bet · H301UU11 · 2016-02-15 00:00:00 — Att regeringen är nöjd med det egna genomförandet av rådets rekommendationer är ett klent svar på bredare kritik där mycket återstår för att kunna ge en överblick av läget och den praktiska nyttan. Ett sådant viktigt område att strukturerat följa upp är de båda avtal som träffats om maritim sök- och sjöräddning samt vid risk för eller inträffade oljeutsläpp. menar att inte minst granskning visar på värdet av mer strukturerad uppföljning. Miljöskydd i , punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3268 av (C) yrkande 2 och 2015/16:3019 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. är det område på jordklotet där klimatförändringarna sker snabbast. Detta kan få förödande konsekvenser för regionen och för resten av världen. Den smälta isen skapar i ett mycket känsligt marint område nya förutsättningar för exploatering och utvinning av mineraler och fossila bränslen. Klimatförändringarna ger nya möjligheter för transporter, vilket leder till att fartygstrafiken i detta känsliga område kommer att öka väsentligt. Detta kräver bl.a. skärpta regler för säkerheten i och en ny bindande handlingsplan för hur skyddet av den arktiska miljön ska utökas. Allt fler aktörer vill vara med och påverka framtid, och några länder har tydligt markerat sina intressen i området. Detta talar tydligt för att trycket växer, och bör vara en pådrivande part för en hållbar utveckling av och skydd för . Vi måste säkerställa skyddet för de känsligaste områdena och säkra att oljeexploateringen inte under några förutsättningar sker i eller hotar den känsliga miljön. Det är angeläget att regeringen prioriterar och presenterar en ambitiös strategi för att skydda den känsliga miljön i . Det finns också ett tydligt behov av ett bindande internationellt avtal om säkra fartygsvägar i Arktisområdet, och föreslås uppmana regeringen att verka för detta. Oljeutvinning i ett så känsligt område som är inte acceptabelt med tanke på vilka förödande konsekvenser ett oljeutsläpp skulle få. Över huvud taget måste det råda starka hänsynskrav och hårda begränsningar för all råvaruhantering i de arktiska havsområdena. Särskilt känsliga områden måste helt kunna skyddas från exploatering, och där krävs ett långsiktigt arbete för att påverka de s.k. kuststaternas regeringar. Såväl i som i andra områden utövar länder med angränsande kust suveräna rättigheter i fråga om att utvinna olja, gas och mineraler. Under ordförandeskap i 2011–2013 hölls det första formella miljöministermötet i rådets historia. Förhandlingarna resulterade i rekommendationer om att förebygga oljeutsläpp och utveckla instrument för att säkra ländernas samordning för att hantera utsläpp. tog även initiativ till ett ökat fokus på resiliens och ekosystembaserad förvaltning i rådets miljöarbete. I EU och FN drev den dåvarande regeringen på för att inom ramen för kunna reglera skyddet av områden utanför nationell jurisdiktion. Utskottet noterar att regeringen har presenterat en promemoria om miljöskydd i daterad . Jag anser dock inte att den motsvarar en handlingsplan för en hållbar arktisk miljö och hållbara samhällen, varför det bör uppdras till regeringen att utarbeta en sådan. Miljöskydd i , punkt 2 – motiveringen (V) av (V). är en unik del av vår planet. I 800 har delar av det varit täckt av is. I det och på landområdena däromkring har det utvecklats ett unikt, men också känsligt, natur- och djurliv. är hem för drygt 4 miljoner människor, varav många tillhör olika urfolk som levt i i årtusenden och utvecklat sin kultur i samklang med de unika naturförutsättningarna. Ett av dessa urfolk är samerna, som bl.a. lever i norra . är hoten mot allvarligare än någonsin förut. På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringarna varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser, både för växtliv, djur och människor. I klimatförändringarnas spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av de naturresurser som finns i , och nya transportleder öppnas upp genom nordost- och nordvästpassagerna. Det innebär både nya hot mot miljön och en ökad risk för säkerhetspolitiska spänningar i regionen. Delar av ligger i , och är att betrakta som vårt lands absoluta närområde. Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför ha direkt påverkan på vårt land. Vi ser därför stora behov av en mer aktiv svensk Arktispolitik. Regeringen har aviserat en ny svensk Arktispolitik, men vi har svårt att se att de förslag och tankar som regeringen presenterat skulle vara tillräckliga för att möta de olika formerna av hot mot . Enligt uppskattningar finns en tredjedel av världens ännu ej upptäckta naturgasreserver och av världens oljereserver i . har redan gett tillåtelse till oljeborrning i och östra . I nordligaste pågår aktiva förberedelser för storskalig oljeutvinning. anser att måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. vill att verkar för en konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . I väntan på att en konvention är på plats bör agera för ett moratorium för olje- och gasutvinning i . regleras staters ansvar för oceanerna genom (UNCLOS). I konventionen regleras bl.a. näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 andra länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har undertecknat konventionen, med ett undantag – . bör verka för att undertecknar och ratificerar . naturtillgångar och möjligheten att nya transportleder ska kunna öppnas upp i klimatförändringarnas spår gör att alltfler länder blickar norrut och börjar bevaka sina intressen. Det visar sig bl.a. genom en ökad militär närvaro i och ökade anspråk på området. vill att tar initiativ för en konvention för som innebär en demilitarisering av regionen. Flera av de stater som visar ett allt större intresse för har kärnvapen. Kärnvapen har också funnitsw i genom de kärnvapenbestyckade ubåtar som flera stater innehar. Stora delar av världen omfattas av kärnvapenfria zoner/zoner fria från massförstörelsevapen. anser att borde ta initiativ till en zon fri från massförstörelsevapen i . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:34 - vad kan göra för att möta rådets utmaningar 2015/16:3268 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förbättra medlemsländernas uppföljning av implementeringen av rådets rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lämna en årlig skrivelse om verksamheten på regeringssidan inom Arktis- och Barentssamarbetena och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:605 av (FP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föroreningar i . 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reservat. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om urbefolkningens rättigheter. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förebyggande insatser. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av extra stor sjösäkerhet i . 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör prioritera arbetet inom och . 2014/15:1729 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för ett starkare miljöskydd för inom ramen för samarbetsorganisationen . Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:722 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om risker med radioaktivt avfall i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för kärnvapenfria zoner i och i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2187 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om marint reservat på och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2601 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan de arktiska staterna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.7 och Barents och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3019 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utveckla en strategi för att skydda den känsliga miljön i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för ett bindande internationellt avtal för säkra fartygsvägar i Arktisområdet och tillkännager detta för regeringen. [1] , , , och . Det här är ett betänkande som kan tyckas ganska småttigt. Det handlar dock om ett av våra stora områden, , norr om den 60:e breddgraden. Det är den andra debatten vi har kring granskning av och verksamhet i . Vi fick rapporten till . Det har snart gått den överlämnades till regeringen. Och vi har fått en regeringsuppfattning om granskning. Den behandlar vi tillsammans med ett antal motioner i det här betänkandet. Det är i sig, herr ålderspresident, en unik revision, eftersom det är första gången man gör en revision av Arktiska rådets arbete. Den görs gemensamt av flera medlemsstater, förutom av , , och . Det är naturligtvis väldigt intressant. Det är som sagt en uppföljning av ett arbete som har pågått . Det var som skapades av åtta nationer. är ett känsligt område. Många tänker sig is. Men det rör sig som sagt var om området norr om den 60:e breddgraden. Vi har naturligtvis en mycket speciell situation till följd av klimatförändringarna när den istäckta delen av öppnas upp. Jag tänker på de förändringar som följer av detta. Det är marint mycket känsligt. Det är områden som är oexploaterade som helt plötsligt blir möjliga att exploatera. Det kräver särskild omsorg och särskild omtanke. Det är därför som vi från sida var stolta över den strategi som tog fram under sitt ordförandeskap och de resultat som vi nådde som handlar om att reformera arbetet i och göra det mer effektivt. Vi fick till stånd ett permanent sekretariat i , som är viktigt för att få struktur i arbetet, två nya avtal om sjö- och flygräddning och samarbetsavtal när det gäller oljeutsläpp. Men de är inte bindande. Det är ett av problemen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT - vad kan göra för att möta rådets utmaningar Andra problem handlar om de rekommendationer som görs i när det gäller implementering och hur man rapporterar kring resultat. Det är en del förbättringar på väg, men det återstår rätt mycket. Det är viktigt att man får en prioritering av arbetet. Det är 80 olika projektgrupper som jobbar, och det är klart att det krävs att man försöker få en bra struktur för att också nå resultat. Det kvarstår således många utmaningar. Vi är glada för den svenska strategi som togs fram. Det var första gången som tog fram en strategi för vårt arbete i . Det gjorde regeringen . Det var en prioritering då av klimat och miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen. Min fundering var naturligtvis: Vad gör den nya regeringen? Kvarstår den gamla strategin alltjämt? Att döma av regeringens skrivelse är det fallet, även om vi har sett ett pm från som det hänvisas till i betänkandet. Men det pm:et är ganska begränsat, herr ålderspresident. Det är ett pm från som inte lyfter något nytt. Därför kommer vi att fortsätta att hävda det som framförs i våra motioner och också i reservationen till betänkandet. Vi vill se ett bindande avtal för säkra fartygsvägar, och vi vill också se en strategi för den miljön. Det tycker vi att bör ge regeringen till känna. Vi vill naturligtvis också förbättra uppföljning och implementering, och vi skulle gärna se att regeringen tar fram en handlingsplan för det arktiska området, för det händer mycket, även om den rent exploaterade delen när det gäller utvinning av olja och gas just nu ligger nere till följd av oljepriserna. Jag yrkar för tids vinnande bifall bara till reservationen under punkt 1 i betänkandet. Jag hade, herr ålderspresident, hoppats att vi skulle få en diskussion med flera deltagare kring den nya inriktning av regeringens miljöpolitik som omnämns i betänkandet. De fem sidorna är nämligen ingen ny inriktning. Det är tre punkter som är tomma och innehållslösa. Det hade varit spännande, herr ålderspresident, om från hade deltagit i dagens debatt, men gör han inte det. Jag kan ändå inte låta bli att roa mig med att läsa från den debatt som vi hade , när pratade om dåvarande strategi som något som saknade betydelse, saknade innehåll, var rena voodoon. Det var 58 sidor, och hänvisar man till den nya inriktningen, och det är fem sidor som inte innehåller något nytt, herr ålderspresident. Jag hade med nyfikenhet tagit emot en exposé över regeringsarbete för att förnya strategin och ta fram det som vi båda gärna skulle vilja se, nämligen moratorium. Jag har inte talat om något tioårigt moratorium, men när vi diskuterade var det några som hävdade det. Men jag ser att - kanske av naturliga skäl - har valt att inte delta i debatten om den andra delen av Arktisrevisionen. Hade de gjort det hade det varit spännande att läsa en del citat. Möjligen har de, herr ålderspresident, läst dem själva och insett att det är bäst att de stannar hemma. anser att det är viktigt och välkommet att har granskat arbete i . När det kommer till granskning, deras rekommendationer och hur regeringen har valt att förhålla sig till dessa står vi bakom utskottets betänkande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT - vad kan göra för att möta rådets utmaningar Men dagens betänkande behandlar också mer övergripande frågor om Arktispolitik. har valt att skriva en motivreservation eftersom vi ser stora behov av en mer aktiv svensk Arktispolitik, inte minst med en borgerlig regering med en mycket försiktig och passiv politik när det gäller de stora utmaningar i fråga om både klimat och säkerhetspolitik som står inför. är ju en unik del av vår planet. I 800 har delar av varit täckt av is. I och på landområdena runt omkring har det utvecklats ett unikt - men också mycket känsligt - natur- och djurliv. är hem för drygt 4 miljoner människor. Många av dem tillhör olika urfolk, till exempel samerna, som har levt i i årtusenden och har utvecklat sin kultur i samklang med de unika naturförutsättningarna. är hoten mot allvarligare än någonsin förut. På få andra ställen på jordklotet har klimatförändringarna varit så omfattande och fått så dramatiska konsekvenser för växtliv, djur och människor. I klimatförändringarnas spår uppstår nya utmaningar. När isen smälter möjliggörs utvinning av naturresurser som finns i , och nya transportleder öppnas upp genom nordost- och nordvästpassagerna. Det innebär nya hot mot miljön och att risken för säkerhetspolitiska spänningar i regionen ökar. Delar av ligger i , och är att betrakta som vårt lands absoluta närområde. Klimatförändringar, miljöhot och säkerhetspolitiska konflikter i kommer därför att ha direkt påverkan också på vårt land. Regeringen presenterade en ny svensk miljöpolitik för . Av detta dokument kan man utläsa att regeringen vill höja ambitionen för sitt arbete och väljer att gå längre än tidigare regeringar. Men vi måste också vara ärliga: Hoten mot är av en sådan karaktär att det krävs drastiska åtgärder. Jag har väldigt lite synpunkter på de förslag som regeringen presenterar i sin nya, svenska miljöpolitik för när det gäller att man vill kommunicera effekterna av klimatförändringarna i , ta fram rekommendationer i om resiliens och kräva full finansiell täckning av olje- och gasbolag för de kostnader som skulle kunna uppstå vid olyckor i . Men låt oss också vara ärliga: Dessa insatser är på inget sätt tillräckliga med de enorma hot som står inför. Enligt uppskattningar finns en tredjedel av världens ännu ej upptäckta naturgasreserver och av världens oljereserver i . har redan gett oljebolag tillåtelse att borra i , östra kommer att öppnas upp för oljeborrning, och i nordligaste pågår aktiva förberedelser för storskalig oljeutvinning. anser att måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. Vi skulle därför vilja att verkar för en konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . En liknande konvention finns redan för . I väntan på att en konvention är på plats bör agera för ett moratorium för olje- och gasutvinning i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT - vad kan göra för att möta rådets utmaningar regleras staters ansvar för oceanerna genom Unclos. I konventionen regleras bland annat näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har ratificerat och undertecknat konventionen - med ett undantag: . Det är därför viktigt att arbetar för att förmå att både underteckna och ratificera . Vi måste också se att naturtillgångar och möjligheter till nya transportleder, som kan öppnas i klimatförändringarnas spår, gör att allt fler länder nu blickar norrut och börjar bevaka sina intressen, även med militära medel. Det visar sig bland annat genom en ökad militär närvaro i och att allt fler ökar sina anspråk på området. vill att tar initiativ till en konvention för , som skulle en innebära en demilitarisering av regionen. En sådan konvention finns redan för och Björnön. Låt oss arbeta för att utvidga denna konvention till att omfatta hela . Vi måste också inse att flera av de stater som visar ett allt större intresse för har kärnvapen. Vi vet att kärnvapen redan har befunnit sig i genom kärnvapenbestyckade ubåtar, som flera av staterna längs kanter har. Stora delar av världen omfattas av kärnvapenfria zoner, eller zoner fria från massförstörelsevapen. De finns i , i och vid , på . Vi vill att nu arbetar för att få till stånd en zon fri från kärnvapen och massförstörelsevapen även i . Därför yrkar jag bifall till reservation 3. Jag är trots allt nyfiken av mig. Eftersom och hade gemensamma reservationer - det finns ingen representant från här - tänkte jag ställa en fråga. brukar nämligen läsa på ordentligt; det vet vi. Vad är det nya i den promemoria som har tagits fram? Det talas där om ett stärkt klimatarbete, ett bättre skydd av biologisk mångfald och ekosystem och ett hållbart resursutnyttjande. Vad är det nya i förhållande till den strategi som fortfarande gäller? Och hur förhåller sig den strategi som är så att säga regeringens till den promemoria som har tagits fram av ? Jag är lite nyfiken att höra om och möjligen har haft samråd kring dessa frågor. Jag kan svara nej. Vi har inte haft något samråd med och inte heller med Socialdemokraterna. Det dokument som har tagits fram och presenterades är ett dokument som regeringen har tagit fram i en egen process. I den processen har jag inte varit mer delaktig än . Mitt parti har inte varit mer delaktigt än . Jag ska inte agera något slags stand-in för i denna debatt. De får ta ansvar för sina egna dokument och sina egna handlingar. Jag talar gärna om politik och om den motion som vi presenterade förra mandatperioden med våra förslag och tankar om hur svensk arktisk politik borde utvecklas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT - vad kan göra för att möta rådets utmaningar Jag ska vara ärlig. Jag har läst både den tidigare regeringens strategi och det som har presenterats i en promemoria från den nya regeringen. Jag tycker att de nödvändiga nya förslag som jag gärna hade velat se och som jag också har efterlyst i mitt anförande saknas. Jag hade önskat att den nya regeringen hade haft modet att gå längre i sin Arktispolitik. Om jag ska försöka se någon skillnad i de uttalanden som den nya regeringen har gjort jämfört med den tidigare regeringens uttalanden tycker jag mig ändå se en vilja till en högre ambition och en större förståelse för de enorma klimatutmaningar som står inför. Men, , jag ser inte heller stora markanta skillnader i det dokument som den nya regeringen har presenterat jämfört med det som den tidigare regeringen presenterade. Det beklagar jag, eftersom varken detta dokument eller den strategi som regering presenterade är på något sätt tillräckligt när det gäller de enorma utmaningar som står inför. Det var som sagt en första strategi som togs fram av vår regering. Jag utgår från att den alltjämt gäller. När jag nu läser den nya lilla promemorian som har kommit från regeringen noterar jag att när det gäller till exempel nya regionala instrument för de arktiska haven, som är en viktig fråga, talar man om initiativ till en förstudie och att kommer att delta aktivt. Det är den typen av markörer som jag förstår att ser som någon form av viljeyttring till att göra mer än den tidigare regeringen gjorde. Utskottet hänvisar till den nya promemorian som en ny miljöpolitik för . I ärlighetens namn tycker jag att det är en obefintlig miljöpolitik som man kan läsa om i denna promemoria, och strategi saknas helt. Välkommen att yrka bifall till våra förslag och tillkännage för regeringen några goda uppslag för en stärkt miljöpolitik och en stärkt insats när det gäller till exempel de frågorna i . Jag hör vad säger. Men jag vet inte riktigt vad det har för relevans för och för mitt anförande här i denna debatt. Det handlar nämligen om en promemoria som regeringen har tagit fram och som vi inte är ansvariga för. Dessa frågor får kanske ställa till senare talare från regeringspartierna. Jag måste ändå säga att det på några punkter finns saker som regeringen här väljer att inte lyfta fram, och som den tidigare regeringen lyfte fram och som jag tyckte var problematiskt i den tidigare strategin. Jag ska ta ett mycket konkret exempel. När det handlar om just oljeutvinning och gasutvinning i kommer jag ihåg hur den tidigare regeringen i sin strategi lyfte fram detta också som en möjlighet för det svenska näringslivet. Man såg att det fanns möjligheter till arbetstillfällen, till nya vinster och till exportframgångar för de svenska företagen i ett utvinna naturtillgångar i detta mycket känsliga område. Jag tyckte att det var problematiskt att man inte såg att detta var ett så stort hot och att vi snarare borde verka för att få till ett moratorium och ett stopp för utvinning av naturtillgångar i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT - vad kan göra för att möta rådets utmaningar Den typen av skrivningar och förhoppningar om framtida svenska utvinningar av olje- och gastillgångar i ser jag inte i den nya regeringens promemoria om en ny svensk miljöpolitik för . Om dessa perspektiv tonas ned av den nya regeringen är jag den förste som välkomnar det. Men till syvende och sist är det trots allt så att både i regeringens promemoria och i den tidigare regeringens strategi saknas tyvärr de nödvändiga insatser som krävs för att vi ska kunna rädda från klimatförändringarna, från miljöhoten och från växande säkerhetspolitiska spänningar i regionen. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. är lika stort som . En av skillnaderna, förutom klimatet, är att det i bor ca 900 miljoner människor och att det i bor ca 4 miljoner människor. En av anledningarna är givetvis att det helt enkelt inte är möjligt att bosätta sig i på samma sätt som i . Det gör därför beslutsfattandet och samordningen än viktigare när färre människor geografiskt har möjligheter att uppdatera och informera beslutsfattare om klimatförändringar, variationer i den unika naturen, havsmiljön och artrikedomen. har därför en oerhört viktig roll att fylla.