bet · H401UU2 · 2016-12-05 00:00:00 — anför i kommittémotion 2016/17:3082 av m.fl. yrkande 2 att biståndet bör bidra till en mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning. Biståndet bör också i högre grad fokuseras på de fattigaste länderna (yrkande 4) samt på hållbara humanitära insatser för att lindra, förebygga och återuppbygga efter konflikter (yrkande 5). Vidare anser motionärerna att biståndet bör användas för att säkra kvinnors rätt till utbildning och till insatser för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) (yrkande 6). anser också att biståndet bör användas för att stärka jordbruket och för stöd till demokrati, jämställdhet och klimat (yrkandena 7 och 8). understryker i partimotion 2016/17:48 av m.fl. yrkande 28 att bör verka för ett ökat stöd till insatser för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) inom ramen för FN:s humanitära insatser. Partiet anför i kommittémotion 2016/17:1195 av m.fl. att inom ramen för utvecklingssamarbetet bör arbeta för att stärka fackliga rättigheter i exportfrizoner (yrkande 3). Regeringen bör också återkomma med förslag om hur mänskliga rättigheter i arbetslivet och Decent Work-agendan tydligare kan prioriteras i svenskt utvecklingssamarbete. anser vidare att genom sitt utvecklingssamarbete särskilt bör understödja kvinnors rättigheter och möjligheter att organisera sig på sina arbetsplatser (yrkande 10). I kommittémotion 2016/17:1200 av m.fl. yrkande 7 anför partiet att regeringen bör slå fast att bistånd aldrig ska användas som påtryckningsmedel för att hindra människor från att fly. Liberalerna anför i partimotion 2016/17:1066 av m.fl. yrkande 9 att i högre grad ska utvärdera mottagarländers prestation vad gäller demokratiska reformer, mänskliga rättigheter, jämställdhet, öppenhet och korruptionsbekämpning och utforma biståndet därefter. Stater som genomför demokratiska reformer, främjar mänskliga rättigheter, jämställdhet och öppenhet, och som minskar korruption, bör belönas för detta. Stater som fortsätter att kränka sina medborgares mänskliga rättigheter ska fasas ut från biståndet. Vidare anser Liberalerna att biståndet till extremismbekämpning i bör öka (yrkande 10) och att insatser bör göras för att skydda och restaurera världsarv (yrkande 12). Liberalerna anser enligt partimotion 2016/17:1073 av m.fl. att flickors och kvinnors rättigheter ska genomsyra svensk biståndspolitik och där behållas som ett av de tre genomgripande perspektiven (yrkande 2) och att svenskt bistånd i högre grad ska användas för att säkra flickors skolgång (yrkande 3). Vidare anför Liberalerna i partimotion 2016/17:1079 av m.fl. yrkande 23 att arbete med hbt-rättigheter ska vara en prioriterad del av demokratibiståndet. understryker i kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. (yrkande 5) vikten av ett ökat fokus inom biståndet för att hjälpa människor på flykt. Partiet anser också att det humanitära biståndet i ökad utsträckning bör kanaliseras genom mindre civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta frontlinjen i katastrofområden (yrkande 6). bör också enligt yrkande 7 verka för att stärka lokala aktörers kapacitet att utföra humanitärt arbete i enlighet med de humanitära principerna. Partiet understryker också vikten av att ligger i framkant när det gäller att stödja initiativ för att skapa arbetstillfällen för människor på flykt, likt stöd till och (yrkande 11). Motionärerna anser också att det multilaterala stöd som ger till FN-organ i högre utsträckning måste samlas hos de organisationer som har störst verksamhet bland flyktingar och som arbetar med barns säkerhet och rättigheter (yrkande 8). Vidare anser i yrkande 12 att regeringen bör besluta om en särskild biståndsstrategi som enbart inriktas på att ge stöd till MR-aktivister och att nya landstrategier som tas fram alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten (yrkande 18). I yrkande 13 anförs att inom biståndet bör ge ökade möjligheter för enskilda människor och civilsamhällesorganisationer att skapa, inhämta och sprida information via internet och annan informations- och kommunikationssteknologi. I yrkande 25 understryker att måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt bistånd. tar också upp vikten av att undvika en sammanblandning av militära och humanitära insatser (yrkande 27). Regeringen bör kräva att nya EU-biståndsmedel till bör kanaliseras via civilsamhällesorganisationer och att allt bilateralt bistånd till landet bör upphöra till dess att och andra i hans situation frigetts (yrkande 15). På måste svenskt stöd även kunna ges till av regimen icke godkända organisationer (yrkande 17). Vikten av att ställa krav på den palestinska myndigheten upprepas i motion 2016/17:2468 av (KD) yrkandena 1 och 2, där betydelsen av uppföljning av att kraven uppfylls också understryks. Slutligen betonar i kommittémotion 2016/17:3346 av yrkande 23 att svenska biståndsmedel bör prioritera jämställdhetsfrämjande insatser. Utskottet konstaterar att trots att fattigdomen minskar i världen är den fortfarande utbredd och djup. ska därför fortsätta att ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd där det bilaterala och multilaterala stödet samverkar. I sammanhanget välkomnar utskottet att regeringen avser att uppdatera riktlinjer för strategier i syfte att säkerställa att utvecklingssamarbetets olika delar, bilateralt och multilateralt såväl som EU:s utvecklingssamarbete, samverkar. Utskottet förutsätter att uppdateringen även kommer att säkerställa att strategierna bidrar till att uppfylla målen i Agenda . I enlighet med vad som fastslogs i beslut om politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2002/03:UU3) ska allt utvecklingssamarbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Arbetet med att bekämpa fattigdom i de minst utvecklade länderna ska vara prioriterat. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det, mot bakgrund av utvecklingen i omvärlden, finns behov av att tydliggöra ytterligare tre perspektiv i det svenska biståndet: konfliktperspektiv, jämställdhetsperspektiv samt miljö- och klimatperspektiv. Samtliga perspektiv är tätt sammankopplade och bör omhändertas såväl i analys som i planering, genomförande och uppföljning av utvecklingssamarbetet. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att uppnå 2030-agendan för hållbar utveckling. De nya hållbarhetsmålen, som antogs i , syftar till att utrota fattigdom och främja en hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt – på ett integrerat sätt. I slutsatserna från högnivåmötet om hållbarhetsmålen framhålls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart utnyttjande av naturresurserna. De 17 hållbarhetsmålen ska styra det internationella utvecklings- och hållbarhetsarbetet och är universella och giltiga för alla, såväl på nationell och regional nivå som på global nivå. Regeringen konstaterar i propositionen att Agenda 2030 är ambitiös, men att det finns områden där bör gå betydligt längre, t.ex. främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. Utskottet instämmer i detta. Det framgick vid biståndsministerns föredragning för utskottet att regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om ett nytt policyramverk för det svenska utvecklingssamarbetet som bygger på Agenda 2030. , vilket som skrivelse var aviserat att överlämnas till redan i propositionsförteckningen , kommer att beskriva inriktningen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Regeringen har i skrivelse 2015/16:182 presenterat hur politiken för global utveckling (PGU) ska utvecklas för att bidra till genomförandet av Agenda 2030. Utskottet behandlar skrivelsen i betänkande 2016/17:UU5. Ett antal motionärer för fram förslag på insatser som bör prioriteras i biståndet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att mer kraft behöver läggas på stöd till sviktande och konfliktdrabbade stater, förstärkning av stödet till demokratins aktörer, jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), klimat, miljö- och naturresurshantering, inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling, jämlik hälsa och utbildning och forskning. Utskottet vill understryka att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är centrala som både mål och medel för en positiv utveckling inom samtliga dessa områden. Vidare välkomnar utskottet att regeringen kommer att arbeta aktivt för ytterligare genomslag för prioriterade frågor i EU:s utvecklingssamarbete och verka för att dess strategiska roll i EU:s externa relationer bidrar till en global hållbar utveckling. Utskottet anser att det är ett grundläggande krav att människor oavsett kön, ålder, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet, religion och andra trosuppfattningar, sexuell läggning, och könsöverskridande identitet eller uttryck ska kunna åtnjuta sina rättigheter. Ett sådant förhållningssätt innebär ett synliggörande av diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer och grupper före varje insats. Regeringen har aviserat att man kommer att lämna över en skrivelse till om politik för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. I skrivelsen kommer dessa frågor att belysas ur såväl ett biståndspolitiskt som ett utrikespolitiskt perspektiv. Utskottet vill understryka att ska fortsätta att vara en stark global aktör och förespråkare för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) genom att oförtrutet driva SRHR-frågorna ur ett rättighetsperspektiv och påtala sambandet mellan SRHR och hållbar utveckling. Utskottet anser liksom regeringen att också aktivt bör driva SRHR-frågorna inom ramen för humanitära insatser samt främja stärkt kapacitet i samarbetsländerna för att tillhandahålla en fungerande hälsovård. Utskottet instämmer med regeringen att ett långsiktigt och brett kunskaps- och rättighetsbaserat angreppssätt ska prägla det fortsatta arbetet för att få stopp för spridningen av hivinfektion. I sammanhanget är det viktigt att lyfta fram ungdomars, mäns och kvinnors behov av exempelvis sexualundervisning och tillgång till preventivmedel, liksom hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter. Utskottet vill också understryka att barnrättsperspektivet är en viktig del av rättighetsperspektivet. är en betydande givare på barnrättsområdet och utskottet välkomnar att regeringen understryker att arbetet med barns rättigheter fortsatt ska stärkas samt att ska bidra till att alla pojkar och flickor ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig utbildning av god kvalitet. Utskottet anser liksom regeringen att fler aktörer och nya resurser behöver engageras för att uppnå målen i Agenda . Den privata sektorn har en viktig roll i detta sammanhang, och utskottet välkomnar därför att regeringen avser att öka samverkan med den privata sektorn och innovativ finansiering i syfte att uppnå ett förstärkt bidrag till Agenda 2030 och klimatåtgärderna. Utskottet välkomnar att regeringen understryker att svenskt utvecklingssamarbete ska bidra till produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och grundläggande social trygghet som en länk mellan ekonomisk utveckling, minskad fattigdom och tryggad livsmedelsförsörjning. Arbetslöshet, en låg grad av formell sysselsättning, osäkra anställningsförhållanden och undermåliga anställningsvillkor är viktiga orsaker till fattigdom. Utskottet anser att det för att åstadkomma en hållbar ekonomisk utveckling behövs institutioner och regelverk som bl.a. gynnar ansvarsfulla, långsiktigt hållbara och jämställda investeringar och effektivitet. Detta inkluderar insatser för ett stärkt rättssystem och mot korruption. För att utvecklingsländer, i synnerhet de fattigaste, ska kunna tillvarata möjligheterna i den globala ekonomin och för att få till stånd en hållbar ekonomisk utveckling är insatser för en friare, rättvisare och grönare handel och fungerande marknader centralt. Hållbart företagande, såsom genomslaget för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt miljöhänsyn, är enligt utskottets uppfattning också centralt för en hållbar ekonomisk utveckling. Utskottet välkomnar också att regeringen understryker att svenskt bistånd ska bidra till att säkra en hållbar utveckling inom jordbruk, skogsbruk och fiske samt av landsbygden. Vidare noterar utskottet att regeringen åtagit sig att bidra till att 60 miljoner människor ska få förbättrad tillgång till sanitet. Enligt propositionen kommer ytterligare steg att tas för att ska infria detta löfte. Utskottet anser att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning och i genomförandet av Agenda 2030. Ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer kan komplettera eller ersätta direkt statligt stöd. Många av organisationerna har stor potential att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet välkomnar därför att regeringen fattade ett beslut om gemensamma åtaganden med svenska civilsamhällsorganisationer för stärkt dialog och samverkan inom utvecklingssamarbetet. Åtagandena har tagits fram i samarbete med ett antal organisationer, och regeringen har bjudit in civilsamhället att ansluta sig till åtagandena. När det gäller landfokusering har utskottet tidigare uttalat att en minskning av antalet samarbetsländer ger förutsättningar för mer fokuserade insatser som möjliggör bättre kvalitet och mer mätbara resultat (bet. 2015/16:UU2). Enligt utskottets uppfattning kan förändringar i antalet samarbetsländer alltid behöva göras, men en ständig utökning av antalet länder kan medföra en försämrad effektivitet i arbetet. bidrar till verksamhet för att bl.a. skydda de kultur- och naturarv som ingår i Världsarvskonventionen. lämnade bidrag från biståndsbudgeten till på sammanlagt , varav ca avsåg kärnstöd. Samarbetet med utgår från samarbetsstrategi med som omfattar perioden –2017. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att digitaliseringen har potential att förändra förutsättningarna för utveckling radikalt, genom att underlätta tillgång till information, kunskap, offentliga och finansiella tjänster samt kontakter med marknader. ska verka för en minskad digital klyfta, bidra till stärkt respekt för mänskliga rättigheter på nätet och till stärkt konkurrens mellan aktörer genom stärkta institutioner och en effektiv lagstiftning. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att de humanitära behoven i världen är historiskt stora och att det humanitära systemet är mycket ansträngt. De humanitära behoven har mer än fördubblats , och givarnas humanitära budgetar är kraftigt ansträngda. FN:s humanitära appeller uppgick till och var endast finansierade till . Utskottet vill understryka vikten av att humanitära bidrag även fortsättningsvis ges med stor förutsägbarhet, till stor del på flexibla villkor och i linje med de humanitära principerna om medmänsklighet, neutralitet, oberoende och opartiskhet. bör också ge ökat fokus till genusfrågor och skyddsfrågor inom det humanitära biståndet. Utskottet välkomnar att regeringen understryker att ska inta en ledande roll vad gäller humanitärt bistånd, både vad gäller finansiering och policyutveckling. I detta ingår att aktivt bidra till uppföljningen av World Humanitarian (WHS), inte minst genomförandet av överenskommelsen om ett mer effektivt, transparent och flexibelt humanitärt bistånd, den s.k. Grand Bargain. Utvecklingssamarbetet ska bidra till förbättrade levnadsvillkor och skydd av rättigheter för migranter och flyktingar som uppehåller sig utanför sina ursprungsländer, inklusive genom innovativa lösningar för tillgång till finansiella tjänster och arbete, samt för att stödja de värdsamhällen som tar emot migranter och flyktingar. Utskottet instämmer med regeringen att synergierna mellan långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt stöd behöver stärkas. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på regeringens förslag till prioriteringar och avstyrker därmed motionerna 2016/17:48 yrkande 28, 2016/17:463, 2016/17:474, 2016/17:1066 yrkandena 9 och 12, 2016/17:1073 yrkandena 2 och 3, 2016/17:1079 yrkande 23, 2016/17:1195 yrkandena 3, 9 och 10, 2016/17:3082 yrkandena 2 och 4–8, 2016/17:3146 yrkande 21, 2016/17:3206 yrkandena 5–8, 11–13, 18 och 27, 2016/17:3307 yrkande 6, 2016/17:3346 yrkande 23, 2016/17:3382 (M) yrkande 6, 2016/17:3387 yrkande 26 och 2016/17:3409 yrkande 1. Övriga frågor inom utvecklingssamarbetet Förslaget i en motion om att avsluta reformsamarbete i avvisas av utskottet. Det är fortsatt angeläget att med svenskt bistånd bidra till reformer som syftar till att stödja ländernas närmande till EU och stärka demokratin och öka respekten för mänskliga rättigheter. Utskottet håller inte med om att budgetstödet bör avvecklas, vilket föreslås i en motion. Däremot ser utskottet positivt på en fortsatt reformering av styrningen av budgetstödet. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2013/14:UU2) att graden av förtroende för samarbetslandets regering ska ges ökad vikt vid överväganden om vilken typ av insatser som svenskt bistånd ska kunna finansiera i ett enskilt land. Mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning bör vara av särskilt stor betydelse när regeringen bedömer vilken typ av bistånd och samarbete som kan erbjuda. Genom att på förhand knyta utbetalningar till överenskomna målindikatorer möjliggörs en högre grad av transparens och ansvarsutkrävande. Om förtroendet för samarbetslandets regering försämras kraftigt eller helt saknas ska biståndet inte kanaliseras genom statliga aktörer utan i stället gå till det civila samhället eller andra förändringsaktörer. Det framgår av regeringens ställningstagande med anledning av EU:s förslag till ny partnerskapsram md tredjeländer (faktapromemoria 2015/16:FPM112) att regeringen anser att det, för att säkerställa den framtida gemensamma asyl- och migrationspolitiken och värna , är viktigt att EU får till stånd ett bättre återvändande. Regeringen står bakom initiativet till en skräddarsydd ansats för att främja samarbetet om migration med specifika tredjeländer, i syfte att uppnå ett mer effektivt återtagande. Regeringen anser inte att ett generellt villkorande av bistånd kopplat till frågan om återtagande vore en ändamålsenlig metod, detta skulle kunna verka kontraproduktivt. I enlighet med slutsatser som EU antagit, där främst principerna om ett effektivt utvecklingssamarbete och mer för mer tillämpas, kan bistånd användas som grund för att medvetandegöra tredjeländer om vikten av att få till stånd ett väl fungerande samarbete om återtagande. Utskottet har inga invändningar mot regeringens ställningstagande, men vill i sammanhanget erinra om att syftet med det svenska biståndet är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det framgick också av statssekreterare föredragning för utskottet inför ministerrådet om utveckling att regeringens uppfattning är att de landpaket (s.k.compacts) som utarbetas inom partnerskapsramen för tredjeländer ska vara samstämmiga med det långsiktiga utvecklingssamVDarbetet. Utskottet välkomnar att regeringen understryker att ODA-medel måste användas i enlighet såväl med /Dacs kriterier som med principerna om biståndseffektivitet. I fråga om bistånd till den palestinska myndigheten, som tas upp i några motioner, konstaterar utskottet att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin ska gälla för perioden –2019 och omfattar ca . Verksamheten för strategin ska bidra till att få till stånd ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som en huvudstad för två stater. Den syftar också till att tillgodose palestiniernas rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Stärkt demokrati samt ökad jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter är ett av tre fokusområden för det svenska biståndet. Inom ramen för detta ska bl.a. de palestinska institutionerna stärkas och bli mer transparenta och demokratiskt styrda, yttrandefriheten stärkas och kvinnors och barns åtnjutande av mänskliga rättigheter förbättras. Utskottet anser liksom regeringen att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt . EU undertecknade ett nytt avtal om utvecklingssamarbete med . Avtalet, som omfattar totalt –2020, fokuserar på stöd till energisektor och förbättrad hantering av de offentliga finanserna samt på stöd för att genomföra rekommendationerna från FN:s genomgång av de mänskliga rättigheterna i (periodic review, UPR). stod bakom beslutet i om en ny samarbetsstrategi. Enligt ger biståndet öppningar för viktiga diskussioner med om bl. a. rättsväsendet och fängelsesystemet. Det framgår också, bl.a. av svar på frågor i till utrikesminister , att regeringen arbetar aktivt och målmedvetet och ser över alla möjliga vägar framåt för att få frigiven. bistånd till bedrivs främst inom ramen för den regionala strategin utvecklingssamarbete med och som avser perioden –2020. Syftet med utvecklingssamarbetet i regionen är att bidra till stärkt demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna samt en hållbar utveckling som förbättrar förutsättningarna för fred, stabilitet och frihet i regionen. En skillnad jämfört med den tidigare samarbetsstrategin är ett ännu starkare fokus på kvinnor, barn och ungdomars rättigheter, en ökad satsning på att främja investeringar i förnybar energi i regionen samt nytt fokus på förbättrade arbetsvillkor. har ca gått till Tunisienrelaterade aktiviteter genom projekt finansierade av Sida. Merparten av detta stöd går till initiativ inom området för demokrati och mänskliga rättigheter och kanaliseras oftast genom civilsamhällesorganisationer och multilaterala organisationer. Det finns samarbeten både med mindre lokala och regionala organisationer och med svenska och internationella organisationer. Utskottet noterar också att öppnade en ambassad i . Utskottet har tidigare behandlat och EU:s relation till och underströk då att det är angeläget att främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för relationerna med (bet. 2015/16:UU15). Utskottet ställde sig bakom att – i linje med EU:s politik – återupprättat en bilateral dialog med och konstaterade att detta manifesterades genom att och enats om en allmänt hållen avsiktsförklaring om dialog och samarbete (Memorandum of Understanding). Avsiktsförklaringen undertecknades och berör utvecklingssamarbete och politisk dialog. Utskottet konstaterade att avsiktsförklaringen enligt uppgift gav uttryck för och generella önskan om samarbete inom en rad olika områden inklusive bl.a. mänskliga rättigheter, jämställdhet och hbtq-frågor. Utskottet konstaterade vidare att avsiktsförklaringen enligt uppgift även etablerar en regelbunden politisk dialog där bl.a. mänskliga rättigheter kan diskuteras. Utskottet utgår från att mänskliga rättigheter och demokrati konsekvent tas upp inom ramen för dialogen. Utskottet noterar att regeringen beslutade om en strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin syftar till att stödja den pågående moderniseringen av landet och värna respekten för mänskliga rättigheter. Strategin ska gälla –2020 och omfatta ca . Verksamheten inom ramen för strategin ska inriktas på insatser som stöder den pågående processen mot en modernisering av ekonomi och samhällsstyrning, inklusive ökad respekt för mänskliga rättigheter med huvudsaklig inriktning på kapacitetsutveckling, institutionssamarbete och erfarenhetsutbyte.