bet · H301MJU18 · 2016-06-10 00:00:00 — I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 14 framhålls att regeringen ska prioritera barns uppväxtmiljöer i arbetet för en giftfri vardag. Alliansregeringen prioriterade arbetet för en giftfri vardag och tog fram en särskild strategi som löper . För att undvika skador på hälsa och miljö är det viktigt att hälsofarliga kemikalier hanteras på ett säkert sätt. Barn är mer känsliga för exponering för farliga ämnen än vad vuxna är, och deras uppväxtmiljö måste prioriteras i arbetet för en giftfri miljö. Motionärerna vill därför stödja kommunerna så att de ska kunna göra giftfria upphandlingar till sina förskolor. I partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del lyfts att barn, unga och löper större risk att exponeras för farliga kemikalier än vuxna. Det är därför särskilt prioriterat att skapa en giftfri utveckling för våra kommande generationer och arbeta för att miljön i förskolor, skolor och hem är giftfria. Det har visat sig att knappt hälften av landets förskolor arbetar för att skapa giftfria miljöer. Kommuner och landsting har en stor möjlighet att skapa en giftfri miljö genom att ställa miljökrav i upphandlingar liksom att skapa handlingsplaner för att fasa ut farliga ämnen ur barns närmiljö. Giftfri vardag för barn I kommittémotion 2015/16:278 av m.fl. (V) yrkande 3 framhålls att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att skapa en giftfri vardag för barn och förbjuda skadliga kemikalier, metaller och doftämnen i leksaker, kläder och andra produkter som är anpassade för och används av barn. Regeringen bör även ta initiativ inom EU för att förbjuda skadliga kemikalier, metaller och doftämnen i leksaker, kläder och andra produkter som är anpassade för och används av barn (yrkande 4). Motionärerna vill se en lagstiftning som stoppar farliga eller skadliga ämnen i vardagen när det gäller t.ex. kemikalier i leksaker, kläder, livsmedel, möbler och andra produkter och att särskild hänsyn tas till barnperspektivet. En översyn bör därför göras av lagstiftningen både på nationell nivå och EU-nivå i syfte att skapa en giftfri vardag för barn. I motion 2015/16:577 av (S) framhålls att utomhusmiljöer där barn ofta vistas ska inkluderas i arbetet med en giftfri vardag för alla barn. Arbetet med en giftfri förskola och skola har intensifierats under nuvarande regering, men det är inte per automatik som alla de lekplatser och andra utemiljöer som det offentliga ansvarar för inkluderas i detta arbete. Motionären anser att det vore bra om regeringen förtydligade att arbetet med giftfri miljö för alla barn inte bara inbegriper skol- och förskolelokaler utan också andra offentliga miljöer där barn vistas ofta och . I partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 8 i denna del lyfts att offentliga lokaler och boendemiljöer på många orter är gamla och står inför renoveringsbehov. Så länge barn riskerar att skadas av de miljöer de vistas i behövs offentliga insatser. Det är viktigt att prioritera kartläggning och sanering av asbest, radon och andra farliga ämnen och material där barn bor och vistas. En giftfri vardag förutsätter ett giftfritt boende. I partimotion 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 9 framförs vikten av att ge barn rätt till en giftfri vardag. Barn är extra känsliga för kemikalier, och därför ska de politiska besluten ta hänsyn till detta och syfta till att skydda barn och unga. Miljömärkning och allergimärkning är viktiga verktyg för att konsumenter ska kunna göra kloka val av produkter, och vill uppmuntra konsolidering och standardisering av märkning av produkter. I motionen lyfts även problematiken kring läkemedelsrester i avloppsvatten och att det behövs avloppsreningsverk som klarar av att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken klarar att reducera . Arbetet med kemikaliesäkerhet såväl på ett nationellt plan som inom EU och internationellt måste förstärkas. Vidare måste företag och branscher arbeta mer med utfasning av vissa kemikalier och inte minst med substitution. vill att ska ge enskilda länder större möjligheter att införa strängare regler av miljöskäl i syfte att gå före i miljöpolitiken såsom i fallet med bisfenol A. krävs det att medlemsstaten i fråga har särskilda förhållanden som motiverar strängare regler än de gemensamma reglerna. En högre politisk miljöambition bör i sig vara skäl för att godkänna strängare regler i ett medlemsland. Motionärerna anser att detsamma ska gälla när syftet är att skydda människors hälsa. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har behandlat frågor som rör barn och kemikalier (se bl.a. bet. 2013/14:MJU13 och bet. 2014/15:MJU7). Vid tidigare behandling redovisades att den förra regeringen har fastställt ett etappmål om att minska barns exponering för farliga kemikalier. Etappmålet är att har beslut fattats om befintliga och vid behov nya regelverk och andra styrmedel, vilka medför en betydande minskning av hälsoriskerna för barn till följd av den samlade exponeringen för kemikalier. I betänkande 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitiken framgår följande: I den senaste kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39) framhölls bl.a. att användningen av särskilt farliga ämnen, inklusive hormonstörande och allergiframkallande ämnen, bör begränsas i varor som barn ofta kommer i kontakt med. Arbetet med att minska barns exponering för farliga kemikalier i varor bör fokusera på byggprodukter och inredningar, elektriska och elektroniska produkter, textilier samt leksaker och andra varor avsedda för barn. Det är särskilt viktigt att skydda barns och ungdomars hälsa från skador av kemikalier. För att nå etappmålet om att minska barns exponering för kemikalier krävs enligt den förra regeringen ett långsiktigt arbete med ett brett spektrum av insatser nationellt, inom EU och internationellt. Ansatsen är att vidta fortlöpande riskminskningsåtgärder som särskilt tar hänsyn till barns samlade exponering för farliga kemikalier och barnens särskilda känslighet. I kemikaliepropositionen framhölls vidare att det fanns ett behov av en analys av hur miljö- och hälsoriskerna för barn kan minskas i barnens offentliga miljöer och boendemiljöer. När det gäller elektriska och elektroniska produkter bedömde den dåvarande regeringen att man bör identifiera vilka ytterligare ämnen som ska regleras i RoHS-direktivet (och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning). Vid utskottets behandling av propositionen välkomnades såväl etappmålet som inriktningen på arbetet för att minska barns exponering för farliga kemikalier. Utskottet instämde i den bedömning som framfördes att insatserna för att nå etappmålet är nära sammankopplade med insatserna för att nå de övriga etappmålen och de åtgärder som redovisades (bet. 2013/14:MJU13 s. 62 f.). I betänkandet poängteras att arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag främst varit inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa, och att den prioriteringen fortfarande gäller. Under utskottets ställningstagande framgår att en sådan prioritering är synnerligen önskvärd och nödvändig eftersom barn och ungdomar är särskilt utsatta grupper för den samlade exponeringen för kemikalier. Handlingsplanen innehåller flera områden där man ser behov av förbättringar och regleringar för att skapa en giftfri vardag för barn och unga, på både nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. Nedan redovisas ett antal områden där det pågår olika aktiviteter. Inom ramen för regeringens handlingsplan för en giftfri vardag gavs ett uppdrag till att ta fram kriterier för kemikaliekrav vid upphandlingar inom förskolor. presenterade ett kravpaket som hjälper kommuner med att ställa krav i sin upphandling för att minska förekomsten av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Kravpaketet gäller produktområdena leksaker och hobbymaterial, köks- och serveringsutrustning, möbler och textilier. Ett utbildningsmaterial riktat till upphandlare och förskolepersonal har också tagits fram. Upphandlingsstödet flyttades över från till . I skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag anför regeringen att genom den nya myndigheten ökar förutsättningarna för att arbeta utifrån ett strategiskt perspektiv och väga samman olika hänsyn inom upphandlingsområdet. Detta innebär en höjd ambitionsnivå i arbetet med att stödja miljömässiga och sociala hänsyn i offentlig upphandling. I Kemikalieinspektionens uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för att genomföra strategin om en giftfri vardag och nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö 2015–2017 ingår att myndigheten ska verka för att vägledningen om miljöanpassad upphandling för förskolor blir känd hos och tillämpas av landsting och kommuner med inriktning på bl.a. upphandlare för skolor och förskolor. Kemikalieinspektionen har även inom ramen för vidareutvecklingen av handlingsplanen initierat ett kommunnätverk för giftfri vardag med fokus på barn och unga där ett viktigt samverkansområde är kemikaliekrav vid offentlig upphandling. , som är en plattform som regeringen inrättat för myndighetscheferna vid myndigheter som är strategiskt viktiga för förutsättningarna att nå de nationella miljömålen, lyfte ett antal samverkansåtgärder som myndigheterna ska arbeta med tillsammans för att uppfylla miljömålen (gemensamma åtgärdslista 2016). En av dessa samverkansåtgärder är att utveckla upphandlingskriterierna för förskolan till andra inomhusmiljöer där barn kan bli exponerade för farliga kemikalier såsom skolor, träningshallar, vårdcentraler och sjukhusmiljöer. Kemikalieinspektionen i samverkan med , och ska arbeta med detta –2018. Regeringen har även arbetat med att ta fram en nationell upphandlingsstrategi som ska presenteras (skr. 2015/16:169). Strategin ska bidra till att den offentliga upphandlingen ska bli ett strategiskt verktyg för väl fungerande verksamheter, där offentlig upphandling används som ett medel för att nå både miljömässiga och sociala mål. Textilier kan innehålla kemikalier som har hälso- och miljöfarliga egenskaper. Kemikalieinspektionen har i sin rapport in textiles – Risks to human health and the environment (rapport 6/14) konstaterat att minst 750 ämnen som har mycket hälsoskadliga egenskaper och 440 ämnen som har mycket miljöskadliga egenskaper förekommer vid textiltillverkning. Många av dessa farliga ämnen saknar begränsning i EU:s kemikalielagstiftning. Som ett resultat av detta gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till åtgärder på textilområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. Kemikalieinspektionen redovisade uppdraget (Farliga kemiska ämnen i textil – förslag till riskhanterande åtgärder, rapport 9/15) och föreslår bl.a. att regeringen ska initiera ett arbete för att inom EU utveckla en särskild produktlagstiftning för textilier. En särskild produktlag för textilier inom EU skulle kunna ställa enhetliga krav på vilka farliga kemiska ämnen som behöver regleras och på att ta fram och vidarebefordra relevant information i leverantörskedjan, inklusive konsumenter och avfallsled. Vidare avser Kemikalieinspektionen att undersöka möjligheterna att införa ytterligare begränsning av vissa azofärgämnen som inte täcks av befintlig lagstiftning på EU-nivå. Kemikalieinspektionen föreslår även att regeringen överväger en utredning av en punktskatt på kläder och hemtextil. Ekonomiska styrmedel kan vara ett komplement i väntan på en bindande lagstiftning. Rapporten bereds nu inom . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår även att de nordiska miljöministrarna antog en handlingsplan för hållbart mode och hållbara textilier för . Handlingsplanen innehåller olika förslag till åtgärder och samarbeten, bl.a. att begränsa farliga ämnen. Ambitionen är att förutsättningarna för en hållbar design, produktion och konsumtion ska utvecklas till 2020, och förhoppningen är att branschen ska vara ledande inom området till dess (skr. 2015/16:169). På svenskt initiativ skickades även ett gemensamt brev från de nordiska länderna till med uppmaning om att utveckla lagstiftningen för att begränsa användningen av farliga kemikalier i textilier och åtgärder för att förebygga textilavfall (prop. 2015/16:1 utg.omr. Vidare skrev dåvarande klimat- och miljöminister tillsammans med 16 företag och organisationer ett brev till med en uppmaning att skärpa om farliga kemikalier i textilier. I båda dessa brev har uppmanats att agera snabbare för att begränsa s.k. CMR-ämnen (cancerframkallande, mutagena och reproduktionsstörande ämnen) som kan finnas i textilier. presenterade ett förslag om att begränsa användningen av CMR-ämnen i textilier genom ett förenklat begränsningsförfarande i Reachförordningen (artikel 68.2). Avsikten med det förenklade begränsningsförfarandet är att fasa ut användningen av CMR-ämnen i konsumenttillgängliga varor. har ingen större erfarenhet av att använda denna artikel för begränsningar. Enligt Miljö- och är utfallet av processen därför principiellt viktigt och kan få konsekvenser för hur lagstiftningen tillämpas i praktiken. Barn tillbringar sin huvudsakliga tid i olika inomhusmiljöer, vilket innebär att inomhusmiljön har stor betydelse för barnens exponering för kemiska ämnen. Regeringen beslutade om ett uppdrag till Kemikalieinspektionen om behov av proportionerliga nationella begränsningar för farliga ämnen i byggprodukter för att minska barns exponering för farliga ämnen. I sin redovisning av uppdraget (Hälsoskadliga kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler, rapport 8/15) skriver Kemikalieinspektionen att bör överväga att införa lagstiftning mot farliga kemikalier i byggprodukter. Syftet med förslaget är att skydda barn och andra mot farliga ämnen som kan finnas inomhus. Kemikalieinspektionen föreslår att ska ta fram nationella gränsvärden för hur mycket hälsoskadliga kemiska ämnen som får avges från byggprodukter. De nya reglerna föreslås gälla och ska gälla byggprodukter som används för att konstruera golv, väggar och innertaksektioner. Rapporten var ute på remiss till . Remissvaren håller nu på att sammanställas, och därefter kommer regeringen att ta ställning till hur man går vidare med rapporten. En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskilt fokus på barn och unga. Det innebär bl.a. att stärka kemikalielagstiftningen i och inom EU, att ersätta farliga ämnen i produkter och varor och att förbättra produktinformationen om farliga ämnen. Prioriterade farliga ämnen är sådana som vi kommer i kontakt med i vår vardag, t.ex. i livsmedel, dricksvatten, kosmetika, textilier, hemelektronik, skor, leksaker och andra varor. Särskilt fokus läggs på barns exponering för farliga ämnen (prop. 2015/16:1 utg.omr. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår att inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag har frågor om företagens eget arbete med att byta ut farliga ämnen prioriterats. Det har förts dialoger med företag inom leksaksbranschen och textilbranschen och företag som säljer kosmetika och hygienprodukter i syfte att stödja företagens arbete med att byta ut farliga ämnen. Utbildning och information om lagstiftning, substitution, allergirisker, metoder för förebyggande arbete m.m. har också erbjudits dessa branscher. Enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet (och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser) ska det till 2018 utvecklas en EU-strategi för en giftfri miljö. Strategin ska bygga på åtgärder som skulle vidtas senast och som adresserar nanomaterial, hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och kemikalier i varor. Det praktiska genomförandet av handlingsprogrammet blir av stor betydelse för att minska användningen av särskilt farliga ämnen. lämnade Kemikalieinspektionen en slutredovisning av sitt uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014, rapport 1/15). I rapporten framgår att satsningen på handlingsplanen har möjliggjort en utökad insats nationellt, inom EU och internationellt. Arbetet har varit inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa och på att skydda människans fortplantningsförmåga. Insatserna har fokuserat på att utveckla EU:s kemikalielagstiftning, öka kunskapen om hälsorisker, öka tillsynen av farliga ämnen i varor och föra dialoger med företagen för att bistå i deras arbete med att byta ut farliga ämnen. Vidare har den gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälso- och miljöfarliga ämnen. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har resulterat i att numera tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga kemiska ämnen. I regeringens skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag redovisas att Kemikalieinspektionen bl.a. har lagt fram ett förslag till om att bisfenol A ska begränsas i leksaker. I EU:s leksaksdirektiv regleras risker med användning av leksaker, däribland risker på grund av innehåll av farliga kemikalier. Enligt direktivet får besluta om nya förbud mot allergiframkallande ämnen och nya gränsvärden för farliga ämnen i leksaker genom ett kommittéförfarande. Kemikalieinspektionen har deltagit i sådana sammanhang och där fört fram detta begränsningsförslag. Som ett resultat av detta gäller haltgränser för bisfenol A i leksaker för barn och leksaker som är avsedda att stoppas i munnen. tillsatte regeringen en utredning för att se hur man arbetar mest effektivt för att ersätta farliga ämnen med säkrare alternativ, enligt den s.k. substitutionsprincipen. Målet är ett för att förse företag, forskare och alla som arbetar med kemikalier med ökad kunskap om giftiga ämnen och om vilka alternativ som går att använda. Utredningen ska titta på hur ett sådant centrum ska kunna erbjuda kunskap men även bidra till utveckling av giftfria, hållbara kemiska produkter och varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Uppdraget ska redovisas . Enligt dåvarande klimat- och miljöminister är regeringen fast besluten om att barn och vuxna ska slippa oroa sig för att t.ex. kläder eller livsmedel ska innehålla farliga ämnen. Regeringen vill öka takten för att förverkliga målet om en giftfri vardag, och bättre kunskap om farliga kemikalier är centralt (Miljö- och , 2016). I ovannämnda skrivelse redovisas att Kemikalieinspektionen i handlingsplanen för en giftfri vardag har prioriterat arbetet med allergiframkallande ämnen. Med inriktning på allergiframkallande ämnen har myndigheten lämnat förslag på harmoniserade klassificeringar av farliga ämnen i EU, inspekterat företag för att kontrollera att de följer lagstiftningen och haft dialoger med företag för att de ska gå längre än vad lagstiftningen kräver. Kemikalieinspektionen genomförde –2014 tillsammans med en dialog med företag som säljer kosmetika och hygienprodukter. Avsikten var att de professionella användarna i sin tur ska upplysa kunderna och därmed bidra till att ytterligare minska riskerna. Med stöd av myndigheterna formulerade företagen också mål om att ta bort allergiframkallande doftämnen och begränsa användningen av allergiframkallande konserveringsmedel i produkter riktade till barn och ungdomar. På EU-nivå bedrivs olika arbeten när det gäller läkemedelsrester i miljön. I rådet och pågår förhandlingar om kommissionens förslag till en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (KOM(2014) 588). driver i förhandlingarna bl.a. att miljödata ska göras lättillgängliga och att det ska ställas krav på kontroll av utsläpp av verksamma substanser vid produktion utanför EU (skr. 2015/16:169). Vidare skulle senast ha utarbetat en strategi mot förorening av vatten genom läkemedel enligt det s.k. prioämnesdirektivet (och rådets direktiv /39/EU av om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område). Vid miljörådet lyfte frågan om en hållbar produktion, användning och kassation av läkemedel, efterlyste besked från om när strategin enligt direktiv /39/EU skulle presenteras och föreslog att de skulle överväga de åtgärder som identifierat i utvecklandet av sitt etappmål. Kommissionen bekräftade en viss försening av strategin men informerade om att ett offentligt samråd skulle lanseras . Det globala kemikalienätverket beslutade vid sitt högnivåmöte att göra läkemedels miljöeffekter till en framkantsfråga. Förslaget hade utvecklats av internationella Läkare för Miljön, och och fick tidigt stöd av EU och (skr. 2015/16:169). Genom budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20) anslog till Havs- och vattenmyndigheten för att främja avancerad rening av avloppsvatten. fick i uppdrag att, i nära dialog med Havs- och vattenmyndigheten, och Kemikalieinspektionen, utreda förutsättningarna för användning av avancerad rening i syfte att avskilja läkemedelsrester från avloppsvatten för att skydda vattenmiljön. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anförs att regeringen gav Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag. Enligt uppdraget bör handlingsplanen även i fortsättningen fokusera på en giftfri vardag. Barn och unga vuxna är extra känsliga för risker förknippade med gifter, och arbetet ska därför särskilt fokusera på att skolor, förskolor och andra miljöer där barn vistas ska vara fria från gifter. Enligt Miljö- och ingår även utemiljöer i detta arbete. fick 2014 i uppdrag av regeringen att tillsammans med Movium ta fram en vägledning för planering, utformning, skötsel och förvaltning av barns och ungas utemiljö med särskilt fokus på förskolegårdar och skolgårdar. Vägledningen presenterades (Gör plats för barn och unga! En vägledning för planering, utformning och förvaltning av skolans och förskolans utemiljö, 2015), och målet är att förtydliga friytans betydelse för barns och ungas lek, lärande och hälsa, men också att ge vägledning om hur goda utemiljöer vid skolor och förskolor kan åstadkommas och utvecklas genom fysisk planering, utformning och förvaltning. Vägledningen tar bl.a. upp vikten av att välja giftfria material. Enligt uppdraget att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag 2015–2017 ska Kemikalieinspektionen initiera ett nätverk för kommuner i syfte att informera och ta fram goda exempel på arbete med kemikalier. Nätverket ska särskilt fokusera på barn och unga vuxna. Nätverket etablerades , och Kemikalieinspektionen, och bidrar med kompetens- och kunskapsstöd inom sina ansvarsområden. Viktiga samverkansområden är kemikaliekrav vid upphandling och byggande, utbyte av befintliga produkter och varor, utbildningsinsatser och framtagande och genomförande av kemikaliehandlingsplaner. Över 100 kommuner är anslutna till nätverket . Enligt – Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2016 (rapport 6707) arbetar allt fler kommuner med förebyggande kemikaliearbete utöver tillsyn. Majoriteten av länen rapporterar i den regionala uppföljningen att de har kommuner som arbetar med giftfri förskola. Flera länsstyrelser har tagit frivilliga initiativ för att nå en mindre giftig miljö, och flera kommuner har beaktat detta och påbörjat projekt som kan sammanfattas under namnet . har i enlighet med regeringens budgetpropositioner vid ett antal tillfällen beslutat om extra resurser till Kemikalieinspektionen för att arbeta med handlingsplanen för en giftfri vardag (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. 2013/14:122, prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255 och prop. 2015/16:1 utg.omr. 20, bet. 2015/16:MJU1, rskr. 2015/16:103). I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20) föreslogs resursförstärkningar fram för att intensifiera och vidareutveckla handlingsplanen. I vårändringsbudgeten (prop.