bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — Motionärerna vill ha en grön skatteväxling med lägre skatt på jobb medan olika former av miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter höjs. Med beaktande av jobben och konkurrenskraften ska ekonomiska styrmedel användas för att möta klimatkrisen och föra närmare klimatmålen. Motionärerna vill därför införa en omvänd miljöbonus där bilar som enligt gällande regelverk inte skulle vara berättigade till en miljöbilspremie får en förhöjd fordonsskatt. Det anförs att reseavdraget behöver göras mer generöst där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd och stramas åt där möjligheten att använda kollektivtrafiken är större. Liberalerna vill ta viktiga steg mot ett fossilfritt . I partimotion 2016/17:3320 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål anför i sin motion att det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, kommunalt balanskrav och en sammanhållen budgetprocess har tjänat väl. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera bra på lång sikt är enligt motionärerna att det råder ordning och reda i statens och det offentligas ekonomi och att det inte går att bedriva en politik med ständiga underskott och växande statsskuld. Därför är det enligt motionärerna viktigt med regler för finanspolitiken som står fast och över regeringsskiften. I likhet med övriga allianspartier välkomnar den överenskommelse som slutits mellan sju partier i om en revidering av det finanspolitiska ramverket. Enligt överenskommelsen ska principen om överskott i de offentliga finanserna ligga fast och kompletteras med ett nytt skuldankare. I motionen framhålls att det finns starka budgetpolitiska skäl att ta kontroll över utvecklingen i de offentliga finanserna och föra sparandet närmare saldomålet. Mot bakgrund av det starka konjunkturläge som svensk ekonomi befinner sig i finns det enligt motionärerna inte längre några stabiliseringspolitiska skäl att avvakta med budgetförstärkningar för att återställa återhämtningen. I enlighet med övriga allianspartier anser att en rimlig avvägning är att stärka det finansiella sparandet med och med ytterligare 2018. vill att budgetförstärkningarna i första hand sker genom besparingar på regeringens byggsubventioner och generella tillskott till kommunernas ekonomi samt genom avveckling av ineffektiva arbetsmarknadsprogram. Förstärkningarna väntas medföra ett strukturellt sparande i balans 2017. Av tabell 2.27 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar. Det finansiella sparandet är ca högre 2017 och mellan och högre –2020. Det finansiella sparandet i procent av BNP är i balans och högre än i regeringens förslag . –2020 är sparandet i procent av BNP ungefär detsamma som i regeringens förslag. Tabell 2.27 Den offentliga sektorns finanser (KD) Avvikelse från regeringens förslag Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2016/17:3320. De effekter som budgetalternativ har på kommunsektorns finanser framgår av tabell 2.28. Kommunsektorns inkomster är ca lägre än i regeringens förslag, vilket framför allt beror på att motionärerna avvisar regeringens förslag till utökade medel, de s.k. välfärdsmiljarderna, inom utgiftsområde 25. Tabell 2.28 Kommunsektorns finanser (KD) Avvikelse från regeringens förslag Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2016/17:3320. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.29. Utgiftstaket är lägre än det beslutade utgiftstaket , lägre än det beslutade utgiftstaket och lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår . Tillsammans med , och Liberalerna vänder sig mot regeringens kraftiga höjning av utgiftstaket eftersom detta förutsätter ett kraftigt höjt skatteuttag för att balansera utgiftsökningar som partierna inte ställer sig bakom. De fyra partierna har därför i sina respektive budgetmotioner föreslagit samma nivåer på utgiftstaken –2019. Till skillnad från regeringen, som i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen lämnar förslag till nivån på utgiftstaket för det tredje tillkommande och endast gör en bedömning av utgiftstakets nivå 2020, lämnar också förslag till utgiftstak . Detta är lägre än regeringens bedömning. Tabell 2.29 Utgiftstak för staten (KD) Avvikelse från regeringens förslag Källa: partimotion 2016/17:3320. I tabell 2.30 redovisas inkomster och utgifter i statens budget tillsammans med statens budgetsaldo i budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna i statens budget är ca lägre och utgifterna ca lägre 2017. Därmed är budgetsaldot högre än i regeringens förslag och statens lånebehov lägre. För perioden –2020 är budgetsaldot mellan ca 1,9 och högre än i regeringens förslag. Tabell 2.30 Statens budgetsaldo och statsskulden (KD) Avvikelse från regeringens förslag Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2016/17:3320. Av tabell 2.31 framgår inkomsterna i statens budget med budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar fördelat på olika inkomsttyper. Intäkterna från direkta skatter på arbete är ca lägre än i regeringens förslag . Det förklaras främst av att motionärerna vill införa ett jobbskatteavdrag för föräldrar och ett dubbelt jobbskatteavdrag för bl.a. unga . Skatteintäkterna från indirekta skatter på arbete är ca högre än i regeringens förslag . Denna nettosiffra förklaras till stor del av att motionärerna vill införa en finansskatt och avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Skatteintäkterna på kapital är ca högre än i regeringens förslag, vilket i huvudsak förklaras av att motionärerna vill se en höjd skatt på kommersiella fastigheter. Intäkterna från konsumtion och insatsvaror är ca högre än i regeringens förslag. Detta förklaras bl.a. av att motionärerna vill införa skatt på plastpåsar, textilier och avfallsförbränning. Tabell 2.31 Inkomster i statens budget (KD) Avvikelse från regeringens förslag Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgår skatter från andra sektorer Inkomsterna i statens budget Källa: partimotion 2016/17:3320. riktlinjer för den ekonomiska politiken Fler jobb och mer företagande anför i sin motion att det hos varje människa finns ett behov av att få känna gemenskap med andra, ta eget ansvar och utvecklas som person. Att ha ett arbete eller någon annan meningsfull sysselsättning att gå till är därför av största vikt för varje enskild person. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Medan den starka konjunkturen har inneburit en god arbetsmarknadsutveckling för inrikes födda med god utbildning har utvecklingen inte varit lika stark för utsatta grupper på arbetsmarknaden, som utrikes födda med bristfällig utbildning, äldre och personer med funktionsnedsättning. Även den höga arbetslösheten bland ungdomar är allvarlig. Motionärerna ser ett stort behov av att förlänga arbetslivet för äldre men också att tidigarelägga inträdet på arbetsmarknaden och ser med stor oro på hur regeringen på olika sätt försvårar för dessa grupper på arbetsmarknaden. vill att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Med fler sysselsatta skapas också resurser som kan förstärka de offentliga finanserna och öka resurserna till välfärden. Fyra av fem nya jobb skapas av småföretagen. Motionärerna anser därför att det är viktigt att initiativ och skaparkraft uppmuntras i samhället, t.ex. genom det offentligas insatser för ett bra utbildningssystem och ett gott företagsklimat. behöver enligt motionärerna avbyråkratisera arbetsmarknaden, sänka marginaleffekter, öka matchningen och stimulera fram fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. vill att det dubbla jobbskatteavdraget, som finns för de som är eller äldre, utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det innebär en skattelättnad för unga , för de som tar en akademisk examen och börjar arbeta innan de fyller , för nyanlända i och för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning. Motionärerna vill även se en helt ny anställningsform, introduktionsanställningar, som bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära-sig-jobbet-tid. Därför kan lönen sättas ned till som av kollektivavtalsnivån. För att ytterligare förbättra möjligheten för långtidsarbetslösa att hitta en väg tillbaka till arbete vill införa matchningsanställningar. De anför att arbetsmarknadsutbildningen, instegsjobben samt särskilt och förstärkt särskilt anställningsstöd bör avskaffas. Enligt motionärerna bör fler platser skapas inom yrkesvux, arbetspraktikprogrammen bör samordnas och tillskott bör göras till trygghets- och lönebidragsanställningar för personer med funktionsnedsättning. En hälso- och sjukvård i världsklass Det anförs i motionen att den som har störst behov ska ges företräde i vården och att hälso- och sjukvården ska kännetecknas av värdighet, kvalitet, tillgänglighet och jämlikhet. De grupper som har svårt att göra sina röster hörda eller utnyttja sina rättigheter ska garanteras särskilt stöd. Vården och omsorgen ska ha en helhetssyn på människan som tar hänsyn till kroppsliga, själsliga, sociala och andliga behov. I motionen anförs vidare att det behövs en förändrad styrning genom ett statligt ansvar för sjukhusvården och för läkemedel. För att återigen få fokus på det viktiga arbetet med att korta köerna och öka tillgängligheten vill att kömiljarden återinförs. Motionärerna vill även att vårdpersonalen avlastas från de arbetsuppgifter som är viktiga för att omvårdnad ska fungera men som inte kräver en lång vårdutbildning, s.k. vårdnära service. I budgetalternativet förespråkas därför ökade medel i förhållande till regeringens förslag för att alla vårdgivare ska kunna anställa renodlad vårdservicepersonal på landets sjukhus och i primärvården. Vidare vill avsätta mer medel än regeringen för att stärka kvaliteten i förlossningsvården. Den ökande psykiska ohälsan hos barn och unga är ett av vår tids största samhällsproblem. vill därför avsätta medel för att en elevhälsogaranti ska kunna införas, så att man får kontakt med elevhälsan , och för att förkorta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. I motionen anförs vidare att det tidigare systemet med krav på en patientansvarig läkare som ansvarar för samordningen av en patients vårdkontakter bör återinföras i lagstiftningen för att undvika situationer där patienter utsätts för otydligt ansvarstagande och för att skapa mer trygghet och en patientsäker vård. I motionen anförs att den mest grundläggande formen av gemenskap är familjen, där människor möts över generationsgränserna i kärlek och tillit. Starka familjer bygger ett starkt samhälle. De flesta svenska hushåll har fått det bättre ekonomiskt , men utvecklingen har varit betydligt bättre för hushåll utan barn än för hushåll med barn. Mot denna bakgrund anser att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas. Det behöver ske på ett sätt som stärker incitamenten för arbete. Motionärerna vill därför införa ett jobbskatteavdrag för föräldrar. Åtgärden ska också medverka till ökad flexibilitet för föräldrarna. vill fortsätta att prioritera de familjer som lever i ekonomisk utsatthet genom ett höjt bostadsbidrag. Motionärerna vill också att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn i hemmet och att jämställdhetsbonusen ska återinföras. Som enskild ska man alltid kunna lita på att polisen har de resurser som krävs för att klara av sin uppgift, att förebygga, förhindra och beivra brott. Ett rättsväsen som står upp för de mest utsatta är en förutsättning för ett gott samhälle som håller samman. Tilliten och förtroendet måste utgå från att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är enligt motionärerna att ge en ram för dessa värden. vill anvisa mer än regeringen till rättsväsendet . På kort sikt vill partiet öka antalet civilanställda för att frigöra poliser till polisarbete och på anställa fler poliser. I motionen anförs att partiet vill att 2 000 fler poliser anställs till 2020. Av resursförstärkningen vill motionärerna avsätta särskilda medel för att möjliggöra höjda löner och förbättrad arbetsmiljö. Vidare vill se en fördubbling av den och att medel avsätts för beredskapspoliser. Att åldras i trygghet och värdighet Att bygga ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet är ett angeläget mål för . Det anförs i motionen att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Enligt motionen vill genomföra sin största satsning någonsin på pensionärerna. Sammantaget vill avsätta på att förbättra pensionärernas ekonomi och de äldres möjligheter på arbetsmarknaden. Därtill vill partiet se en rad reformer för att förbättra äldreomsorgen. får den som fyllt men fortfarande arbetar ett fördubblat jobbskatteavdrag. vill sänka denna åldersgräns till . Vidare förordas i motionen att skatten på pensioner sänks för inkomster och att bostadstillägget för pensionärer höjs. Det behövs tid för att kunna se den äldres vård- och omsorgsbehov. vill därför att äldreomsorgspersonalen avlastas genom att ha särskild personal för dessa ändamål. Motionärerna vill att alla kommuner ska vara skyldiga att erbjuda plats i ett trygghetsboende för dem som är och har beviljats hemtjänst. Det egna valet, inflytande över de insatser som ges, ett värdigt bemötande, ett tryggt boende och närhet till läkarkontakter ska tillgodoses inom äldreomsorgen. vill därför avsätta medel för att varje kommun ska ha en värdighetsgaranti i äldreomsorgen. vill även införa hemtagningsteam som ska säkerställa en trygg hemgång från sjukhusvård för äldre. Dessutom vill satsa på kompetensutveckling för äldreomsorgen, ett nationellt måltidslyft, en nationell demensplan och ett stärkt socialt innehåll i äldreomsorgen. En skola där ingen lämnas efter Motionärerna anför att skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag, och en gemensam etisk grund är nödvändig för att skapa en lugn, trygg, stimulerande och positiv miljö i skolan. Varje barn ska få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sin egen potential. vill ha en skola där ingen hålls tillbaka och där ingen lämnas efter. Det anförs vidare att läraryrkets attraktivitet måste stärkas bl.a. genom en förbättrad arbetssituation och en hög lön till bra lärare. Det bör avsättas medel för karriärlärartjänster som riktas mer till utsatta områden. För att vända trenden med fallande kunskapsresultat anförs i motionen att det även bör avsättas medel för stärkt stöd till elever med särskilda behov. vill även införa ett speciallärarlyft där lärare erbjuds att komplettera sin grundutbildning med en speciallärarutbildning med i huvudsak bibehållen lön. Vidare vill motionärerna se en kompetenssatsning för lärare för att få fler lärare med kompetens inom svenska som andraspråk. vill också stärka elevhälsovården jämfört med både dagens nivå och regeringens förslag. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. En förbättrad migrations- och integrationspolitik migrationspolitiska utgångspunkt är att värna asylrätten och att har ett moraliskt ansvar för att hjälpa medmänniskor i nöd. Motionärerna vill se fler lagliga vägar in i unionen. För att förbättra mottagandet, förkorta tiden i asylprocessen och minska kostnaderna vill motionärerna införa asylansökningsområden och tidigarelägga den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds . Det anförs i motionen att den som beviljas asyl i som huvudregel bör tilldelas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller och att rätten till familjeåterförening ska gälla. Familjens betydelse för upplevelsen av gemenskap, trygghet och stabilitet i en ständigt föränderlig omvärld kan inte nog betonas, anser motionärerna. Ur ett integrationsperspektiv är familjen med andra ord helt central. vill stärka det statliga ansvaret för ensamkommande flyktingbarn genom att tillsätta en nationell krissocialjour. Vidare anförs att de stora behoven på integrationspolitikens område gör att motionärerna ser ett stort behov av en kriskommission som ska få i uppdrag att förbättra integrationen. En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67) överlämnade den parlamentariska sitt betänkande En översyn av överskottsmålet. I betänkandet föreslås vissa ändringar i det finanspolitiska ramverket, bl.a. att överskottsmålet för den offentliga sektorns finanser behålls, men att dagens målnivå om av BNP ändras till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. föreslås kompletteras med ett skuldankare, dvs. ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, på av BNP. Kommittén föreslår att uppföljningen av överskottsmålet skärps genom en tydligare definition av målavvikelsen och en plan för att återgå till målet vid avvikelser. De föreslår även att tilldelas en tydligare roll i uppföljningen. Enligt verksamhets- och utgiftsprognos från nedrevideras antalet asylsökande med 4 500 personer till 29 000 asylsökande jämfört med den förra prognosen . Den lägre volymen förklaras av överenskommelsen mellan och gräns- och id-kontrollerna i , , , och . Myndigheten bedömer att sannolikheten för stora variationer är liten, varför intervallet sätts till 28 000–32 000 asylsökande. beräknas antalet asylsökande vara 36 700 personer jämfört med 51 200 enligt den förra prognosen. Migrationsöverenskommelsen mellan avslutas , vilket kan leda till ett ökat antal asylsökande i både och . Den största förändringen i den ekonomiska prognosen gäller behovet av medel för boende och kommunersättningar enligt anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration. Anslaget nedrevideras med 2016 och ökar med 2017 jämfört med förra prognosen. Den främsta anledningen till förändringen är ett reviderat antagande om förmåga att betala ut ersättningar till kommuner och landsting innan årsskiftet. Proposition 2016/17:24 Golv för statslåneräntan i skatte-lagstiftningen överlämnade regeringen proposition 2016/17:24 till . I propositionen föreslår regeringen att det införs bestämmelser om golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. Två olika nivåer på golven föreslås, . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Propositionen aviserades i årets budgetproposition och ingår i regeringens beräkning av inkomsterna . Proposition 2016/17:24 kommer att behandlas i skatteutskottet . Proposition 2016/17:25 Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad överlämnade regeringen proposition 2016/17:25 till . I propositionen föreslås att taket för uppskovsbelopp slopas för avyttringar av privatbostäder som sker –och att metoden för beräkning av uppskovsbelopp vid köp av billigare bostäder ändras. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Propositionen aviserades i årets budgetproposition och ligger till grund för regeringens beräkning av inkomsterna . Proposition 2016/17:25 kommer att behandlas i skatteutskottet . Proposition 2016/17:21 Infrastruktur – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling överlämnade regeringen proposition 2016/17:21 till . I propositionen lämnas förslag till inriktningen på satsningar i transportinfrastrukturen för åren 2018–2029. Propositionen innehåller förslag till ekonomiska ramar och vägledning för prioritering av åtgärder i den åtgärdsplanering som följer efter beslut. I propositionen föreslås att den statliga planeringsramen för åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden –2029 ska uppgå till , varav ska användas till utveckling av transportsystemet. Av planeringsramen föreslås vidare avsättas till drift, underhåll och reinvesteringar av statliga järnvägar och till drift, underhåll och reinvesteringar av statliga vägar inklusive bärighet och tjälsäkring samt statlig medfinansiering till enskilda vägar. I propositionen föreslår regeringen också att planeringsramen för investeringar i vissa väg- och järnvägsobjekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter, ska uppgå till för perioden –2029. Propositionen aviserades i årets budgetproposition och ligger till grund för regeringens beräkning av preliminära utgiftsramar . Proposition 2016/17:21 kommer att behandlas i trafikutskottet . Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I penningpolitiska rapport från redovisas en oförändrad prognos över den offentliga sektorns finansiella sparande, jämfört med den bedömning som gjordes vid föregående rapport. Det finansiella sparandet beräknas till 0,1, 0,0, av BNP för åren 2016–2019. bedömning är ett finansiellt sparande på av BNP, vilket kan jämföras med regeringens bedömning på –0,av BNP. Svensk ekonomi väntas fortsatt vara stark. Den inhemska efterfrågan bedöms fortsatt vara en viktig drivkraft för tillväxten. Efter hand väntas tillväxten få draghjälp från en starkare omvärld. Sysselsättningen bedöms öka relativt snabbt och bidrar därmed till att hushållens reala inkomster växer. Det stora antalet asylsökande och en ökad andel äldre i befolkningen väntas bidra till att den offentliga konsumtionen växer relativt snabbt i ett historiskt perspektiv. I rapporten framhålls att regeringen avser att genomföra ofinansierade reformer för ca (0,av BNP). väntas utvecklingen i den svenska ekonomin medföra att skatteintäkterna ökar. Den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms därmed stiga och bli positivt . prognos över statens lånebehov I senaste prognos över statens finanser och upplåning –2018 räknar myndigheten med att lånehovet kommer att uppgå till –80 miljarder , vilket kan jämföras med regeringens prognos på –. Detta är en minskning med jämfört med föregående prognos. Minskningen förklaras främst bero på en kraftig ökning av inbetalningar till skattekontot, men även på lägre utgifter. De lägre utgifterna avser arbetsmarknadsrelaterade utgifter bland annat uppges att efterfrågan på olika typer av subventionerade anställningar har varit lägre än beräknat, varför utgifterna har reviderats ned. beräknas lånehovet bli 33 respektive –, vilket kan jämföras med regeringens bedömning på –7 respektive –. Ökningen av lånebehovet 2017 förklaras av minskade skatteinkomster, som en följd av att överinsättningar på skattekontot beräknas minska, och av ökade utgifter. Det beror enligt myndigheten på att utgiftsnivån är tillfälligt låg eftersom utgifter motsvarande tidigarelades till 2015. Därutöver beräknas bl.a. räntebetalningarna på statsskulden, statsbidragen till kommunsektorn och EU-avgiften öka förhållandevis mycket . Minskningen av lånebehovet 2018 förklaras bl.a. av att skatteintäkterna väntas växa i god takt som tillfälliga effekter faller bort. Prognosen innehåller ett antagande om ofinansierade reformer på . Enligt Riksgäldens prognos beräknas statsskulden som andel av BNP till 31, för åren 2016–2018, vilket kan jämföras med regeringens bedömning på 31, 2016–2018. (Källa: Statsupplåning prognos och analys 2016:3, publicerad .) har i sin höstprognos från reviderat upp sin prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande från –0,av BNP till –0,av BNP 2017, jämfört med prognosen från . , som är ett nytt prognosår, räknar kommissionen med att det finansiella sparandet som andel av BNP blir av BNP.