bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 6. Samverkan mellan Försvarsmakten och Polisen bör stärkas. Försvarsmakten, och särskilt Hemvärnet, har resurser och kompetenser som skulle kunna användas av polisen i händelse av kris. Hemvärnet skulle till exempel kunna hjälpa polisen med saker som trafikreglering, bevakning och avspärrning av objekt. Detta skulle vara en värdefull hjälp för polisen vid kriser och extraordinära händelser. Dagens samhälle ställer helt andra krav än tidigare när det gäller en fördjupad samverkan mellan våra säkerhetsskapande myndigheter. Därför bör det göras en översyn över hur samverkan mellan kan förbättras, särskilt i händelse av extraordinära kriser. Hemvärnet används ofta vid skallgång efter försvunna personer och vid räddningstjänstinsatser som skogsbränder. Det finns anledning att se över om Hemvärnet kan användas även till andra uppgifter för att kunna biträda polisen vid särskilda händelser som kräver extra resurser. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Stärk polisens förmåga, punkt 34 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 7. Även om tillförs mer resurser för att öka antalet poliser kommer det, med tanke det tar att utbilda poliser, att ta två till innan dessa är i tjänst. Förutom att anställa civilanställda behöver även andra åtgärder övervägas som snabbt kan avlasta polisen i arbetet. Till exempel kan man ta hjälp av ordningsvakter. Ordningsvakter och civilanställda kan användas för att bistå med lämpliga arbetsuppgifter, exempelvis bevakning. Vidare kan samverkan med försvaret förbättras. Efter terrorattentaten i gjordes ändringar i den norska polislagen angående polisens rätt till bistånd från försvaret. Ytterligare åtgärder genomfördes i , vilket vi kan dra lärdom av även här i . Vad gäller polisens samarbete med försvaret har polisen möjlighet att låna helikoptrar. För att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör exempelvis ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i bevakningsinsatser. En annan åtgärd för att stärka polisens förmåga kan vara att låta pensionerade poliser jobba kvar. Poliser som närmar sig pensionen eller gått i pension kan utgöra en resurs om de får möjlighet att jobba kvar eller återgå i tjänst för . Dessa kan med kort varsel bidra till att polisen ökar förmågan. De har dessutom erfarenhet som kan vara värdefull i det ansträngda läget. Avslutningsvis kan polisstudenter tas i tjänst tidigare än vad som är fallet genom att man möjliggör för dem som genomgår polisutbildningen att tjänstgöra tillfälligt för att möta akuta behov. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Brott mot äldre, punkt 35 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 23. Vi anser att det är mycket angeläget att brott mot äldre förebyggs och utreds effektivt i hela landet. Vi ser därför positivt på den nationella modell för brottssamordning som beslutat om och som införs . Modellen avser bl.a. att underlätta att seriebrottslighet, som ofta drabbar äldre, upptäcks. Vidare ser vi positivt på det samarbete med () och () som nationella bedrägericentrum haft för att försöka förhindra bedrägerier mot äldre. genomförde Nationellt bedrägericenter en kartläggning av bedrägerier mot äldre och skapade därefter en nationell preventiv strategi för att hantera problematiken tillsammans med PRO, SPF och Brottsofferjouren. I sammanhanget vill vi också påminna om att en lag om kriminalisering av id-kapning trädde i kraft . Det är brottsligt att utge sig för att vara en annan person genom att olovligen använda den personens identitetsuppgifter och därigenom ge upphov till skada eller olägenhet för honom eller henne. fanns det inte någon straffbestämmelse som direkt skyddade den som fick sin identitet utnyttjad. Oavsett om det skedde i vinstsyfte eller i trakasserande syfte så stod den person som fick sin identitet utnyttjad i regel utan straffrättsligt skydd. Mot bakgrund av det anförda saknas det enligt vår mening anledning för att göra något tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Ökade resurser till avvisningar, punkt 37 (SD, KD) av (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkande 23. För att möjliggöra fler avvisningar är det viktigt att ingår fler bilaterala överenskommelser, s.k. återtagandeavtal, med de viktigaste mottagarländerna för att dessa ska ta emot sina medborgare. Det behövs även mer resurser till polisen för att de ska kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Våld mot kvinnor, punkt 38 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 22. Mäns våld mot kvinnor är det yttersta uttrycket för bristen på jämställdhet i ett samhälle. Det är enligt min mening oacceptabelt att någon ska behöva leva med risken för att utsättas för våld. Jag anser därför att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Extern tillsyn av polisen och Kriminalvården, punkt 40 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 5. Polisen och Kriminalvården har långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv. Därför är det viktigt att dessa myndigheter granskas genom en effektiv och fortlöpande tillsyn. För att säkerställa detta är det nödvändigt med en extern ordinär tillsyn. Enligt vår mening är den extraordinära tillsyn som JO och JK bedriver inte tillräcklig för att garantera en tillräckligt omfattande granskning eftersom tillsynen saknar kontinuitet. Det är därför inte en tillräcklig åtgärd att tillföra ytterligare medel till JK för tillsyn. Regeringen har för avsikt att, i samband med en bred översyn, analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Vi anser att det är onödigt att genomföra denna analys. I stället bör regeringen stå fast vid den åsikt som fanns i samband med ombildningen av polisen till en myndighet, nämligen att en extern ordinär tillsyn ska bedrivas. Vi vill också påminna om att frågan om en extern tillsynsmyndighet redan har utretts i SOU 2015:57 Tillsyn över polisen och Kriminalvården och vi förvånas över att detta inte nämns i budgetpropositionen. Vi vill därför att regeringen, så snart det är möjligt, återkommer till med förslag om bildande av en ny tillsynsmyndighet över polisen och Kriminalvården. Brottskoder och statistik om gärningsmäns nationalitet, punkt 43 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2305 av och (båda SD) och 2016/17:2319 av och (båda SD) samt 2016/17:1653 av (SD), 2016/17:1938 av (C), 2016/17:2117 av (M) och 2016/17:2578 av (M). Det är sedan Brå kom ut med en rapport om invandrares brottslighet. har det gjorts två stycken, 1996:2 och 2005:17. Varken Brå eller regeringen har uppvisat något intresse av att utföra en ny rapport. Det tycker vi är anmärkningsvärt, inte minst på grund av den stora invandring har haft . Vi vill därför att regeringen ska beställa en ny sådan rapport från Brå. I är nästan en tredjedel av landets intagna i anstalt utländska medborgare. Av dem som togs in i anstalt 2015 var exempelvis inte svenska medborgare. Om invandrade personer som erhållit svenskt medborgarskap också skulle inkluderas skulle andelen intagna med utländsk bakgrund givetvis vara ännu högre. är Kriminalvården förbjuden i lag att registrera de intagnas ursprungliga nationalitet eller om de har invandrarbakgrund. Det går med andra ord inte att undersöka om intagna svenska medborgare har invandrat till . På grund av dagens höga invandring är den gruppen alltmer heterogen. Vi anser att detta begränsar förståelsen för utvecklingen i samhället. Vi vill därför att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur Kriminalvården ska tillåtas föra statistik även om t.ex. invandrarbakgrund. Vi vill också att Kriminalvården ska ges i uppdrag att göra detta. Statistik om angrepp mot blåljuspersonal, punkt 46 (M, SD, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 15. Brå sammanställer inte någon statistik över angrepp mot blåljuspersonal. Polisen har inte heller någon nationell sammanställning av hur problemet har utvecklats . Problem med t.ex. stenkastning mot poliser är omfattande i vissa områden. Polisen bör därför ges i uppdrag att införa en tydligare uppföljning av angrepp mot polisen, räddningstjänsten och ambulansverksamheten. En ny brottskod skulle ge bättre möjligheter för en samlad statistik, men vi anser att berörda myndigheter bättre kan avgöra hur omfattningen av problemen ska synliggöras. Brå bör också få ett uppdrag att genomföra en kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp mot polisen, räddningstjänsten och ambulansverksamheten i socialt utsatta områden, samt vilka åtgärder man ser som verksamma mot problemen. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Rättsväsendets it-kunskaper, punkt 48 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2857 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:897 av m.fl. (S). Det kan vara svårt att bevisa brott begångna på internet; det visar Brås rapport 2015:6 Polisanmälda hot och kränkningar mot enskilda personer via internet. Det krävs ofta att information lämnas ut från det företag som tillhandahåller den internettjänst eller den webbsida där kränkningen ägt rum för att kunna identifiera en okänd gärningsperson. Det handlar om inloggningsinformation i form av så kallade ip-nummer. Det lyfts i rapporten fram som ett stort problem att få ut de inloggningsuppgifter som krävs för att kunna spåra okända gärningspersoner. Det gäller i synnerhet för internettjänster som tillhandahålls av företag som befinner sig utanför . Processen kring en internationell rättshjälpsbegäran är både tidskrävande och omständlig. Det finns vidare svårigheter att kunna styrka brottet i ärenden där en misstänkt person identifierats. Det har att göra med att brott inte kunnat styrkas i vissa fall, men problemen kan också bero på bristande it-kompetens hos polis och åklagare. Brås rapport vittnar om låga it-kunskaper i rättsväsendet på alla nivåer, från den som tar emot anmälan till utredare, åklagare och domare. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att höja rättsväsendets it-kunskaper. Åtgärder mot bedrägeribrott, punkt 49 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: 2016/17:3235 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 3. Vi konstaterar att Brå i rapporten i – Kartläggning och åtgärdsförslag (Rapport 2016:9) i sina bedömningar lämnar förslag på olika åtgärder som bör vidtas bl.a. inom polisen för att förbättra arbetet mot bedrägeribrott. Brå konstaterar bl.a. att det finns behov av att se över den sammansättning av kompetenser som finns inom polisens bedrägeribekämpning. Brå konstaterar också att det finns behov av samordning mellan myndigheterna och vidare att man bör prioritera metodutvecklingsinsatser inom vissa områden. Den nämnda rapporten bereds inom . Vi instämmer i majoritetens uppfattning att arbetet mot bedrägeribrottslighet är viktigt och behöver förstärkas men vi konstaterar att de frågor som motionärerna tar upp redan är uppmärksammade och ser därför inte skäl att ställa oss bakom det tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Arbete mot it-relaterad brottslighet, punkt 50 (M, C, V) av (M), (M), (M), (C), (M) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 44. Samhället blir alltmer digitaliserat och är till stor del beroende av internet för att fungera. som internet på många sätt underlättar våra liv ökar det också vår sårbarhet, inte minst när det gäller risken att utsättas för brott. Andelen brott som begås med hjälp av modern teknik har också ökat. Dessa it-relaterade brott är till sin natur generellt sett komplexa och svårutredda. För att kunna beivra it-relaterade brott behöver rättsväsen ha rätt och tillräcklig kompetens samt upparbetade arbetssätt och metodstöd för utredning av denna typ av brottslighet. granskning It-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare (2015:21) visar att kompetensen för att utreda it-relaterad brottslighet generellt sett är låg inom och . Endast ett fåtal förundersökningsledare, utredare, it-utredare, it-forensiker och åklagare har gått utbildningar på it-området. Dessutom innehåller den nuvarande grundutbildningen för att bli polis som regel inte någon del som handlar om it-relaterad brottslighet. Det finns poliser som är självlärda inom it-utredningar och har goda kunskaper på området, men utan ett större inslag av formell utbildning kommer enskilda poliser inte att ha den kompetens som krävs för att göra ett bra utredningsarbete som möjligheterna till enhetliga arbetsmetoder försvåras. enkätundersökning visade att de utbildningar som faktiskt finns inom it-området för och inte är tillräckliga, utan det efterfrågas både ett större inslag av it-aspekter i grundutbildningen och fler vidareutbildningar inom områden som t.ex. internetinhämtning. En annan viktig aspekt vid hanteringen av it-relaterade brott är vilket arbetssätt och vilka arbetsmetoder som används. I granskning pekas det på att det med ett förändrat arbetssätt finns större möjligheter att öka personuppklaringen. Tillgänglig statistik tyder bl.a. på att specialiseringar i den utredande verksamheten kan förbättra förutsättningarna för att klara upp brott. Ett mer enhetligt och effektivt sätt att arbeta kan också bidra till en bättre uppklarning. Att snabbt komma igång med de inledande utredningsåtgärderna är generellt sett mycket betydelsefullt oavsett vilken brottstyp det handlar om, men vid it-relaterad brottslighet kan det vara extra viktigt att påbörja insatserna snabbt för att säkerställa att digitala bevis inte hinner försvinna. En förutsättning för att utredningsarbetet inte ska fördröjas eller försvåras är att anmälningarna innehåller relevant och korrekt information. Sammantaget kan man konstatera att rättsväsendet inte har hunnit följa med i utvecklingen. För att möta hoten inom it-området är det därför viktigt att höja kunskapen om den it-relaterade brottsligheten i hela rättsväsendet. lämnade en rad rekommendationer i sin rapport som vi i stort instämmer i. Inte minst anser vi att det är viktigt att stärka it-kompetensen inom och . Detsamma gäller även för övriga delar av rättsväsendet. Regeringen bör därför identifiera vilka nationella utvecklingsbehov som finns på it-området och ta fram en samlad strategi för att utveckla och säkerställa kompetensförsörjningen inom rättsväsendet. Vidare bör regeringen ge i uppdrag att göra en översyn av strukturerna och organiseringen av arbetet mot it-relaterad brottslighet, att utveckla och förankra nationella arbetssätt och metodstöd för utredning av it-relaterad brottslighet samt att överväga hur man kan utnyttja det internationella samarbetet bättre för att bekämpa denna typ av brottslighet. Kunskaper om brott mot personuppgiftslagen, punkt 51 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2857 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 4. Personuppgiftslagens (PUL) syfte är att utgöra ett skydd mot att den personliga integriteten kränks. Det kan handla om uppgifter om en persons etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa övertygelse eller fackliga engagemang. I PUL finns möjlighet till skadestånd för den som blivit kränkt. I realiteten används dock inte detta . Brås rapport visar att polisen mycket sällan registrerar polisanmälningar som rör brott mot PUL. Detta kan förklaras med att varken poliser eller åklagare har tillräckliga kunskaper om PUL. Det måste dock vara åklagarväsendets skyldighet att också nyttja detta lagrum. Om dagens lagstiftning i realiteten är tandlös måste en skärpning ske så att åtal för grova kränkningar på internet verkligen väcks och det finns en reell möjlighet till skadestånd. Det är först när hotet om att upptäckas och fällas blir en realitet som lagen kan få en förebyggande effekt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. En nationell djurskyddspolis, punkt 52 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:172 av och (båda SD), 2016/17:2452 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:3300 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:1344 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2452 av (SD) yrkande 3. I inrättade polisen en särskild s.k. djurskyddspolis 2011, vars medlemmar arbetar på heltid mot djurplågeri och djurskyddsbrott. Syftet med att inrätta en särskild djurskyddspolis är framför allt att samordna verksamheten och utveckla det förebyggande arbetet, samt att öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av brott mot djur. Inrättandet av en särskild djurskyddspolis har blivit en stor framgång. Det finns ytterligare några län som valt att inrätta liknande tjänster. I exempelvis anställde polisen en särskild djurskyddspolis 2011. Detta för att effektivisera och säkra arbetet med djur som farit illa. I har satsningarna på djurskyddspoliser än så länge varit av mindre och lokal karaktär men djurskyddspoliser finns i större utformning på bl.a. och i . De lokala satsningarna i har lyfts fram som ett föregångsexempel och har varit uppskattade av såväl polis som allmänheten. Vi vill se att det införs en djurskyddspolis på nationell nivå. För att denna djurskyddspolis inte ska ta resurser från den övriga polisverksamheten vill vi att det införs en särskild utbildning i syfte att rekrytera ny kompetent personal. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Kunskapslyft när det gäller unga brottsoffer, punkt 54 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 8. Ett kunskapslyft bör genomföras inom de professioner som ofta kommer i kontakt med unga brottsoffer. Rättsväsendet, skolan, sjukvården och behöver skärpa sitt bemötande av brottsoffer. Många unga brottsoffer kränks av det ifrågasättande de möter av vuxna som har till uppgift att hjälpa dem. I utbildningarna till de yrken som kommer i kontakt med unga brottsoffer bör det läggas in moment om bemötande av barn och unga som utsatts för brott. Det behövs också en löpande fortbildning bland dem som redan arbetar inom dessa yrken. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Återkoppling till målsägande, punkt 55 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3230 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 12. Den som utsatts för ett brott behöver få den information som behövs med anledning av brottet, liksom vilket stöd man som brottsoffer kan få tillgång till. När anmälan har gjorts är det viktigt att brottsoffret får relevant och begriplig information. har en viss skyldighet att bistå med information, men vi ser ett behov av att ytterligare förbättra informationen och ge tydligare återkoppling om vad som händer med utredningen. Om en förundersökning läggs ned ska polisen tydligt redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och motiven till att man kommit fram till att ärendet ska läggas ner. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens svarstider, punkt 56 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2016/17:2997 av (M) yrkande 5. Polisen måste vara bemannad så att utryckningstiderna inte blir alltför långa, eller att utryckning i värsta fall helt uteblir. Även glesbefolkade områden behöver ha en polisiär bemanning som innebär att polis kan rycka ut när det behövs. Det måste vara enkelt att komma i kontakt med polisen, oavsett var i landet man bor, och finnas olika alternativ så att man själv kan avgöra på vilket sätt man väljer att kontakta polisen. Polisen måste vara tillgänglig. Människor förväntar sig modern kommunikation och rimliga svarstider. Alltför ofta så går det innan allmänheten får ett svar när man kontaktar polisen. Det är både kundvänligt och mer effektivt att följa med den tekniska och kommunikativa utvecklingen. Det känns tryggt och ger förtroende att veta att är lätt att få kontakt med. införde polisen en möjlighet att anmäla brott via internet. Kontaktytan mellan medborgarna och polisen på internet behöver nu utvecklas ytterligare. Exempelvis bör den som bevittnar ett brott kunna ringa upp polisen och med hjälp av mms kunna visa bilder från brottsplatsen. Det bör allmänt sett även vara enkelt att skicka in bilder eller filmer till polisen från en mobiltelefon. Snabbare tillgång till uppgifter och bevismedel av denna typ skapar bättre förutsättningar för att klara upp brott. Polisen måste också använda sig av modern teknik för en noggrann uppföljning och återkoppling till brottsoffer vid brottsanmälan. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Särskild utbildning för den som hör eller förhör barn, punkt 57 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 1. För att ska leva upp till bör barn erbjudas stöd av personer som har särskilt kompetens för att arbeta med barn i exempelvis rättsprocesser eller utredningar. Den som hör eller förhör ett barn bör ha särskilt utbildning för detta, och de instanser som har ärenden som rör barn bör ha rutiner för att säkerställa att barnet får komma till tals. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Förbättrad kunskap om hatbrott, punkt 59 (M) av (M), (M), (M) och (M).