bet · H401FöU1 · 2016-12-05 00:00:00 — Jag ser stora säkerhetspolitiska risker i vårt närområde och menar att risken för att en konflikt uppstår i om möjligt har ökat . Läget är mer kritiskt än på mycket länge, och jag anser att det verkar osannolikt att kommer att kunna välja att stå utanför en eventuell konflikt. Behovet av ett starkare försvar var uppenbart 2015 och är det fortfarande. Liberalerna valde att ställa sig utanför uppgörelsen mellan regeringen och övriga allianspartier och därmed också utanför försvarsbeslut. Trots att det nu bara gått den s.k. försvarsöverenskommel-sen träffades menar jag att haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi redan är ett faktum. bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen om att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP och tillkännage det för regeringen. Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället, punkt 6 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2016/17:2469 av m.fl. (V). Vi föreslår att regeringen ser över användningen av Försvarsmaktens helikoptrar i krisberedskapen. I allianspartierna anser vi att Försvarsmaktens helikopterkapacitet borde kunna komma till bättre användning i den svenska krisberedskapen. Försvarsmakten har anskaffat ett stort antal medeltunga helikoptrar och även om användningen för krisberedskaps-ändamål inte ska vara dimensionerande för försvarets helikoptrar anser vi att en översyn bör göras. Översynen bör inkludera aspekter som hur samordningen med civila myndigheter kan förbättras och att Försvarsmakten ska göra en inventering av hur befintlig och ny utrustning kan användas i krisberedskapen. bör ställa sig bakom vad som anförs i reserva-tionen om en översyn av hur Försvarsmaktens helikoptrar kan användas i krisberedskapen och tillkännage det för regeringen. Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2469 av m.fl. (V) och 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. är ett alltför litet land för att inte samordna och koordinera sina resurser. ska Försvarsmaktens stöd till samhället och andra myndigheter vid behov enbart ske ”inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser”. Att inte utnyttja Försvarsmaktens tillgångar på ett bättre sätt ser jag som ett slöseri med stora samhälleliga resurser. Att samordna Försvarsmaktens kapacitet och dimensionera för vissa typer av civila behov skulle genom relativt små medel kunna spela stor roll för den civila krishanteringen. Det vore också ett ur samhällsekonomisk synpunkt effektivare resursutnyttjande. Försvarsmakten har visserligen kvar uppdraget att stödja de civila delarna av samhället vid en större kris, vilket inte är tillräckligt enligt min mening. Ett exempel är anskaffningen av ett nytt målflyg. Om Försvarsmakten tar hänsyn till civila behov skulle det i det här fallet kunna handla om att man vid införskaffandet av ett nytt målflyg ser till att flygplanen även fungerar för vattenbombning. Jag anser därför att det bör utredas hur Försvarsmakten tydligt kan få i uppdrag att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att också kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer. Utredningen bör omfatta extraordinära händelser som omfattar såväl sjöräddning som brandbekämpning och naturkatastrofer, och i detta sammanhang bör utredaren även se över hur ett eventuellt ersättningssystem kan konstrueras. bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Försvarsmaktens breda roll i samhället, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 15. Jag anser att Försvarsmakten ska ha en bred roll i samhället och att den har kompetenser och resurser som skulle kunna spela en stor roll vid olika typer av påfrestningar på samhället, t.ex. naturkatastrofer, terrorhandlingar och allvarliga olyckor. har det tyvärr funnits en uttalad tveksamhet såväl på politisk nivå som bland myndigheter att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter har huvudansvaret. I Försvarsmakten finns resurser och kompetenser som borde kunna utgöra en del av samhällets beredskap vid allvarliga hot, olyckshändelser och katastrofer. Jag föreslår därför att en utredning bör se över hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälplig vid krissituationer med utgångspunkt från att Försvarsmakten ska ha en bred roll i samhället. bör därför ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Statsflyget, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1016 av (M) och 2016/17:1423 av och (båda SD) yrkande 2. All personal som hanterar statsflyg och specialflyg har flyttat till och kvar på finns en hangar i dåligt skick som är föremål för rivningsbeslut. I statsflygsförordningen (1999:1354) framgår att statsflyget ska vara lokaliserat på i . För att tillgodose detta har en projektering genomförts av Swedavia till en kostnad av . Enligt den skulle investeringen uppgå till . Hyresperioden föreslås bli med en bashyra om . Därtill kommer kostnader för drift, underhåll, medier och övriga tjänster. Av en alternativ granskning utförd av Swedavia inom ramen för projekteringen, framgår att kostnaden för en utbyggnad av den befintliga förhyrningen på bedöms ligga . Vi anser att kostnaden inte bör belasta Försvarsmakten och att kostnaderna för statsflyget ska särredovisas i syfte att fullt ut kunna kompensera myndigheten för alla de utgifter som är förknippade med ansvaret enligt statsflygsförordningen. bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen om särredovisning och kompensation för de kostnader som gäller statsflyget och tillkännage det för regeringen. Åtskillnad mellan medel för civila och militära insatser, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 10. Jag anser att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser. Jag anser att ska arbeta med både civila och, när så krävs, militära insatser. anser jag att det är viktigt att biståndsmedel inte ska användas till militära insatser och att verksamheterna inte blandas samman då det skapar oklarheter och tvivel på de civila insatsernas opartiskhet och integritet. Frågor om militära insatser behandlas av sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU). har därför förutsättningar att vid behandlingen av enskilda fredsfrämjande förbandsinsatser beakta förutsättningarna för att de ska kunna genomföras på ett sätt som inte bidrar till en sammanblandning med biståndsinsatser. Jag anser dock att det är en generellt viktig princip att civila och militära insatser hålls separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser och menar att det är mycket problematiskt när civil personal förknippas med militär och att det också ökar risken för våld mot den civila personalen. bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 3 (M) (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 6. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3203. närområde har blivit allt mer osäkert. Försvarsmakten gör bedömningen i sin delårsrapport att den negativa utvecklingen fortsätter. Den ryska aggressionen mot utgör en definitiv vattendelare och utmanar hela den europeiska säkerhetsordningen. Den illegala annekteringen av visar att den ryska tröskeln för att använda militärt våld har sänkts och att inte respekterar självständiga staters gränser. Det ryska agerandet i är också en tydlig markering mot Nato och EU om att undvika utvidgning i det ser som sin intressesfär – en sådan ordning får inte etableras i vårt . Det försämrade säkerhetspolitiska läget gör att försvarsförmåga måste stärkas. tillsammans med , samt Social-demokraterna och ingick försvarsuppgörelsen som innebär extra till försvaret –2020. Uppgörelsen utgör grunden för det försvarsbeslut som fattades och är ett trendbrott som visar att det finns en bred politisk enighet kring satsningar på ett stärkt försvar. Försvarsbeslutet genomförs nu . hade dock velat se en något annorlunda fördelning av vissa delar av försvarsanslaget inom ramen för utgiftsområde 6. Vi har lagt förslag om att ta de extra som regeringen lägger på anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor och i stället anslå till anslaget 1:9 och till anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utöver det som innefattas av försvarsuppgörelsen föreslår alltså satsningar på forskning, psykologiskt försvar samt civilt försvar. () har en viktig roll både när det gäller försvarsrelaterad forskning och när det gäller tekniska frågor som omvärldsanalys. Dessutom vill utöka anslagsändamålen för anslag 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor för att även omfatta vattenbrist och torka. vill också se att FOI får uppdraget att utreda det psykologiska försvarets framtid i – en fråga som blir alltmer central i takt med ett upptrappat informationskrig. I försvarsuppgörelsen ingår att planeringen för det civila försvaret återupptas. Civilt försvar är den verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. Det civila försvaret är en viktig del av totalförsvaret och en förutsättning för att det militära försvaret ska kunna fungera i tider av kris och konflikt. Återupprättandet av totalförsvaret kommer att kräva omfattande arbete och resurser. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd och demokrati. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Den s.k. försvarsgruppen: regeringen samt , har enats om att stärka försvaret med sammanlagt mer än liggande statsbudget. Det anser vi är alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . budgeterar avsevärt mer än liggande budget . Vi markerade redan i Försvarsbered-ningens rapporter genom avvikande meningar att försvaret behöver en rejäl upprustning för att nå en ny rimlig försvarsförmåga. I vår budgetmotion aviserar vi rejält höjda anslag och föreslår hur dessa resurser skulle kunna användas över åren för att upprusta det svenska försvaret till ett starkt nationellt försvar. Vårt förslag till försvarssatsning skulle ha inneburit att det svenska försvaret skulle ha kunnat återfå den storlek och förmåga det hade 1999. Det hade varit bra om den för skadliga nedrustningen hade kunnat få ett slut. I motion 2016/17:2899 föreslår vi därför att anslaget för utgiftsområde 6 ska uppgå till 52 . har antagit ramarna för och avslagit förslag. De samlade utgifterna för utgiftsområde 6 får därför inte överstiga 50 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag, varför vi i stället avstår från att delta i beslutet. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 6 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att det hade varit bättre för om anslagen hade varit högre för utgiftsområde 6 med den fördelning och de prioriteringar som framgår av motion. När det gäller ombeväpningsfasen från JAS 39 C/D till JAS 39 E anser vi att Försvarsmakten bör få behålla samtliga Gripen C/D operativa inom flygvapnet. Att 60 stycken JAS 39 E är det lägsta antalet stridsflygplan vi kan ha för att över huvud taget upprätthålla ett luftförsvar konstaterades i de krigsspel som Försvarsmakten genomförde . Med tanke på säkerhetsläget i vårt närområde anser vi att det är orimligt att vi ens ska lägga oss på den lägsta tänkbara nivån av antal stridsflygplan. Vi anser att det vore rimligare att flygvapnet får 100–200 stridsflygplan och att Gripen C/D kan opereras . Regeringens planering har en tyngdpunkt på att JAS 39 C/D demonteras och successivt byggs om till JAS 39 E. I stället för att göra detta anser vi att regeringen borde tillföra de medel som krävs för att finansiera merkostnaden för nyproduktion av JAS 39 E. På så vis uppstår det inte ett operativt glapp med färre plan från den stund man annars skulle ta Gripen C/D ur tjänst för ombyggnation. Vårt mål är att efter en förstärkning av försvaret får ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en tröskeleffekt som i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att angripa . Ett sådant försvar ska också ha tillräcklig styrka för att föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium, vilket inte bara förutsätter höjda anslag i enlighet med vårt förslag utan även en höjd kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 3 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommun-sektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 6. Som regeringen konstaterat i budgetpropositionen har den försämrade säkerhetspolitiska situationen bestått utan synbar förbättring. För ökar det betydelsen av att försvarsförmåga stärks. tillsammans med , ingick försvarsuppgörelsen som innebär extra till försvaret –2020. Uppgörelsen utgör grunden för det försvarsbeslut som fattades och är ett trendbrott som visar att det finns en bred politisk enighet kring satsningar på ett stärkt försvar. Försvarsbeslutet genomförs nu fr.o.m. . ser dock inte att utvecklade rättsliga befogenheter för med självklarhet ger ökad effektivitet när det gäller möjligheterna att kunna ingripa för att bekämpa brott och upprätthålla ordningen. Vi ser därför inte heller att det är nödvändigt att anslå anslagsmedel för verksamhet som även fortsättningsvis bör skötas av sjöpolisen, vilket också framgår av motion 2016/17:3412. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 3 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns även fortsättningsvis brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraft-fulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet och på majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 6.