bet · H301NU12 · 2016-03-18 00:00:00 — Politik för hållbart företagande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet och lägger regeringens skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande till handlingarna. Motionsyrkandena rör dels övergripande frågor om hållbart företagande, dels ekosystemtjänster och hållbart företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, C, L, KD) och ett särskilt yttrande (KD). Skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande. Två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Politik för hållbart företagande 1.Övergripande om hållbart företagande, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Övergripande om hållbart företagande, punkt 2 (SD) 3.Ekosystemtjänster och hållbart företagande, punkt 3 (M) Övergripande om hållbart företagande, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 yttrande 2015/16:SkU8y Bilaga 3 yttrande 2015/16:UU4y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2015/16:69 till handlingarna. Övergripande om hållbart företagande 2015/16:3307 av m.fl. (SD) och 2015/16:3306 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Ekosystemtjänster och hållbart företagande 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 3 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (S), (MP), (V), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet • regeringens skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande • två motioner som väckts med anledning av skrivelsen • ett motionsyrkande om hållbart företagande från den allmänna motionstiden . Närings- och innovationsminister lämnade information till utskottet om den aktuella skrivelsen. Utskottet beslutade att bereda skatteutskottet och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen. och utrikesutskottet beslutade därefter att avge yttranden vilka återfinns som bilaga 2 och 3 i detta betänkande. Den aktuella skrivelsen till syftar till att redovisa regeringens syn på hållbart företagande och på vilket sätt regeringen verkar och avser att verka för detta framöver. Skrivelsen har utarbetats i , efter samråd med 120 representanter för olika intressenter vid fyra dialogmöten. Regeringens avsikt med skrivelsen är att den ska vara en utgångspunkt och vägledning för företag och andra intressenter som vill verka för hållbart företagande och en hållbar samhällsutveckling i stort. Regeringen överlämnade skrivelsen till . I skrivelsen framför regeringen att hållbart företagande inte bara är en del av näringspolitiken utan också en del av många andra områden, såsom finansmarknadspolitiken, miljöpolitiken, den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken, handelspolitiken och biståndspolitiken. I skrivelsen framgår dels vilken politik när det gäller hållbart företagande som regeringen avser att driva inom dessa områden, dels regeringens förväntningar på företagens hållbarhetsarbete samt rekommendationer om hur detta arbete bör bedrivas. Politik för hållbart företagande Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare avslår samtliga motionsyrkanden som rör övergripande frågor om hållbart företagande och ekosystemtjänster och hållbart företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (M) och särskilt yttrande (KD). I skrivelsen redogör regeringen för hur man avser att driva en politik för hållbart företagande och hur man ser på en rad frågor kopplade till ett hållbart företagande. Det handlar om såväl mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption, som jämställdhet, barnrättsperspektivet, mångfald, affärsetik och beskattning. I skrivelsen framförs att hållbart företagande inte bara är en del av näringspolitiken utan också en del av många andra områden, såsom finansmarknadspolitiken, miljöpolitiken, den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken, handelspolitiken och bistånds-politiken. I skrivelsen anför regeringen inledningsvis att målet för regeringens näringspolitik är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb och växande företag. Det ska bidra till att når lägst arbetslöshet i EU . Hållbart företagande anges ha en självklar roll i en modern näringspolitik som skapar förutsättningar för att svenska företag ska fortsätta utvecklas, växa på de marknader i världen som växer och vara attraktiva för investerare och medarbetare. Omställningen till ett hållbart samhälle anges i skrivelsen rymma såväl utmaningar som möjligheter för företag. Hållbart företagande innebär att agera ansvarsfullt genom att följa internationella normer och riktlinjer, minimera negativ påverkan på samhället samt bidra till en hållbar samhällsutveckling. Men det är också ett förhållningssätt där företag använder nytänkande, innovation och hållbar konsumtion och produktion för att bidra till lösningar på samhällets gemensamma utmaningar i bred samverkan. Transparens och öppenhet är enligt skrivelsen självklara byggstenar för att förtjäna allmänhetens förtroende. Enligt regeringens mening innebär således ett strategiskt arbete med hållbart företagande såväl riskhantering som affärsmöjligheter för näringslivet. Det framhålls vidare i skrivelsen att det är regeringens ansvar att ställa tydliga krav, men också stödja näringslivet i dess hållbarhetsarbete. vill regeringen uppmuntra, underlätta och möjliggöra för företag att maximera sin positiva påverkan och ta till vara de affärsmöjligheter som finns inom ramen för omställningen till en hållbar utveckling. Hållbart företagande anges därför inte bara vara en självklar del av näringspolitiken utan också en integrerad del av många politikområden. Viktiga styrmedel finns inom ramen för t.ex. finansmarknadspolitiken, miljöpolitiken, regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken, handelspolitiken och biståndspolitiken. ska också vara ledande i att integrera jämställdhetsperspektivet i agendan för hållbart företagande. Det sammanhållande ansvaret för hållbart företagande ligger hos närings- och innovationsministern, som enligt regeringen har aviserat en mer ambitiös politik för hållbart företagande. Frågan ska ses som en bärande del i förutsättningarna för att svenska företag ska kunna skapa, växa och exportera. Regeringens definition av hållbart företagande utgår från principerna i FN:s Global Compact som omfattar mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption. Därtill finns en rad anslutande frågor som t.ex. jämställdhet, barnrättsperspektivet, mångfald, affärsetik och beskattning. Regeringen framför vidare i skrivelsen att politiken som styrmedel bidrar till att främja hållbart företagande och en hållbar utveckling. Det handlar t.ex. om åtgärder inom miljöpolitiken, näringspolitiken, den regionala tillväxtpolitiken och på finansmarknadsområdet. Detta ska enligt skrivelsen leda till minskad miljöpåverkan och bidra till hållbara konsumtionsmönster. Det ska även bidra till en miljödriven näringslivsutveckling, sociala innovationer, socialt entreprenörskap och en utveckling i riktning mot en cirkulär ekonomi. Nya mål på finansmarknadsområdet ska bidra till att göra investeringar mer hållbara och därmed till en mer hållbar samhällsutveckling. Styrningen av de statliga bolagen uppges vara ett annat område där det pågår ett aktivt arbete med att integrera hållbarhet i ägarstyrningen. Likaså bidrar ett ökat fokus på hållbarhet i handels- och biståndspolitiken till en mer hållbar utveckling också på det globala planet, där ett starkt samarbete inom EU kan spela en viktig roll. Det är också tydligt att större tyngd åt hållbarhet kan bidra till att göra det stora området offentliga upphandlingar mer hållbara. Ny lagstiftning om rapportering av icke-finansiell information kommer enligt skrivelsen att kunna bidra till en ökad transparens, vilket gagnar såväl konsumenter som investerare och andra intressenter. Hållbarhetsagendan kan, som regeringen anför, således fungera som en katalysator inom alla politikområden. I skrivelsen framhålls att hållbart företagande i första hand vilar på företagen själva och deras vilja att göra hållbarhet till en del av sin kärnverksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Som framgår av skrivelsen kommer regeringen att vidta ett flertal åtgärder för att uppmuntra och stödja företagen i denna strävan på olika sätt. Anledningen är att regeringen vill att svenska företag ska fortsätta ligga i täten, vara innovativa, moderna och attraktiva för sina anställda, konsumenter och investerare. I det större perspektivet handlar det om att få fler framgångsrika och världsledande företag i , för det skapar jobb, tillväxt, välstånd och välfärd. Regeringen framhåller att hållbart företagande kan och bör gå hand i hand med en hållbar och konkurrenskraftig utveckling. I skrivelsen framförs vidare att näringslivet har en betydande roll tillsammans med andra aktörer för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska nås. När det gäller näringslivets förhållande till och beroende av ekosystemtjänster anför regeringen att det finns ett behov av att i större utsträckning integrera värdet av ekosystemtjänster i standarder och redovisningssystem för att ge rättvisande information till konsumenter och investerare. Eftersom företagens interaktion med ekosystemen berör sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekter är det angeläget att redovisningar tydligt kan ange vad som krävs av etiska skäl och vilka affärsmöjligheter och risker som följer av utvecklingen för det naturkapital företaget påverkar och är beroende av. Att möta samhälls- och hållbarhetsutmaningar på nya sätt, med ny affärslogik eller nya affärsmodeller kan enligt regeringen vara viktiga element i hur företagande kan bidra till ekonomisk, social och ekologisk hållbar utveckling. Det kan t.ex. ske genom sociala innovationer och socialt entreprenörskap som syftar till att skapa social nytta eller möta specifika samhällsutmaningar genom nya eller förbättrade hållbara tjänster, varor eller arbetssätt. I förlängningen kan sådana idéer, som ofta är skalbara, bidra till ett mer inkluderande samhälle. Framväxten av nya affärsmodeller som delvis omkullkastar traditionellt företagande kan bidra till en mer hållbar utveckling genom utvecklingen av t.ex. delningsekonomi, kollaborativ konsumtion, social franchising eller företagande inom cirkulär ekonomi eller ekosystemtjänster. Sådana affärsmodeller minskar inte bara den negativa påverkan på miljö och klimat utan kan även bidra till innovationskraft, ökad konkurrenskraft och fler jobb. Arbetet med att främja hållbar innovation, samhällsentreprenörskap och nya affärsmodeller sker enligt skrivelsen inom flera områden. Exempelvis genomför ett flertal insatser för att främja hållbart företagande som både direkt riktar sig till små och medelstora företag och syftar till att påverka institutioner och ramverk. Exempelvis tillhandahåller, utvecklar och sprider verktyg, metoder och information om hållbart företagande med fokus på små och medelstora företag, finansierar pilotprojekt och projekt kopplade till hållbart företagande samt genomför översyner och identifierar lagar och regler som hämmar utvecklingen av nya affärsmodeller och hållbart företagande. Att miljö- och hållbarhetsarbetet integreras i företagens kärnverksamhet, eller att företag agerar på affärsmöjligheterna inom den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva produkter och tjänster, anges vara ytterligare exempel på förändringar som kan bidra till en hållbar utveckling och ett konkurrenskraftigt företagande. Regeringen anför i skrivelsen att insatser görs för att fler ska kunna arbeta heltid, t.ex. genom höjda bidrag till kommuner som erbjuder förskola på obekväm arbetstid. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen anför att den också kommer att se över hela föräldraförsäkringen. I ett första steg har en tredje månad reserverats för vardera föräldern. Vidare anges att Pensionsgruppen inom ramen för pensionsöversynen startat projektet pensioner. Skälet är att skillnaderna i pension mellan män och kvinnor är stora. Exempel på områden som ska analyseras är delad pensionsrätt, deltidens betydelse för pension, överföring av pensionsrätt mellan makar inom premiepensions-systemet och pensionsrätt för barnår och studier. Projektet ska redovisas . Enligt vad som framgår i skrivelsen är regeringens utgångspunkt för hållbart företagande och arbetsvillkor främst kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet som bl.a. behandlar frågor om förenings- och organisationsfrihet, rätten till kollektiva förhandlingar, förbud mot tvångsarbete, diskriminering och barnarbete, samt trepartsdeklarationer. I skrivelsen uppges också att regeringen vill stärka och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen och kollektivavtalens ställning. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i , oavsett kön och oavsett nationalitet. Det framförs att det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den främjar tillämpningen av sådana villkor som arbetsmarknadens parter kommit överens om i kollektivavtal. Hållbart företagande har enligt skrivelsen koppling till upphandlingsfrågor. En väl fungerande offentlig upphandling är betydelsefull för den offentliga sektorns funktion och för en väl fungerande samhällsservice som tillgodoser medborgarnas berättigade förväntningar. Att ta miljöhänsyn och social hänsyn i upphandlingen bidrar enligt skrivelsen till en hållbar utveckling och till att uppnå viktiga samhälleliga mål, samt till att främja ökad tillväxt och sysselsättning. Den svenska handels- och främjandepolitiken syftar till att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av utomlands. Detta för att i sin tur underlätta export och import och möjliggöra ett ömsesidigt handelsutbyte med andra länder. Målen för handels- och investeringsfrämjandet är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . Regeringen framför i skrivelsen att hållbart företagande spelar en stor roll inom alla dessa områden, inte minst för att fördelarna med handel ska komma alla till del, såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Enligt regeringens mening ska därför hållbart företagande integreras inom såväl frihandelspolitiken som exportfrämjandet, samt beaktas i alla relevanta handelsavtal. Det uppges också vara viktigt att svenska investeringar i jordbruk och naturresurser utomlands görs på ett ansvarsfullt och hållbart sätt, i linje med de globalt överenskomna principer som finns på området. Sammanfattningsvis syftar den aktuella skrivelsen till att redovisa regeringens syn på hållbart företagande, och på vilket sätt regeringen verkar och avser att verka inom detta område framöver. Regeringens avsikt är att skrivelsen ska vara en utgångspunkt och vägledning för företag och andra intressenter som vill verka för hållbart företagande och en hållbar samhällsutveckling i stort. Motionärerna m.fl. (M, C, L, KD) framför i motion 2015/16:3306 att företagande är centralt för och spelar en avgörande roll för landets tillväxt och utveckling. De anför vidare att regeringen bör fortsätta att bygga vidare på alliansregeringens arbete kring hållbarhet i linje med bl.a. FN:s och riktlinjer (yrkande 1). Vidare anger motionärerna att de är oroade över vad som i motionen beskrivs som regeringens centralistiska inställning till styrning av företagande. Här menar motionärerna att regeringen med strategin för hållbart företagande avser att lösa flera av samhällets största utmaningar med att på flera områden gå in på detaljfrågor som expertmyndigheter och andra delar av samhället bättre kan hantera. Hållbart företagande bör enligt motionärerna eftersträvas, men regeringens politik på området anses slå mot näringslivet, inte minst de små företagen. Det handlar enligt motionen bl.a. om frågor som rör utstationering, upphandling, socialt företagande och att regeringen inte är tillräckligt tydlig med vad man vill i viktiga frågor som energipolitik, handelsfrågor och skatt på jobb och företagande (yrkande 2). I motion 2015/16:2604 framför m.fl. (M) att deras vision för hållbart företagande är att alla företag ska ha en långsiktig syn på värdeskapande och driva en verksamhet som gynnar en hållbar utveckling. Det är enligt motionen särskilt önskvärt att företag väger in sitt beroende av och påverkan på ekosystemtjänster i sina affärsplaner och strategier och att de arbetar för att motverka negativa effekter som skadar miljön och samhället. Motionärerna framför att arbetet med att skapa förutsättningar för hållbart företagande måste fortsätta och anser att de statliga bolagen har ett särskilt ansvar i detta arbete (yrkande 7). I motion 2015/16:3307 av m.fl. (SD) framhålls att ser positivt på stora delar av regeringens skrivelse om politik för ett hållbart företagande. I motionen anförs vidare att det emellertid finns negativa effekter när det gäller regeringens hållning i fråga om mångfald, kvotering, klimatpolitik och EU:s ökade kostnader och inflytande. Kritik framförs också mot vad som beskrivs som att orealistiska visioner prioriteras före flera sakpolitiska områden där behöver stärka sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Vidare framhåller motionärerna att vill införa konkurrensneutrala ekonomiska och arbetsrättsliga lättnader för både svenska småföretag och arbetstagare när det gäller turordningsregler, starta-eget-bidrag, arbetsgivaravgifter och sjuklöner. Dessutom anges att vill driva en biståndspolitik i form av utökat stöd i närområden, handelspolitik med betoning på utökad internationell konkurrenskraft samt utökade satsningar på internationella handelspartner. Vidare vill motionärerna avskaffa de europeiska strukturfonderna och avveckla europeiska socioekonomiska projekt. Avslutningsvis framhåller motionärerna att näringspolitik i stor utsträckning bör genomsyras av förutsägbarhet och att förändringar på området bör genomföras med försiktighet. redogör i sitt yttrande (yttr. 2015/16:SkU8y) för det pågående arbete på skatteområdet som regeringen lyfter fram i skrivelsen. Det handlar t.ex. om företagens samarbete med skattemyndigheter och tillhandahållande av de uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna tillämpa skatteregler på ett rättvist och ändamålsenligt sätt. anför i sitt ställningstagande att man tillstyrker regeringens ambition att dels uppmuntra företag att utarbeta en skattepolicy och ett internt kontrollsystem som ska säkerställa att ledningen agerar i överensstämmelse med styrelsens uppfattning av skatteriskfrågan, dels uppmuntra företag att i arbetet med skattepolicyn särskilt beakta låginkomstländers behov och administrativa kapacitet. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, C, L, KD) och (SD). anför i sitt yttrande (yttr. 2015/16:UU4y) bl.a. att utskottet är positivt till att regeringen i skrivelsen presenterar en sammanhållen politik för hållbart företagande. konstaterar att hållbart företagande intar en självklar plats i en modern näringspolitik och stöder principen om att företag som är verksamma i eller i utlandet bör tillämpa de internationella riktlinjerna för hållbart företagande både hemma och i utlandet. Utskottet betonar att det är företagen själva som måste genomföra ett hållbart företagande men att regeringen aktivt bör uppmuntra företagens arbete på detta område. välkomnar att regeringen avser att utarbeta en plattform för hållbart företagande riktad till företagen och att regeringen även kommer att satsa på att öka kunskapen om hållbart företagande vid . I yttrandet finns ett särskilt yttrande (C). Övergripande om hållbart företagande har i sin strategi för Corporate Social Responsibility (CSR) –2014 definierat hållbart företagande som företagens ansvar för den egna verksamhetens påverkan på samhället, och lyfte bl.a. fram företagens sociala och miljömässiga ansvar. FN:s Global Compact (se nedan) pekade 1999 i första hand ut fyra områden för företags ansvarstagande: mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption. I skrivelsen har regeringen har valt att använda termen hållbart företagande. I det begreppet inkluderas CSR. Med hållbart företagande menas att agera ansvarsfullt och minimera risken för negativ påverkan. Det innebär också möjligheter till värdeskapande och nya innovativa affärsmodeller där företagen arbetar strategiskt, är transparenta och samarbetar med andra aktörer i samhället. Det finns ett antal internationella riktlinjer som kan vara till stöd för arbetet med hållbart företagande. Det handlar t.ex. om • riktlinjer för multinationella företag • FN:s Global Compact • FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter • kärnkonventioner och trepartsdeklarationer • FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling • rapporteringsverktyg och standarder. Hållbart företagande och statliga företag När det gäller frågan om ett fortsatt arbete med hållbart företagande för statliga företag som lyfts fram i ett yrkande i motion 2015/16:3306 (M, C, L, KD) kan nämnas att liknande yrkanden behandlades av utskottet (bet. 2015/16:NU4 och bet. 2015/16:NU7). Utskottet avstyrkte yrkandena mot bakgrund av det pågående arbetet med hållbarhetsfrågor inom förvaltningen för de statliga företagen. Motionsyrkandena följdes upp i reservationer i båda betänkandena (M, C, L, KD). Staten är en av största bolagsägare och vill genom hållbart företagande säkra en långsiktigt hållbar värdetillväxt i sina bolagsinnehav. I den statliga bolagsportföljen finns 49 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Hållbart företagande ingår i statens ägarstyrning. Arbetet med hållbart företagande inom förvaltningen av de statliga företagen syftar till att bolagen ska agera så att de har allmänhetens förtroende som en långsiktig hållbar värdetillväxt säkerställs. Det innebär att bolagen ska • arbeta strategiskt med hållbart företagande, vilket bl.a. innebär att styrelserna fastställer strategiska mål för hållbarhetsarbetet och strategier för att nå dessa • löpande följa upp de strategiska hållbarhetsmålen och måluppföljningen • agera öppet mot sina intressenter genom att hållbarhetsrapportera samt att föra en öppen och konstruktiv dialog med sina viktigaste intressenter; i regeringens riktlinjer för extern rapportering åläggs bolagen att i samband med årsredovisningen publicera en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI) som har kvalitetssäkrats genom oberoende granskning och bestyrkande • samarbeta med andra bolag med statligt ägande, det privata näringslivet, ideella organisationer och andra intressenter för att effektivisera arbetet och uppnå ännu bättre resultat • efterleva internationella riktlinjer för miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik, de tio principerna i FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Staten har etablerat ett nätverk för hållbart företagande för att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande. Det ger enligt skrivelsen bolagen möjlighet att inspireras av och utbyta erfarenheter med varandra i syfte att stärka och effektivisera arbetet med hållbart företagande i den statliga bolagsportföljen.