bet · H301CU19 · 2016-05-13 00:00:00 — Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan. Jämför reservation 7 (M). m.fl. (M) anför i motion 2015/16:3344 yrkande 4 att det är angeläget att medelshantering fungerar på ett fullgott sätt. har tidigare fått kritik av för sin medelshantering, och myndigheten har enligt egen uppgift fortfarande problem med långa handläggningstider. I motionen föreslås därför ett tillkännagivande om att regeringen noga ska följa hur fungerar. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom att gäldenären enligt såväl den nya skuldsaneringslagen som lagen om skuldsanering för företagare som huvudregel ska betala till en betalningsförmedling, som sedan ska förmedla medlen till borgenärerna. ska ansvara för betalningsförmedlingen och ska för finansieringen av förmedlingsverksamheten ta ut en årlig avgift, som ska belasta gäldenärens betalningsutrymme och anges i beslutet om skuldsanering eller F-skuldsanering. Regeringen ska få meddela föreskrifter om storleken på den avgift som ska ta ut för betalningsförmedlingen. I likhet med motionärerna anser utskottet att det är viktigt att fungerar på ett effektivt och rättssäkert sätt. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan om hur betalningsförmedlingen fungerar och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Motionsyrkandet bör därför avslås. Bedömningen av kvalificerad insolvens, punkt 2 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3339 av m.fl. (L) yrkande 3. I praxis förekommer det ofta att utgångspunkten för vad som ska betraktas som en överskådlig tid vid bedömningen av kravet på kvalificerad insolvens anses vara . En så medför ett stort osäkerhetsmoment som i många fall leder till att särskilt unga överskuldsatta personer inte bedöms uppfylla kravet och därför inte kan beviljas skuldsanering. Vi anser därför att det kvalificerade insolvensrekvisitet normalt bör ta sikte på en mer kortsiktig prognos än den som görs enligt gällande rätt. Vi har ställt oss bakom regeringens förslag om en mer nyanserad bedömning av kravet på kvalificerad insolvens som är ett steg i rätt riktning. Regeringens skäl för förslaget i propositionen är dock så restriktivt skrivna att det är tveksamt om förslaget kommer att få det önskade genomslaget i praktiken. Vi anser mot denna bakgrund att prognosen vid bedömningen av kravet på kvalificerad insolvens som huvudregel bör begränsas till ett tidsperspektiv . I motsats till skuldsaneringsutredning anser vi inte att en sådan tidsbegränsning av prognosen riskerar att öppna skuldsaneringsinstitutet även för gäldenärer som inte lever med allvarliga skuldproblem. Flera remissinstanser, bl.a. i och , delar vår uppfattning att det bör finnas tidsgränser att utgå från vid bedömningen av det kvalificerade insolvensrekvisitet. Det är regeringens uppgift att återkomma till med förslag om lagändringar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betalningsplanens utformning och längd, punkt 3 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3339 av m.fl. (L) yrkande 1, 2015/16:3342 av och (KD, C) och 2015/16:3344 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3348 av m.fl. (V). God tillgång till krediter till rimliga villkor är viktigt och stärker möjligheten för enskilda att planera sin ekonomi och anpassa sin konsumtion . Att vissa personer inte kan betala sina skulder och blir överskuldsatta är dock negativt såväl för den enskilda individen och hans eller hennes borgenärer som för samhället i stort. Det är därför viktigt att ge goda förutsättningar för att fler evighetsgäldenärer ska bli av med sin skuldbörda och få en andra chans. Detta bidrar också till att minska utanförskapet. Vi har därför ställt oss bakom regeringens förslag om en ny skuldsaneringslag som är ett steg i rätt riktning för att ge fler överskuldsatta en möjlighet att starta om på nytt. En mycket angelägen fråga är att förkorta gäldenärernas totala överskuldsättningsperiod så att de så snabbt som möjligt kan bli ekonomiskt rehabiliterade och komma tillbaka till ett mer normalt samhällsliv. Vidare bör regelverket för skuldsanering vara rättvist och förutsebart. Dessutom talar principiella skäl för att betalningsperioden för skuldsanering enligt den nya skuldsaneringslagen och för F‑skuldsanering enligt den nya lagen om skuldsanering för företagare ska vara lika lång. Vi anser mot denna bakgrund att betalningsplanen som huvudregel ska bestämmas till tre i stället . Enligt vår bedömning saknas anledning att anta att en sådan kortare betalningsperiod skulle försämra den allmänna betalningsmoralen eller medföra försämrade kreditvillkor för konsumenter. Tunga remissinstanser som och har också efterfrågat en förkortning av betalningsplanens längd. Det kan dessutom noteras att kortare betalningsplaner inte kommer att få någon negativ inverkan på borgenärers befogade intresse att få betalt för sina fordringar i de vanligt förekommande fall där gäldenären ändå inte har något betalningsutrymme (s.k. nollbeslut). Om treåriga betalningsplaner införs som huvudregel enligt vårt förslag finns inte någon anledning att dessutom låta vara betalningsfria. Regeringen bör mot denna bakgrund återkomma till med lagförslag om att betalningsplanen vid skuldsanering för privatpersoner som huvudregel ska bestämmas till utan några betalningsfria månader. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betalningsplanens utformning och längd, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3348 av m.fl. (V) och 2015/16:3339 av m.fl. (L) yrkande 1, 2015/16:3342 av och (KD, C) och 2015/16:3344 av m.fl. (M) yrkande 1. Överskuldsättning har ett högt pris för både den enskilde och samhället. Överskuldsatta personer har t.ex. sämre hälsa och arbetar mindre än genomsnittsbefolkningen. Barn i överskuldsatta familjer drabbas ofta också hårt av det utsatta ekonomiska läget. Det är alltså mycket angeläget att fler evighetsgäldenärer får chansen att genomgå en skuldsanering och bli ekonomiskt rehabiliterade. Jag välkomnar därför regeringens förslag om att bl.a. förenkla ansökningsförfarandet, nyansera kravet på överskuldsättning och underlätta gäldenärens betalningar som syftar till att fler överskuldsatta ska erbjudas en möjlighet att starta om på nytt genom skuldsanering. Jag har också ställt mig bakom förslaget att införa två betalningsfria månader , vilket är särskilt viktigt ur ett barnperspektiv. Vidare anser jag i likhet med regeringen att det ska gå snabbare än att ta sig igenom ett skuldsaneringsförfarande. Regeringens förslag om att betalningsplanen i fler fall ska kunna bestämmas till än är ett steg i rätt riktning, men här finns det utrymme för ytterligare förbättringar. Enligt min mening borde betalningsplanen som huvudregel bestämmas till tre i stället . Sådana kortare betalningsplaner i kombination med två betalningsfria månader skulle ge ännu bättre förutsättningar för överskuldsatta att klara av en skuldsanering och få en andra chans utan alltför hård belastning på gäldenären och hans eller hennes familj. I sammanhanget ska särskilt noteras att många gäldenärer som inleder ett skuldsaneringsförfarande redan har levt på existensminimum . För dessa gäldenärer handlar det alltså om att leva på existensminimum under en betydligt än betalningsperioden enligt beslutet om skuldsanering. Det är regeringens uppgift att återkomma till med lagförslag om att betalningsplanen vid skuldsanering för privatpersoner som huvudregel ska bestämmas till inklusive två betalningsfria månader. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skäl för en kortare betalningsplan, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3339 av m.fl. (L) yrkande 2. Som framgår ovan har jag ställt mig bakom regeringens förslag om en ny skuldsaneringslag som är ett steg i rätt riktning för att ge fler överskuldsatta en möjlighet att starta om på nytt. Med regeringens förslag i den nya skuldsaneringslagen om att betalningsplanens längd ska vara , om det inte finns beaktansvärda skäl att bestämma , kvarstår skälen för att ska vara betalningsfria. Det är dock viktigt att ändringen från kravet på särskilda skäl till beaktansvärda skäl faktiskt leder till att fler betalningsplaner bestäms till än än vad som är fallet . Det är vanligt att överskuldsatta personer har levt med löneutmätning under långa perioder innan de beviljas skuldsanering. Detta bör vara en väsentlig faktor att beakta vid bedömningen av vad som utgör beaktansvärda skäl för att besluta om en kortare betalningsplan än . Jag anser därför att gäldenärer som har haft löneutmätning före en ansökan om skuldsanering som huvudregel bör få sin betalningsplan förkortad i proportion till utmätningsperioden. Det är regeringens uppgift att återkomma till med förslag om lagändringar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skadeståndsfordringar som grundar sig på våldsbrott, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3340 av m.fl. (SD). Vi har ställt oss bakom regeringens förslag som syftar till att ge fler överskuldsatta en möjlighet att starta om på nytt utan en betungande skuldbörda. Det borde dock vara en grundläggande princip att personer som har gjort sig skyldiga till våldsbrott och dömts att betala skadestånd till sina brottsoffer aldrig ska kunna bli fria från sitt skadeståndsansvar genom skuldsanering. görs en allmän skälighetsbedömning vid en ansökan om skuldsanering. Huvudregeln är då att skadeståndsfordringar som grundar sig på brott utgör hinder mot att skuldsanering beviljas. I förarbetena till skuldsaneringslag anges dock att om det är fråga om ett äldre skadestånd där huvuddelen av skadeståndet är betalt, så bör det vara möjligt att beviljas skuldsanering. Det anförs vidare att ju äldre skadeståndsfordran är, desto större bör möjligheterna vara för gäldenären att erhålla skuldsanering. Enligt vår mening är det dock oacceptabelt att våldsbrottslingar ens i undantagsfall ska kunna gå fria från att betala sina skadeståndsfordringar. Vi anser därför att det i såväl den nya skuldsaneringslagen som lagen om skuldsanering för företagare bör införas ett undantagslöst förbud mot att skadeståndsfordringar som grundar sig på våldsbrott omfattas av skuldsanering. Regeringen bör återkomma till med förslag om lagändringar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kommunernas budget- och skuldrådgivning, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3344 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. En viktig uppgift för kommunernas budget- och skuldrådgivare är att vara ett stöd för överskuldsatta som vill ansöka om och genomföra en skuldsanering. Det har dock funnits brister i tillsynen över den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Inspektionen för vård och omsorg () övertog tillsynen över budget- och skuldrådgivarnas verksamhet från och länsstyrelserna. anför i sin rapport – hur fungerar samhällets stöd och insatser? att statliga myndigheter med undantag för ett enstaka tillfälle aldrig har utfört någon tillsyn över kommunernas budget- och skuldrådgivning (RiR 2015:14 s. 101). skuldsaneringsutredning anför i sitt betänkande Ut ur skuldfällan att regeringen, mot bakgrund av att det över huvud taget inte har bedrivits någon tillsyn över budget- och skuldrådgivningen, bör förtydliga tillsynsansvaret i det regleringsbrev som lämnas för (SOU 2013:72 s. 276). Enligt vår mening skulle vara bättre lämpad än att ansvara för tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivning. har uppgiften att stödja och ge vägledning för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. I uppgiften ingår att tillhandahålla bl.a. utbildning och handböcker samt att följa upp, stödja och bidra till vidareutveckling av verksamheten. Dessutom bedriver tillsyn på ett stort antal områden, bl.a. när det gäller avtalsvillkor, marknadsföring och reserättigheter. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag om lagändringar som innebär att ska ansvara för tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivning samt att reglerna om kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning ska vara placerade i skuldsaneringslagen. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3344 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi har ställt oss bakom regeringens förslag om att gäldenären ska betala till en betalningsförmedling som ansvarar för. Det är naturligtvis av stor vikt att kan garantera borgenärerna en snabb och rättssäker hantering av sina utbetalningar. Som angetts ovan har riktat kritik mot för brister i handläggningen av betalningar och hanteringen av utmätta medel (se beslut dnr 3655-2011 samt beslut dnr 4408-2011, 2427-2011 och 4466-2011). har bl.a. anfört att medelshantering är en viktig del av verksamheten som kan ha stor betydelse för den enskilde och att det är viktigt, även för förtroendet för verksamheten, att den handläggningen är korrekt. Vidare har enligt egen uppgift haft problem med långa handläggningstider för medelshanteringen. Regeringen bör mot denna bakgrund noga följa frågan om hur medelshantering fungerar och vid behov vidta nödvändiga åtgärder. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:125 Skuldsanering – förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till skuldsaneringslag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om skuldsanering för företagare. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2015/16:3339 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betalningsperioden för skuldsanering ska sättas till och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden för löneutmätning bör beaktas vid bedömningar av betalningsperiod och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsgränser vid bedömningar av det kvalificerade insolvensrekvisitet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3340 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en fordran på skadestånd till följd av våldsbrott aldrig ska kunna omfattas av en skuldsanering eller F-skuldsanering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3342 av och (KD, C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betalningsplanen för gäldenären i samband med skuldsanering generellt ska uppgå till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3344 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att betalningsplanen som huvudregel ska löpa i stället för nu gällande , utan betalningsfria månader, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att flytta reglerna om kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning från socialtjänstlagen till skuldsaneringslagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att ska ansvara för tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivare och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betalningsförmedling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3348 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att huvudregeln för betalningsplanens längd vid skuldsanering för privatpersoner sänks från till , och tillkännager detta för regeringen. 1 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 2 §[1] Med fristdag avses dagen då ansökan om gäldenärens försättande i konkurs kom in till tingsrätten. Om ett beslut om företagsrekonstruktion har meddelats avses med fristdag i stället dagen för ansökan om företagsrekonstruktion, såvida konkursansökan har gjorts under företagsrekonstruktionen eller från det att rätten beslutat att företagsrekonstruktionen ska upphöra. Om en ansökan om skuldsanering eller F-skuldsanering har gjorts avses med fristdag i stället dagen för denna ansökan, såvida konkursansökan har gjorts från det att frågan om skuldsanering eller F-skuldsanering avgjordes. Om ett dödsbo har avträtts till förvaltning av boutredningsman avses med fristdag dagen för ansökan om detta, såvida boutredningsman har förordnats senare än före den dag som annars skulle anses som fristdag. Om ett beslut om resolution har meddelats avses med fristdag i stället dagen för beslutet om resolution, såvida konkursansökan har gjorts från det att resolutionsmyndigheten () beslutat att resolutionen ska upphöra. 2 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 34 §[2] Underskott av näringsverksamhet det beskattningsår då en enskild näringsidkare upphör att bedriva näringsverksamheten ska dras av . Underskottet ska dock inte dras av om det avser självständigt bedriven näringsverksamhet utomlands. Det ska inte heller dras av till den del underskottet Underskottet ska dock inte dras av om det avser självständigt bedriven näringsverksamhet utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det ska inte heller dras av till den del underskottet – dragits av enligt 45 kap. 32 §, 46 kap. 17 § eller 62 kap. 2–4 §§ eller legat till grund för avdrag enligt 33 §, eller – skulle ha fallit bort om tillgångar eller tjänster som har tagits ut ur näringsverksamheten hade uttagsbeskattats. Underskottet ska dras av det följande beskattningsåret eller, om den skattskyldige begär det, fördelas på det året och de två därefter följande beskattningsåren. Bestämmelserna om begränsningar vid konkurs, ackord, skuldsanering och F-skuldsanering i 40 kap. 20 och 21 §§ tillämpas också på sådant underskott. [1] Senaste lydelse 2015:1023. [2] Senaste lydelse 2015:775. Den debatt vi har är efterlängtad, för den innebär att vi fattar beslut om något som många väntat väldigt länge på, nämligen förbättrade möjligheter för överskuldsatta att starta om på nytt. Vi förbättrar nu möjligheterna till skuldsanering. Synen på konsumtion och krediter har förändrats , och lånar svenskarna alltmer. Att hamna i skuldfällan och i värsta fall i överskuldsättning är förödande för den enskilde men kostar även stora pengar för samhället. Svenska hushåll är högt skuldsatta, såväl i ett historiskt som i ett internationellt perspektiv. Kreditsamhället är under ständig utveckling. Krediter ökar möjligheterna för hushållen att planera sin ekonomi men riskerar också att bidra till överskuldsättning. I den av alliansregeringen initierade utredningen i kreditsamhället? angavs en rad förslag på hur människor låsta i överskuldsättning kan hjälpas till ett liv i frihet från skuld. Enligt utredningen bär fler än 95 000 personer på en skuld hos kronofogden eller tidigare, och 190 000 har haft en skuld eller tidigare, alltså . Evighetsgäldenärer är den grupp i samhället som lider svårast av de årtionden de levt under hotet om indrivning av varje krona de tjänat utöver existensminimum. De skuldsatta och deras anhöriga lever kringskurna liv år och saknar ofta ork och förmåga att genomföra den totala skuldsanering som skulle vara dem till störst hjälp. Resultatet blir ofta att de hamnar i en alltmer omöjlig situation, med allt mindre hopp om att någonsin ta sig ur sin situation. För att sätta en gräns för den mest utsatta gruppen och öka möjligheten att bli skuldfri behövs som sagt förbättrade möjligheter för överskuldsatta att få skuldsanering. Det är inga lätta frågor, men när människors tragiska livsöden säljs från borgenär till borgenär så att gäldenärerna till slut knappt vet vem de är skyldiga pengar, då måste politiken göra något. Barn till föräldrar med löneutmätning är särskilt utsatta. Löneutmätningen motsvarar en mindre plånbok än försörjningsstöd. Även om vi på det stora hela anser att den proposition som regeringen har lagt fram och som vi debatterar är bra anser emellertid både och flera andra partier att propositionen saknar den ambition om en generell treårig betalningsplan för skuldsanering som utredaren underströk i betänkandet Vägen tillbaka för överskuldsatta. Propositionen vill ge uttryck för en flexibilitet och därmed sträva efter att i "fler fall" korta betalningsplanen jämfört som gäller . Vi vill i stället, i likhet med remissvar från bland annat och , förorda en generell treårig betalningsplan utan betalningsfria månader. Med propositionens ambition att påbörja gäldenärens betalningar redan från inledningsbeslutet kortas betalningsplanen väsentligt. Kronofogdens uppgifter om att handläggningstiden från ansökan till inledandebeslut uppgick och från ansökan till slutligt beslut talar också för att skuldsaneringstiden därmed skulle krypa ned mot . Värdet av att snabbare kunna rehabiliteras gör att resan till ett nytt liv kommer att kännas snabbare och framför allt upplevas mer framkomlig. Därför står vi fast vid detta och hoppas att regeringen också lyssnar på det. Det pågår som sagt flera utredningar på området, och det är viktigt att vi arbetar vidare med dessa frågor, för som jag sa tidigare: Kreditsamhället är under ständig utveckling, och det behöver även de politiska verktygen vara. Att starta företag innebär att man lämnar trygghetszonen och utsätter sig själv och sin omgivning för risken att misslyckas. Det är något som säkert avhåller många från att förverkliga sin företagsidé. Därför är det nödvändigt i ett samhälle som bejakar tillväxt och jobbskapande att det finns möjlighet till skuldsanering för företagare.