bet · H401FöU2 · 2016-11-02 00:00:00 — Här finns något som vi kan göra, nämligen att återupprätta den myndighet som fanns tidigare och som ligger inom MSB. Det handlar om den tidigare Styrelsen för psykologiskt försvar. Utskottet behöver titta på denna fråga för att se om det kan vara ett sätt att stärka motståndskraften - resiliensen. Det är resiliensen förslagen handlar om, och det är de som läggs till handlingarna. Vi från sida har valt att lyfta upp dessa frågor. Jag blev så fascinerad. Jag var i mitt anförande kritisk mot att begreppet hybridhot är så nebulöst - mer än himlen där ute. När man till och med inbegriper diplomati som exempel kan man fundera om det är som med bofinken, att den kan se ut hur håken som helst. Jag blev orolig när inledde med att inlemma även snöfall i hoten i hybridhoten. Jag tänkte att det nu barkar hän, men sedan förstod jag att det var ett exempel på ett annat slags hot. Desinformation är inte krig. Man ska inte använda ordet krig om desinformation, bland annat för att det är fel. I krig dör folk, men de dör inte av lögner. I så fall skulle väljarkår vid det här laget vara kraftigt decimerad. Man ska vara varsam med orden. Jag skulle vilja ställa en enkel fråga till . Jag vill inte ha ett exempel på hybridkrig utan en definition. Vad definierar hybridhot? ställer en fråga om desinformation. Mycket riktigt är det inte krig. Men desinformation är hybridhotet. Det vi såg på var inte den traditionella typen av krig. Små gröna män utan beteckningar kom i land. Desinformation var en del av krigföringen. Elförsörjningen stängdes ned. Den typen av nya hot runt om i världen måste vi ta upp. Det vi diskuterar är en del. Förslaget som tagits fram på europeisk nivå om resiliensen, motståndskraften, är jättebra. Men jag är inne på att vi måste även själva göra vår hemläxa. Det finns så mycket som brister. Särskilt det civila försvaret men också det militära försvaret är under isen och behöver stärkas. Där ser vi nu att det finns stora brister. Ska vi kunna försvara mot både hybridhot och militära hot krävs det rejäla satsningar på Försvarsmakten. I den försvarsuppgörelse som träffats finns det substantiella och reella tillskott, men vi måste ta fler steg. Vi kan inte nöja oss med det som vi har gjort. Det finns anledning att se att på samma sätt som ett militärt hot är farligt är hybridkrigföring ett verkligt hot mot . Det är någonting som vi måste ha beredskap för och som vi har ansvar att trygga vår befolkning mot. Jag håller verkligen med om en sak, och det är att vi själva ska göra hemläxan. Vi har oerhört mycket att göra där. Det finns samarbetsområden vi kan ha även om jag tycker att det här meddelandet är så oklart och otydligt att det är svårt att veta om det är någonting som i slutändan kommer att bli bra eller inte. Att däremot öka samarbetet med Nato för att bekämpa hybridhoten är verkligen - om jag får låna ett bildspråk som kanske är bekant med - att göra bocken till örtagårdsmästare. Visst, vi kan hitta många exempel på desinformationskampanjer. I princip varje krig startar med sådant. Men jag är förvånad över att de verkligt stora katastroferna för mänskligheten, flyktingsituationen och sådant, aldrig nämns i det sammanhanget. Massförstörelsevapnen som påstods motivera invasionen av som ledde till 600 000 döda och miljoner på flykt var hittepå. Den brittiska parlamentsrapporten om byggde på hittepåuppgifter. Varför inte ta med det och analysera om vi ska samarbeta med länder och organisationer som sprider sådana lögner? , döpt efter som i princip uppfann , borde inte kunna misstänkas för att vara alltför partiskt å vägnar. Institutet menar att detta är ett oanvändbart begrepp. Återigen, : Vad är definitionen av hybridhot? Det är uppenbart att inte gillar Nato. Han och hans parti gillar heller inte det samarbete som nu har med Nato i , som handlar om just desinformation. Men jag tror att svenska folket är av en helt annan uppfattning. Jag tror att svenska folket uppskattar det samarbete vi har och att vi är nära partner till Nato. Man måste också vara realistisk, . klarar sig inte självt. Vi har ett militärt försvar, men det har visat sig att det är en fråga om dagar hur länge vi klarar oss själva. Det har varit en förfärlig dubbelmoral här i landet och här i kammaren. Vi har alla på något vis hoppats att Nato ska ställa upp om det krisar. Det samarbete vi har med Nato är alltså bra, men det räcker inte. Det behöver utvecklas. Därför är samarbetet vi har i jättebra. Men vi ska skapa trygghet. Det var ju det som var så viktigt med utredningen som gjorde. Den kom fram till vad då? Jo, att ett svenskt Natomedlemskap skulle vara konfliktavhållande. Det skulle stärka tryggheten för både och våra grannländer. När du besöker nästa gång, fråga folk vad de tycker! Fråga om rädslan de känner inpå skinnet inför det som händer i och i . Du ska se att du får svaret att det här är verkligt. De undrar också varför har en sådan dubbelmoral. Det är dags för att så fort som möjligt söka medlemskap i . Temat för dagens debatt om hybridhot kan, precis som Dag Klackenberg var inne på, kopplas ända tillbaka till den trojanska hästen. Men det är klart att frågans aktualitet har förstärkts genom den försämrade säkerhetspolitiska utvecklingen i EU:s södra och östra grannskap. Det har gett frågan förnyad aktualitet. omges nu av en löpeld av spänningar, konflikter och kriser från i söder till i öster och i norr. Inte sedan slut har de säkerhetspolitiska utmaningarna för varit så svåra och så allvarliga som de är . Med utgångspunkt i det försämrade säkerhetsläget, som vi måste förhålla oss till, tror jag att det finns åtminstone två övergripande frågor som vi ska tänka igenom när vi förhåller oss till kommunikation om hybridhot och som kommissionen bör ta med sig i det vidare arbetet. För det första är definitionen av vad som utgör ett hybridhot väldigt bred i kommunikationen. Syftet är naturligtvis att kunna ha anpassningsförmåga inför nya hot och föränderliga hot. Men har man inte tydliga avgränsningar och koncentrationer av resurser finns det risk för kraftsplittring. Varje insats som görs måste göras med utgångspunkt i att få den största nyttan och resursfokusering. Jag tror att kommissionens meddelande skulle tjäna på att prioritera bland de 22 olika förslagen om åtgärder mot hybridhot. För det andra ser hybridhoten väldigt olika ut i söder och i öster, och det krävs olika åtgärder för att bemöta dem. I öster är frågan främst kopplad till illegala annektering av och landets fortsatta aggression mot . lyckades agera i gråzonen mellan den totala freden och det totala kriget. Man kunde använda snabba beslutsprocesser och överraskningsmoment och genomföra en illegal annektering av . Vi vet också att både EU och Nato till stor del blev tagna på sängen av den snabba händelseutvecklingen, och det rådde förvirring om vad som hände på marken. En lärdom att ta med sig från detta, vilket kommissionens kommunikation också tar fasta på, är att vi måste öva och träna snabba beslutsmekanismer i stora mellanstatliga organisationer som EU och Nato. En annan dimension kopplad till hotet från öster är en tydligare militär dimension. Det understryker Natos roll i den europeiska säkerhetsordningen, som nu utmanar genom att inte respektera andra länders säkerhetspolitiska vägval eller territoriella integritet. Det är därför utmärkt att Nato nu stärker sin närvaro i nordöstra . Det är också bra att man jobbar med breddade säkerhetsfrågor, vilket vi har varit inne på tidigare: cybersäkerhet, snabbinsatsförmåga och strategisk kommunikation. I söder ser hybridhoten annorlunda ut. Där kommer hoten och riskerna främst från inbördeskrig, internationell terrorism och radikalisering. Följderna har vi sett i form av terroristangrepp i , och som har varit inspirerade eller styrda av Islamiska staten. Här är motåtgärderna inte militära utan snarare kopplade till polisiärt och juridiskt samarbete och samarbete mellan säkerhetstjänster, och det är EU snarare än Nato som är den viktigaste aktören. I justitieutskottets yttrande till försvarsutskottet har vi tagit fasta på att vi behöver stärka åtgärderna mot finansieringen av hybridhot genom att skapa bättre förmåga att bekämpa pengatvätt, genom handlingsplaner mot terrorism och genom det europeiska samarbetet mot radikalisering. Avslutningsvis, fru talman, tror jag att det finns två saker som vi bör ta med oss och som bör genomsyra det vidare arbetet mot hybridhot. Det första är den starka koppling som faktiskt finns mellan intern och extern säkerhet genom både den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inom EU och de rättsliga och inrikes frågorna men också genom det faktum att det som sker utanför våra gränser i allt högre omfattning påverkar oss. Så länge vi har ett närområde som präglas av extremism, radikalisering och svaga statsbildningar kan vi inte uppnå långsiktig stabilitet och säkerhet här hemma. För det andra: Även om åtgärderna mot hybridhot främst är en nationell angelägenhet, vilket tidigare talare lyft fram, behöver vi mer internationellt samarbete. Det handlar om bilateralt samarbete men också om EU:s och Natos roll i dessa sammanhang. Vi vet att både EU och Nato spelar oersättliga roller i att stärka den europeiska säkerhetspolitiken. De har också förmågan att komplettera varandra. Genom att ha nära samordning mellan EU och Nato kan man också säkra att det inte sker en onödig duplicering av det arbete som måste bedrivas för att stärka våra länder mot hybridhot. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag att lägga meddelandet till handlingarna. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1. Jag fick några frågor från , exempelvis om hur alternativet ser ut. Då vänder jag på frågan: Vi var ju ganska överens i utlåtandet om att lägga detta till handlingarna - att vi inte anser att EU ska militariseras. Men om man ska tala om alternativet bör det vara nationellt. Det bör ingå i det civila försvaret, som vi budgeterar pengar till. Det gör inte . I försvarsbeslutet var vi överens om att det militära försvaret inte alls fungerar utan det civila försvaret. Då bör man budgetera för det civila försvaret så att vi kan börja skapa det. Det kommer nämligen att ta tid, liksom återupprustningen av det militära försvaret. Vi budgeterar alltså för det civila försvaret, och jag skulle välkomna att vaknade till på den punkten. Av materialet från EU framgår att man blandar civila och militära komponenter vad gäller underrättelser. Det tycker vi är skrämmande. Något sådant vill vi inte vara med om. Det ställdes också en fråga från om våra starka kopplingar och band till . Det är för mig en förbryllande fråga. Vad skulle det vara för starka band? Är det att vi anser att den ska ha bra diplomatiska kontakter med , att vi ska verka för avspänning i och att vi ska stärka vårt försvar? Är det något fel i det? Är det så resonerar? Man talar ofta och i många sammanhang om hybridhot och cyberhot; det har jag hört . Men man landar inte i att man vill förstärka försvaret. Vi har en situation nu där regeringen i fasta belopp ökar försvarsanslaget med 1 enda miljard . Det kommer alltså att ta innan vi når av bnp. Det räcker inte. Om vi sedan kopplar det till att vi inte alls utvecklar det civila försvaret tar vi inte detta på allvar. Då har jag svarat på två frågor. Åtgärdsförslagen i det nu aktuella förslaget är tydliga mellansteg i syfte att föra över makt från medlemsstaterna till EU. Vi sverigedemokrater ser med största allvar på hybridhoten. ter sig de föreslagna åtgärderna som ett försök från EU att med hänvisning till dessa hot utvidga sina befogenheter och göra intrång i nationella angelägenheter. Att hantera och bemöta hybridhot är ytterst ett nationellt ansvar, och EU bör inte militariseras och inte heller få stöd för att lägga grunden till någon europeisk militär eller polisiär underrättelsetjänst. Talartiden medger inte att jag går in i detalj på varje enskilt område, men låt mig lyfta fram ett av de problematiska förslagen i texten. Åtgärdsförslag 18 innefattar bland annat förslag om att "använda instrument och uppdrag inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP)". Man vill alltså lägga ännu mer ansvar under GSFP. I detta anförande instämde (SD). och jag kan vara överens om att det anslås för lite pengar till det nationella försvaret, men det är också den enda punkt där vi är överens. Vi har från sida ingått en överenskommelse. håller vi den, och sedan kommer det framöver att komma en ny försvarsöverenskommelse - vi får se vad som händer där. Men vad jag absolut inte förstår är argument om att man inte ska ha ett samarbete inom unionen i dessa frågor. Det är väl få saker som är så gränsöverskridande som sjöfart, flyg, betalningar, transporter, eftersökande av brottslingar och jämförande statistik - allt talar väl för ett samarbete i unionen. Detta går ju inte att lösa på egen hand. Det är en avgrundsdjup skillnad mellan och syn på , och jag hoppas verkligen att ni kommer att komma i kapp. Det går inte att ha det här längre. Jämföra statistik på detta sätt kan man gott göra mellanstatligt. Vi har inget emot det. Men det har inget att göra med upprättande av en blandad militär och civil underrättelsetjänst inom EU och militarisering av EU. Ni som tycker att Nato är bra, lyssna på vad Natoländerna säger om möjligheterna att militarisera EU! Duger EU till det? Duger EU:s institutioner till att militariseras? Natoländerna skrattar åt det. Det är inte alls någon väg framåt. Jag vill tacka för svaren i anförandet. Men jag skulle ändå vilja repetera frågan: Vilka stater är och beredda att medverka till att samarbetar aktivt med för att förebygga och motverka hybridhot? Formuleringen i er reservation kring dagens ärende är att vi värnar vår egen beslutanderätt och vår egen förmåga att bygga samarbeten med andra suveräna stater utanför EU:s ram. och ingår i EU, och vad jag förstår är också med på att detta är ett viktigt område att utveckla samverkan och samarbetet på. Givetvis ska varje nation ha sin egen förmåga. För , som är ett av fem partier som har varit med och beslutat om försvarsinriktningen , är det viktigt att den nu återupptagna totalförsvarsplaneringen också inbegriper ett starkt civilt försvar, ett psykologiskt försvar och en förmåga i hela landet att på alla nivåer och i alla organisationer förstå vad hybridhoten innebär i realiteten. Men samarbetet mellan det militära och det civila måste också utvecklas, och frågan om resurser kommer vi att återkomma till. Det finns olika steg i det utredningsarbete som pågår efter försvarsbeslutet och även en dialog mellan dessa fem partier, inklusive regeringspartierna, om ambitionshöjningen och budgeteringen framöver. Frågan kvarstår dock: Vilka länder vill ni jobba ihop med? Det är ingen hemlighet att vi vill se en försvarsallians mellan och , och vi vill att den realiseras . Att sätta en tidsplan för det vore verkligen bra för att höja den svenska tröskeleffekten och försvarsförmågan. Vilka länder kan samarbeta mellanstatligt med för att utbyta information som har säkerhetspolitisk betydelse? Ja, det är alla länder och exempelvis . Det finns inga hinder för att utbyta information om vi har nytta av det för vår säkerhets skull. Jag är trött på att man talar om hybridhot men inte satsar några pengar på försvaret. Att tala om hybridhot hjälper inte. Vi måste satsa pengar på civilförsvaret och bygga upp det, och det kommer att ta tid. Det kommer att ta att återskapa ett civilt försvar. Lägger ni inte en krona på det kommer det aldrig att ske. Och vad är hybridhot? Det är absolut inte något nytt; det har alltid funnits. var till exempel hybridkrig från början till slut, där man försökte lura varandra på olika sätt. Vi hade i vårt gamla civila försvar tekniker för att lösa detta. Den effektiva nivå som finns är den nationella nivån - plus att man samarbetar med andra länder. Vi är inte emot det; det vore väldigt dumt att vara emot det. Men man måste också titta i EU:s papper. När EU planerar att ta över mer makt för att skapa meningslösa och ineffektiva organisationer - monstruösa organisationer som inte kan skapa effekt - måste vi se det i papperen och säga nej. Det tycker jag att försvarsministern från tid till annan faktiskt gör. Utifrån det presenterar är det uppenbart att de väljer att ställa sig utanför ett samarbete som skulle kunna ge ett mycket mer effektfullt sätt att hantera hoten, som är en realitet och som ökar i omfattning. Man kan läsa vidare i reservationen. skriver: Vi anser att vi här rör oss i en gråzon, där vi upplever att man för det svenska folket bakom ljuset. Det är en oerhört intressant beskrivning av detta ärende. Det kan i sin tur tolkas som en del i en hybridformulering. På vilket sätt anser att man för befolkning bakom ljuset? Det är viktigt att tala klarspråk och inte hymla med vad det är man vill åstadkomma och med vilka, skriver . Det är bra. För vår del står vi bakom att vi behöver ha en robusthet och ett samarbete som utvecklas och som kan hantera de inre spänningar som kan finnas i relationer mellan olika länder. Men på vilket sätt problematiserar hybridhotet som en realitet ? Vi hamnar ofta i den militära delen, men kan och ge exempel på konkreta incidenter eller scenarier som just nu utvecklas med hybridkrigföring eller hybridhot? Ja, det är klart att det finns hybridhot och att det inkluderar spridandet av falsk information. Det omgärdar alla krig vi nu ser runt om i världen. Nästan all information runt dem är falsk. Även vi svenskar har lärt oss att man inte kan lita på den information som kommer från eller eller något annat land när de är i krig. Då måste de nämligen effektivisera sin krigföring, och då kommer tydligen de här teknikerna fram. På vilket sätt tar vi detta på allvar? Ja, vi budgeterar pengar för att bygga det civila försvaret. Det kommer att ta att bygga det civila försvaret. Men ni lägger inte en krona på det, så ni kommer aldrig att få se något civilt försvar. Sedan får man välja. Detta är förbryllande för det svenska folket, för egentligen är vi överens. Vi har sagt att detta ska vara en nationell angelägenhet. Det står väl i utlåtandet, så vi är överens. Men du säger att det inte ska vara så, utan att EU ska ha detta. Vi ska investera de här pengarna i EU-korgen i stället. Stämmer det inte? Man får välja. Det vi tror är mest effektivt är att utveckla detta nationellt, men sedan ska man naturligtvis ha gränssnitt och kontakter med andra länder för att utbyta information när det gäller våra intressen. Man bör bygga upp det civila försvaret. Det är punkt 1 a. Man kan inte gå runt det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)