bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — Att säkerställa att produkter är spårbara är viktigt ur marknadskontrollhänseende, men detta går att åstadkomma på annat sätt. Som regeringen också konstaterade vid informationen till civilutskottet visar den studie om ursprungslandsmärkning för konsumentprodukter som kommissionen presenterade att en ursprungslandsmärkning troligtvis inte skulle innebära någon tydlig förbättring för konsumenter. Utifrån kontrollmyndigheternas perspektiv förbättras inte heller produkters spårbarhet av en ursprungslandsmärkning, och om så endast obetydligt. Med hänvisning till vad som framgår av studien delar utskottet därför alltjämt regeringens uppfattning att den föreslagna bestämmelsen om ursprungslands-märkning är problematisk. Det kan också ifrågasättas om en sådan märkning är lämplig inom ramen för en förordning som reglerar konsumentprodukters säkerhet. Den inre marknaden har stor betydelse för svensk tillväxt och sysselsättning. Att den fungerar väl är till nytta för såväl företag och arbetstagare som konsumenter. I likhet med vad näringsutskottet tidigare anfört (se utl. 2015/16:NU16 s. 6 f.) anser civilutskottet att målsättningen måste vara att handelshinder tas bort, nya handelshinder inte uppstår och att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut. Olika nationella regler gör det krångligare och dyrare för företag att göra affärer utanför det egna landet. Det gäller både när företagen ska sälja och när de ska köpa. En konsekvens av motionärernas krav på att svenska säkerhetsstandarder och krav ska gälla för konsumentprodukter i vore att även övriga 27 medlemsstater skulle kunna införa motsvarande nationella krav. Det skulle inte underlätta för svenska företag som verkar – eller vill verka – på den europeiska marknaden om de skulle behöva förhålla sig till 28 olika medlemsländers standarder och säkerhetskrav. På samma sätt skulle det heller inte underlätta för konsumenter som vill köpa varor från andra medlemsstater eller för myndigheterna att kontrollera, spåra och vidta korrigerande åtgärder mot produkter som inte är säkra. Avslutningsvis delar civilutskottet regeringens övergripande uppfattning att det är positivt att kommissionens förslag till förordning om konsumentprodukters säkerhet strävar efter att förbättra regelverket för att uppnå mer säkra konsumentvaror på den inre marknaden, tydligare regler för näringsidkarna och en effektivisering av tillsynsmyndigheternas arbete (se fakta-PM 2012/13:FPM77). vill framhålla att det är viktigt att regeringen fortsätter arbeta för att reglerna ska innebära höga säkerhetsnivåer och för att de ska vara enkla och tydliga. Med det som anförs ovan föreslår därför civilutskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 2015/16:3360 yrkandena 40–42. har inget att invända mot redogörelsen i skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt att få på plats en inre marknad för transporter där det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och ett gemensamt europeiskt luftrum är nyckelåtgärder. Det är viktigt att och övriga länder gör sina åtaganden i enlighet med detta. När det gäller yrkandena 43 och 46 i motion 2015/16:3360 påminner trafikutskottet om att det har subsidiaritetsprövat kommissionens förslag i fjärde järnvägspaketet, inklusive förslaget om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (KOM(2013) 29). har också haft överläggningar med regeringen om förhandlingarna om det fjärde järnvägspaketet, senast . överlämnade regeringen proposition 2014/15:120 om ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, med nödvändiga lagändringar för att genomföra och rådets direktiv /34/EU om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. antog regeringens lagförslag (bet. 2014/15:TU13, rskr. 2014/15:207). När det gäller frågan om signalsystemet ERTMS (yrkandena 44 och 45) vill trafikutskottet dessutom uppmärksamma att den kommer att beredas i särskild ordning när utskottet behandlar motionsyrkanden på området inom ramen för trafikutskottets betänkande 2015/16:TU16 om järnvägs- och kollektivtrafikfrågor. När det gäller yrkande 47 kan utskottet konstatera att det vid subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (KOM(2013) 409–410) ansåg att dessa inte strider mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2012/13:38). påminner också om att det överlade med regeringen om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. Sammanfattningsvis konstaterar trafikutskottet att det redan har behandlat de motionsyrkanden som berör utskottets beredningsområde i samband med genomförda subsidiaritetsprövningar eller i överläggningar med regeringen. Därmed anser utskottet att det inte är nödvändigt med något initiativ med anledning av de aktuella motionsyrkandena. bör därför avstyrka motion 2015/16:3360 yrkandena 43–47. har nämnden behandlat två övergripande frågor på konkurrenskraftsområdet: inremarknadsstrategin för varor och tjänster och en strategi för en inre digital marknad. Regeringen har fått stöd för sina ståndpunkter av en majoritet i nämnden. har nämnden även fortsatt att behandla det fjärde järnvägspaketet och den s.k. marknadsöppningsdelen. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt av en majoritet i nämnden. Vid samrådet lämnade dock samtliga oppositionspartier oliklydande avvikande meningar. Utskottet noterar vad regeringen redogör för i skrivelsen om att fokus för nya åtgärder på den inre marknaden bör ligga på de sektorer som bedöms ha störst tillväxtpotential, t.ex. tjänsteområdet och den digitala inre marknaden. presenterade kommissionen två strategier som ligger i linje med regeringens målsättningar för den inre marknaden. Vad gäller transportfrågor kan utskottet konstatera att ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. Utskottet noterar att en hel del arbete fortfarande återstår innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig bl.a. vad gäller det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i civilutskottets yttrande (2015/16:CU4y) och trafikutskottets yttrande (2015/16:TU4y). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 yrkandena 40–47. Utbildning, ungdom och kultur Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s utbildnings- och kulturpolitik samt om ungdomspolitiken. Jämför reservation 30 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen redogörelser för utbildning (s. 218–221), ungdom (s. 221–223) och kultur (s. 224–225). Avsnittet om utbildning behandlar bl.a. frågor om Utbildning 2020-ramverket, EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+), rådsslutsatser om elever som lämnar skolan , rådsslutsatser om förskoleverksamhet och primär utbildning samt yrkeskvalifikationsdirektivet. Avsnittet om ungdom tar bl.a. upp EU:s ungdomsrapport, rådsslutsatser om socioekonomiska utmaningar för unga och rådsslutsatser om förstärkt ungdomsarbete. I motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 65 betonar motionärerna vikten av att Utbildning 2020-ramverket inte innehåller förslag på lösningar på problem eller utmaningar som är bäst lämpade att lösa på nationell nivå. I yrkande 66 anförs att regeringen bör verka för att de ekonomiska satsningarna på Erasmus+, EU:s program för främjande av internationellt samarbete och utbyte inom utbildning, ungdom och idrott, stannar inom EU. Vidare bör regeringen verka för att lägga ned Erasmus+-samarbetet, och i stället låta respektive lärosäte skriva avtal med de lärosäten de önskar, menar motionärerna (yrkande 67). betonar i yrkande 68 vikten av att EU respekterar att ungdomspolitiken först och främst är en lokal angelägenhet och att enbart erfarenhetsutbyten och öppna samordningsmetoder bör tillämpas på det ungdomspolitiska området. Slutligen framhålls i yrkande 69 vikten av att det inte sker någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även är en nationell angelägenhet. konstaterar i enlighet med regeringens beskrivning att ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Detta arbete förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 171). antog EU en arbetsplan på ungdomsområdet (2016–2018) som under en pilotfas ska använda existerande verktyg och resurser mer effektivt för att möta de utmaningar som unga står inför. Utskottet noterar att i såväl för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010-2018) som ovannämnda arbetsplan återfinns de nationella prioriteringarna om försörjning, inflytande och psykisk hälsa. Utskottet vill dock understryka vikten av att det beaktas att EU när det gäller ungdomsfrågor enbart har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. Motion 2015/16:3380 (SD) yrkande 68 bör därför avstyrkas. Kulturpolitiken är inte bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. EU ska stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas insatser. Detta sker i första hand genom att främja samarbete mellan medlemsstaterna, bl.a. via den s.k. öppna samordningsmetoden. anser att internationellt samarbete, där olikheter möts, är centralt för utveckling och förnyelse av det svenska kulturlivet. Det är också betydelsefullt att svensk kultur har möjlighet att nå utanför landets gränser. betonade den principiella betydelsen av frivillighet i EU-arbetet i sitt yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram 2016 (prot. 2015/16:13). Där betonade utskottet vikten av att de åtgärder som planeras inom ramen för arbetsprogrammet inte innebär en utveckling mot en gemensam kulturpolitik inom EU. vill även i detta sammanhang understryka att kulturpolitiken är en nationell angelägenhet och att det är viktigt att åtgärderna inte inkräktar på de enskilda staternas befogenhet på området. menar att motion 2015/16:3380 (SD) yrkande 69 inte bör leda till något initiativ från sida. Inledningsvis framhåller utbildningsutskottet i sitt yttrande att inom utbildnings-, forsknings- och rymdområdet ägde flera viktiga processer rum på EU-nivå . har aktivt följt och kommer att fortsätta att följa utvecklingen inom dessa frågor. påminner även om att EU-samarbetet på utbildningsområdet enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (artiklarna 2.5 och 6) inte ska omfatta harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, men att unionen har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. När det gäller just Utbildning 2020-ramverket betonar utskottet att ramverket är ett värdefullt instrument för europeiskt samarbete inom utbildningsfrågor. Genom ramverket får medlemsstaterna möjlighet att utbyta erfarenheter och dra lärdom av varandra inom en rad olika utbildningsfrågor. konstaterar vidare att i rådsslutsatserna om inrättandet av Utbildning 2020 (rådets slutsatser av , 2009/C 119/02) enades EU:s utbildningsministrar om ett antal principer om hur Utbildning 2020 ska genomföras. Utbildningsministrarna kom bl.a. överens om att Utbildning 2020 ska genomföras med ett effektivt utnyttjande av den öppna samordningsmetoden, med fullständig respekt för medlemsstaternas ansvar för sina utbildningssystem och enligt det europeiska utbildningssamarbetets frivilliga karaktär. lyfter i sammanhanget fram att den öppna samordningsmetoden, som den bl.a. beskrivs i EU:s rättsliga databas , är en typ av mellanstatligt beslutsfattande som inte leder till bindande EU-lagstiftning. Vidare kräver inte den öppna samordningsmetoden att EU-länderna för in nya lagar eller ändrar befintliga, utan samarbetet bygger i stället på mellanstatlig utvärdering. noterar även att regeringen i skrivelsen (s. 218) betonar att det är medlemsstaterna som själva avgör i enlighet med nationella prioriteringar vad de väljer att samarbeta kring inom Utbildning 2020. hade utbildningsutskottet överläggningar med regeringen inför formuleringen och antagandet av de nya prioriteringar inom Utbildning 2020 som ska gälla . uttryckte vid dessa överläggningar stöd för regeringens då redovisade ståndpunkt (se prot. 2014/15:34 och prot. 2015/16:09). Utifrån det anförda ser utbildningsutskottet inte att det finns behov av att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet och föreslår därför att utrikesutskottet avstyrker motion 2015/16:3360 (SD) yrkande 65. EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) betonar inledningsvis betydelsen av internationalisering av högre utbildning. Det är mycket viktigt att ta till vara och utöka möjligheterna för elever och studenter att förlägga delar av sin utbildning eller sin praktik utomlands. I detta sammanhang anser utskottet att Erasmus+ spelar en viktig roll. framhåller även i sitt yttrande att svenska studenter och akademiker har dragit betydande nytta av EU-program inom utbildningsområdet, vilket utskottet ger en rad exempel på. När det gäller yrkandet om att satsningar inom Erasmus+ inte ska användas till länder som inte är medlemmar i konstaterar utbildningsutskottet att en stark internationell dimension är en viktig komponent av Erasmus+. I rådets beslut av om inrättande av Erasmus+ (2013/1288/EU) framhålls att den starka internationella dimensionen väntas bidra till att förbättra kvaliteten på den europeiska högre utbildningen i strävan att nå de bredare målsättningarna i den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), göra unionen till ett attraktivt studiemål och främja förståelsen mellan människor. Den internationella dimensionen väntas även bidra till en socioekonomisk utveckling i partnerländer och en hållbar utveckling av den högre utbildningen i dessa länder. I sitt yttrande framhåller utbildningsutskottet även att utvärderingar av tidigare EU-program inom utbildningsområdet har visat att en stark internationell dimension har gett positiva effekter i EU:s medlemsstater genom att bl.a. lösa hinder för internationaliseringen av utbildning i , bidra till en bättre rörlighet för akademiker och höja synligheten för universitet och högskolor. Programmen har även bidragit till positiva effekter bland deltagande individer, såsom förbättrade språkkunskaper och främjande av solidariska värderingar. När det gäller yrkandet om att regeringen ska verka för att lägga ned Erasmus+ och i stället låta respektive lärosäte skriva avtal med de lärosäten de önskar konstaterar utskottet, utöver vad som angetts ovan, att Erasmus+ enligt rådets beslut om inrättande av programmet (2013/1288/EU) enbart ska stödja de insatser och den verksamhet som har ett potentiellt europeiskt mervärde och som bidrar till att programmets allmänna mål uppnås. De allmänna målen inom utbildningsområdet är att bidra till att uppnå målen i 2020-strategin, Utbildning 2020 och hållbar utveckling av den högre utbildningen i partnerländer. Det framgår även att det europeiska mervärdet hos programmets insatser och verksamheter framför allt ska säkerställas genom att insatserna är av gränsöverskridande karaktär, kompletterar och skapar synergier med andra program och strategier på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå samt bidrar till en effektiv användning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande. Utskottet noterar slutligen att kommissionen genomför en halvtidsutvärdering av Erasmus+, som väntas bli klar (Evaluation roadmap 2016, Mid-term evaluation of Erasmus+). I halvtidsutvärderingen ingår bl.a. frågor om programmets effektivitet när det gäller att nå programmets mål och skapa europeiskt mervärde. Utvärderingen kommer även att undersöka de långsiktiga resultaten och påverkan när det gäller de program som föregick Erasmus+. Mot bakgrund av vad som anförts ovan ser utbildningsutskottet inte något skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och föreslår att utrikesutskottet avstryker motion 2015/16:3360 (SD) yrkandena 66 och 67. noterar att 2020-strategin har inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Vad gäller ungdomssamarbetet konstaterar utskottet att de två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. fokuserades ungdomssamarbetet inom EU på socioekonomiska utmaningar, ungdomsarbete, EU:s ungdomsrapport och arbetsplan samt ungdomars politiska deltagande. Vidare konstaterar utskottet att enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling med respekt för den nationella och regionala mångfalden. Utskottet noterar att kultur- och mediepolitiken huvudsakligen faller under nationell behörighet, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. inställer i de ställningstaganden som görs i kulturutskottets protokollsutdrag /16:25 och i utbildningsutskottets yttrande 2015/16:UbU6y. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 yrkandena 65–69. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om ett svenskt utträde ur EU och om delegerade akter. avslår också ett motionsyrkande om att verka för mer öppenhet inom EU med hänvisning till regeringens fortlöpande arbete på detta område. Jämför reservationerna 31 (SD) och 32 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s institutioner (s. 227–235). Avsnittet behandlar bl.a. frågor om kommissionens, och verksamhet, öppenhet och insyn, EU-rekrytering samt regionkommittén. föreslår i motion 2015/16:3360 av m.fl. yrkandena 1 och 2 att regeringen ska verka för ett svenskt utträde ur EU för att i stället ingå ett mellanstatligt avtal med EU. När ett alternativ till medlemskapet är framförhandlat bör det underställas svenska folket i en folkomröstning. anför vidare i yrkande 9 att regeringen ska verka för att användningen av triloger inskränks och verka för en ökad öppenhet och transparens. I yrkande 10 anför de att regeringen bör verka för att minimera kommissionens möjlighet att anta regler via delegerade akter och att samråd ska hållas med före varje överföring av normgivningsmakt och utnyttjande av normgivningsmakt. Slutligen uppmanar regeringen (yrkande 70) att verka för ökad offentlighet i den svenska EU-politiken genom att minska användandet av hemligstämpling av material som skickas till . anser inte att det finns någon anledning till omförhandling av medlemskap i , och anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2015/16:3360 yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att värna öppenhet och transparens och bevaka användningen av delegerade akter. Utskottet har tidigare uttalat att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten, och har framhållit vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller de s.k. trilogerna, dvs. trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . När det gäller frågan om delegerade akter har utskottet tidigare uttalat att det finns anledning att bevaka i vilken omfattning kommissionen ges befogenheter att anta delegerade akter. Även om det interinstitutionella avtalet – som har trätt i kraft – innehåller förbättringar i form av ett mer öppet, stärkt och konsekvent samråd med medlemsstaternas experter innan delegerade akter antas, vidhåller utskottet denna uppfattning. Av skrivelsen framgår att regeringen verkar för en ökad öppenhet inom EU och att den aktivt arbetar med öppenhetsfrågorna. Vidare framgår att regeringen i förhandlingarna av det interinstitutionella avtalet bl.a. verkade för att överenskommelsen skulle leda till att antagandet av en delegerad akt blir mer öppet och konsekvent. Med hänsyn till att frågorna fortlöpande bevakas av regeringen och anser utskottet inte att det finns något skäl att göra några tillkännagivanden till regeringen med anledning av motion 2015/16:3360 yrkandena 9, 10 och 70. anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka yrkandena. Med anledning av ett motionsyrkande om svenskt utträde ur EU kan utskottet konstatera att frågan om ett svenskt utträde ur EU inte är aktuell. I samband med folkomröstningen röstade svenska folket ja till medlemskap i , och beslutet om ett svenskt medlemskap fattades därefter formellt av riksdag . Utskottet anser att genom att vara en engagerad och konstruktiv kraft i det europeiska samarbetet bäst kan ta till vara nationella intressen och främja universella värden. Utskottet ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i yttrande (2015/16:KU9y) om triloger, delegerade akter och öppenhetsfrågor. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2015/16:3360 (SD) yrkandena 1, 2, 9, 10 och 70. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 39. Vi anser att det är dags att EU tar ett steg tillbaka. Även om vi tycker att 2020-målen i sig är sympatiska, finns det anledning att ifrågasätta om det verkligen är så EU ska fungera – med gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. Konvergens mellan medlemsstaternas ekonomier och tillväxt kommer nog snarare till genom sund konkurrens mellan medlemsstaterna och marknadstillträde inom unionen än genom en harmoniserad utbildningspolitik och användningen av strukturfonder. skedde ytterligare förstärkningar av arbetet med den europeiska planeringsterminen i syfte att strömlinjeforma 2020-arbetet. Vi ifrågasätter nyttan med detta och menar att de problem som finns i respektive medlemsstat behöver lösas på nationell nivå för att ge bäst effekt, utan att kommissionen tar ett helhetsgrepp om saken. Återkommande kritik mot t.ex. hyresmarknad, lönebildning och arbetsmarknadspolitik, som medlemsstaterna förväntas ställa sig bakom, är ett steg på vägen mot en ökad federalisering av EU. Den europeiska planeringsterminen breder ut sig trots att kommissionen talar om att den ska bli smalare och mer effektiv. Från att ha varit ett i huvudsak makroekonomiskt verktyg inkluderar den numera även rättspolitiska och sociala frågor som förvisso anknyter till finanspolitiska utgifter, men som knappast förväntades ingå i kommissionens granskning från början. Kommissionen har tagit den förstärkta ekonomiska styrningen till intäkt för att ge rekommendationer inom socialpolitik, och den europeiska planeringsterminen har utvecklats till att bli ett av de starkaste verktyg EU har för att påverka medlemsstaterna. Inlemmandet av en social dimension i planeringsterminen är särskilt oroväckande eftersom det är ett av få områden som medlemsstaterna råder över själva. Vi anser därför att regeringen bör verka för att den europeiska planeringsterminen endast ska omfatta de länder som omfattas av stödprogram eller ingår i .