med att säga att jag finner det mycket märkligt att ett parti som och dess representant i utbildningsutskottet talar om lämplighetstester för skolpersonal och lärare. Med tanke på vilket parti han tillhör och med tanke på vilken lämplighetsgrad detta partis ledamöter har för att sitta i landets högsta beslutande organ blir det ganska skrattretande. Min fråga handlar egentligen om någonting annat. Den handlar om glädjekalkyler när det gäller budgeten och om vinster i välfärden, som jag kommer att återkomma till ännu fler gånger i ännu fler debatter. När det handlar om vinsterna vet vi att inför valet lurade sina väljare. De påstod att står på välfärdens sida, på skolans sida, på elevernas sida och att de vill ha en skola som inte vissa kapitalister ska tjäna så mycket som möjligt på. Sedan såg vi att opinionen förändrades lite grann inom , men främst inom partiledningen. med och en del företag, välfärdsaktörer, var helt plötsligt inte längre emot vinster i välfärden utan tvärtom. har också gått ut och sagt att de inte anser att det bör finnas några som helst begränsningar i vinstuttaget för välfärdsaktörer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Då är frågan, : Tycker du att det är rättvist mot väljarna att har ljugit på detta sätt? Tycker du att det är lämpligt, apropå lämplighetsgrad och lämplighetstester, att så högt uppsatta politiker i detta land ljuger väljarna rakt i ansiktet om vad de egentligen står för? Jag återupprepar vad som har sagts, men jag vet inte riktigt i vilken ände jag ska börja. Men jag börjar i den ände som började, med lämplighetsgraden. Har vi företrädare som har gjort mindre lyckade saker? Ja, det har vi. Har företrädare som har gjort mindre lyckade saker och till och med blivit dömda för saker? Ja, det har de. Därför tycker jag att vi lägger den diskussionen åt sidan. Kasta inte sten i glashus! Tack, , för att du ger mig möjlighet att faktiskt förklara hur vi tänker kring vinster i välfärden. Min talartid räckte inte riktigt till för att jag skulle gå in djupare i denna diskussion. Vi avser , om vi får styra, att se till att de friskolor som vill göra en vinst först måste lägga undan pengar till en buffert. Det är inte många friskolor som har lagts ned. Jag tror att det till och med är bara en, och där satt det en lapp på dörren : Tack för . Sedan fick eleverna gå över till en skola. Vi vill alltså att de ska lägga undan pengar till en buffert. Denna buffert ska vara så stor att den räcker till att alla elever ska kunna slutföra sin termin med det befintliga arbetslaget. Genom att eleverna kan avsluta sin termin ger man också kommunerna tid att reagera, anställa folk och förbereda utrymme, helt enkelt. Men, som sagt, det är en friskola som mig veterligen någonsin har lagts ned. kanske har mer information än vad jag har. När det gäller att lägga ord i munnen på andra människor vet jag inte hur som har gjort det. Men i dessa tider kan jag säga en sak: , tänk på att tomten hör när du ljuger! Jag slutade att tro på tomten , men är visst fortfarande kvar där. Jag skulle återigen vilja upprepa frågan om vinsterna. Här försöker representant komma undan med det faktum att de har ljugit hundratusentals väljare rakt i ansiktet. Efter några fina middagar och resor har de helt enkelt valt att ställa sig på kapitalisternas sida. Inte för att jag tror att någonsin har stått på folkets sida, men åtminstone retoriskt sett hade de en annan inriktning före valet än efter valet. Jag vill också tala om någonting annat. talar en hel del om att elever med utländsk bakgrund drar ned skolan - flyktingbarn drar ned den svenska skolan. De talar om att dessa elever inte blir en del av samhället etcetera. Är ens över huvud taget intresserade av att någon människa från ett annat land ska bli en del av detta samhälle? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Kollar man på budget är det mycket tydligt att på budgetpost efter budgetpost där människor med utländsk bakgrund påverkas vill dra ned eller helt och hållet ta bort denna budgetpost. Vi kan se att det gäller modersmålsundervisning, studiehandledning på modersmål och andra frågor och ämnen som är viktiga för utrikes födda elever. Då är frågan: Varför säger detta? Jo, det handlar precis som vanligt om att det högerextrema partiet vill föra bort fokus från det faktum att de egentligen vill skära ned på välfärden och att det egentligen inte handlar om dem med utländsk bakgrund men att de måste hitta någonting där de kan splittra folk. Och just nu handlar det om de nyanlända som kom .