bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Läraryrket, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 7 och 2015/16:473 av och (båda S), 2015/16:1108 av (FP) yrkande 2, 2015/16:1584 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 3. Den administrativa börda som ligger på lärare och skolledare bör minska. För att elever ska kunna nå sin fulla potential måste det bli större fokus på undervisning. Jag anser därför att den dokumentation som inte leder till att öka elevernas lärande bör tas bort. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Behörighet, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:2727 av (M) yrkandena 1 och 2. Jag ställer mig bakom de satsningar som Regeringen och gör för att täcka bristen på behöriga speciallärare, bl.a. satsningar på fler utbildningsplatser. Det är emellertid viktigt att snabbt få fram fler behöriga speciallärare. Detta kan ske genom att förenkla vägen till behörighet för de som redan har utbildning och erfarenhet inom det specialpedagogiska området. Även behörighetsreglerna behöver förändras så att både utbildningarna till speciallärare och till specialpedagog leder till behörighet att bedriva särskilt stöd. Utbildningarna är snarlika, både till innehåll, längd och komplexitet, varför det är orimligt att de behandlas så olika när det gäller behörighet och legitimation. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om förenklade och förändrade behörighetsregler för att öka tillgången till lärare som är behöriga att bedriva särskilt stöd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fortbildning, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkandena 2–5, 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 17 samt 2015/16:838 av (S) yrkande 3, 2015/16:2427 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 18. Att vara lärare kräver att man ständigt vidareutvecklar sin kompetens och fyller på sin kunskapsbank. Vi har därför framfört ett flertal förslag om fortbildning för lärare. För att garantera en regelbunden fortbildning bör frågan om hur alla skolhuvudmän ska kunna ge sina lärare individuella kompetensutvecklingsplaner utredas. bör det vara rimligt med krav på regelbunden fortbildning för bibehållen lärarlegitimation. Vi anser även att fortbildningsinsatserna för förskollärare bör ses över. Ambitionen bör vara att Förskolelyftet dels blir en permanent lösning för kompetensutveckling, dels fördjupas och breddas så att alla huvudmän och medarbetare som har behov kan delta. Därtill bör fortbildningsinsatser initieras som syftar till att de befintliga förskollärarna blir behöriga att undervisa. Sammantaget skulle detta ge den långsiktighet skolan och förskolan behöver. Vi efterfrågar även en översyn av fortbildningsinsatser för lärare som undervisar i svenska som andraspråk samt anpassade kurser i svenska som andraspråk för svensklärare, exempelvis enligt samma modell som för Läslyftet. Målsättningen är att höja kompetensen när det gäller andraspråksinlärning för alla lärare och avskaffa svenska som andraspråk som ett eget ämne. Även rektorer behöver fortbildning i frågor som rör nyanlända och undervisning i svenska som andraspråk. Vi anser därför att bör få i uppdrag att se över hur rektorerna kan få ökad kunskap och kompetens gällande undervisningen av nyanlända elever. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fortbildning, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 18 samt 2015/16:838 av (S) yrkande 3, 2015/16:2427 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkandena 2–5, 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 17. Mot bakgrund av att innehållet i lärarutbildningarna till undervisning i lågstadiet har förändrats har många verksamma lärare bristfälliga kunskaper i läs- och skrivinlärning. Regeringen bör därför utforma förslag på hur dessa lärare ska kunna få kompletterande utbildning i läs- och skrivinlärning. För att ytterligare förstärka vikten av svenska språket bör det även införas en fortbildning för svensklärare i ämnet svenska som andraspråk. Lärare har behov av kontinuerlig kompetensutveckling med delvis bibehållen lön. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Nationellt digitalt lärarlyft, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2015/16:2768 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 2. gav regeringen i uppdrag att dels ta fram en nationell it-strategi, dels utarbeta nationella skolutvecklingsprogram. Båda dessa uppdrag innefattar att bl.a. ska lämna förslag som syftar till att utveckla kompetensen i skolan om it som pedagogiskt och administrativt verktyg. lämnade på regeringens uppdrag ett förslag på en nationell strategi för skolans digitalisering där en central beståndsdel är att se till att personal i förskola, förskoleklass, skola och fritidshem har adekvat digital kompetens och ges rätt fortbildningsinsatser. kommer att tillgängliggöra flera nya kompetensutvecklingsinsatser inom ramen för satsningen på nationella skolutvecklingsprogram. Fyra insatser med fokus på digitalisering och it för skolans personal är Digitalt berättande, Kritisk och säker nätanvändning, och lära i tekniktäta klassrum samt Att leda skolutvecklingsprocesser, med fokus på digitalisering. Mot bakgrund av de förslag och initiativ på området som lämnat är det vår mening att () beredning av denna fråga och de insatser som är på gång inte bör föregripas. Ett viktigt arbete med att lyfta den digitala kompetensen i skolan har äntligen inletts. Vi motsätter oss därför utskottets förslag om att utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft. Skolledare, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:786 av (FP), 2015/16:2224 av (FP), 2015/16:2867 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 17 samt 2015/16:3161 av (FP). Vi anser att det bör införas en obligatorisk och förskoleanpassad befattningsutbildning för chefer inom förskolan. bör därför ges i uppdrag att se över hur befattningsutbildningen dels kan bli obligatorisk för skolledare i förskolan, dels kan kompletteras och anpassas i relevanta delar till förskolans miljö, form och förutsättningar. Vidare anser vi att förskolechefernas titel ska ändras till rektor. Rollen som förskolechef är lika betydelsefull som rollen som rektor när det gäller att leda det pedagogiska arbetet. För att förtydliga förskolans roll i utbildningskedjan är det därför centralt att stärka förskolechefernas uppdrag och status. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolledare, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2867 av (SD) yrkande 2 och 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:786 av (FP), 2015/16:2224 av (FP), 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2867 av (SD) yrkande 1, 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 17 samt 2015/16:3161 av (FP). Det finns ett stort värde i att rektorer har grundläggande kunskap om läraryrket och erfarenhet av att tidigare ha arbetat inom samma organisation med andra uppgifter. Vi anser därför att det bör tillsättas en utredning för att se över möjligheterna att öka andelen rektorer med lärarbakgrund. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolledare, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:786 av (FP), 2015/16:2224 av (FP), 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2867 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 17 samt 2015/16:3161 av (FP). För att höja förskolechefens status och sätta fokus på att förskolan är en egen skolform anser jag att titeln förskolechef bör ändras till rektor. För att förskolans chefer ska få ytterligare fördjupade kunskaper om hur förskolan ska uppfylla sitt pedagogiska uppdrag anser jag också att det krävs en rektorsutbildning för förskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolledare, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 17 samt 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:786 av (FP), 2015/16:2224 av (FP), 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2867 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3161 av (FP). Jag anser att rektorsutbildningen även bör öppnas för personer som ännu inte fått en rektorstjänst. Vidare anser jag att rektorsutbildningen bör utformas som en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap och därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och Rektorslyftet. För att utveckla sitt pedagogiska ledarskap har även den som tillträtt en tjänst som rektor ett fortsatt behov av handledning. Det är därför av stor vikt att rektorer erbjuds återkommande handledning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Studie- och yrkesvägledare, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 13 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 5. Skolinspektionens granskning visade att studie- och yrkesvägledningen () var lågt prioriterad på de skolor som undersöktes. Samma granskning visade att enbart av niondeklassarna hade en klar bild av vilka gymnasieprogram som fanns att välja på och sa sig inte ha någon vuxen att prata med om sina framtidsplaner. Vi anser att detta är illavarslande och att det kan vara en av många förklaringar till att det är 10 000 unga som avbryter sin gymnasieutbildning – detta i när vi vet att en fullgjord utbildning är avgörande för att komma in på arbetsmarknaden eller gå vidare till högre studier. En aktiv studie- och yrkesvägledning är enligt vår mening heller inget som kan dröja till dess att gymnasievalet ska genomföras. Att i stället göra eleverna medvetna om det kommande arbetslivet redan från lågstadiet är att arbeta systematiskt och mer framgångsrikt med dessa viktiga frågor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studie- och yrkesvägledare, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 13 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 3. Många unga i har inget jobb att gå till. En del av svaret finner vi i många ungdomars osäkerhet kring val av utbildning, vilket kan leda till avhopp eller svårighet att finna jobb efter avslutad utbildning. Detta är en påfrestning för individen och en kostnad för samhället. Jag anser att kontakterna med arbetslivet är viktiga för att elever ska kunna göra väl underbyggda val. Perspektiv som anknyter till arbetslivet ska därför enligt min mening ingå i all verksamhet i skolan under skolans alla år. Vad vi ser är att läroplanen inte uppfylls, att alltför många elever ångrar sina val och att missmatchningen på arbetsmarknaden är bland de största bland . Skolinspektionen pekar också på stora brister i skolornas studie- och yrkesvägledning. Studier visar att de yngre barnens undervisning i högre grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag, men att detta avtar i de högre årskurserna. Här anser jag att studie- och yrkesvägledarna fyller en stor och viktig roll. De bör enligt min mening i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. I skolan grundläggs värderingar och förhållningssätt. Med en mer aktiv studie- och yrkesvägledning () och ett tydligare genusperspektiv genom hela utbildningsväsendet än kan enligt min mening våra unga lättare bryta könsnormer vid studie- och yrkesval. Specifika informationsinsatser behövs därför vid val till grund-, gymnasie- och högskola. Jag anser att utbildningsinsatser med genusperspektiv även behövs för rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Om de könsstereotypa valen bryts så påverkas den könssegregerade arbetsmarknaden. Jag är övertygad om att skolan i sig inte har skapat ojämställdheten, men att den kan vara en del av lösningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Barn och elever med ett annat modersmål än svenska, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2738 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:1182 av och (båda M) och 2015/16:2179 av och (båda MP). Vi anser att digitalt stöd och innehåll behövs för att höja kvaliteten på undervisningen i små skolor och för att säkra tillgången på modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål över hela landet. I lägesbedömning framgår att det finns ett behov av att utveckla digitala fjärrlösningar för att säkerställa tillgång till studiehandledning och modersmålsundervisning i hela landet. För att fler elever ska kunna nå skolans mål anser vi att det är viktigt att elever har en bra grund i sitt modersmål och har möjlighet att få stöd på sitt modersmål . I skolor har cirka var femte elev ett annat modersmål. Det finns en del språk som exempelvis arabiska som talas av många elever men också flera språk där elevgruppen är relativt liten. För många skolor och kommuner ser vi att det är en utmaning att få tag i behöriga modersmålslärare och att organisera undervisningen på ett sätt som ger kvalitet. Att öppna upp för fjärrundervisning är enligt vår mening ett bra första steg men den digitala tekniken skulle kunna tillföra så mycket mer, speciellt för elever med ett annat modersmål. Infrastrukturen när det gäller it blir bättre och bättre men saknas i många fall ett bra innehåll. Att skapa innehåll på många olika modersmål är kostsamt och för vissa språk blir avsättningen liten, vilket gör att få kommersiella aktörer kan förväntas ge sig på den utmaningen. Vi föreslår därför att ska få ett tydligt uppdrag att ta fram digitalt innehåll på flera språk för att kunna underlätta för elever med annat modersmål än svenska att tillgodogöra sig det kunskapsinnehåll som finns i skolans läro- och kursplaner. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Barn och elever med ett annat modersmål än svenska, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:1182 av och (båda M), 2015/16:2179 av och (båda MP) och 2015/16:2738 av m.fl. (M) yrkande 1. Språk och lärande hör samman. Det är väl belagt att den som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre möjligheter att lära sig nya språk, t.ex. svenska, och även att utveckla kunskaper inom andra områden såsom matematik. Stöd för barn med ett annat modersmål än svenska är därför enligt min mening mycket viktigt i förskolan, särskilt för yngre barn som är i färd med att utveckla språk och identitet. Förskolan ska bidra till att modersmålet utvecklas så att barnen kan kommunicera på såväl sitt modersmål som svenska. Detta uppdrag förtydligades i den nuvarande skollagen – som den dåvarande regeringen poängterade att deras förslag inte innebar någon reell skärpning av förskolebarnens möjlighet att få stöd i att utveckla sitt modersmål. Jag ser att möjligheterna för förskolebarn att få modersmålsstöd varierar kraftigt och inte sällan finns det stora brister i förskolornas arbete, något som regelbundet konstateras av Skolinspektionen i dess tillsynsarbete. Jag anser att modersmålsstödet i förskolan bör förbättras. Ett bra stöd tidigt i livet leder till bättre förutsättningar för elever när de börjar . Ett första steg bör enligt min mening vara att ge i uppdrag att genomföra en fördjupad kartläggning av situationen när det gäller modersmålsstöd i förskolan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Nyanlända elever, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24 samt 2015/16:2636 av i (M) yrkande 5 och 2015/16:3133 av i och (båda C). Jag anser att nyanlända elever ska ges samma möjligheter att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. Många kommer snabbt in i den svenska skolan men för en del krävs det för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Att skolan skyndsamt kan göra en bedömning av elevens kunskaper när hon eller han kommer till skolan, och därigenom snabbt kunna placera eleven i rätt undervisningsgrupp, är enligt min mening en nyckel till att eleven ska kunna tillgodogöra sig undervisningen. Därutöver anser jag att skolan måste undvika att eleverna blir kvar i s.k. förberedelseklasser, utan skolan måste kunna stödja språkutvecklingen på annat sätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Skolans värdegrund, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 11 samt 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:832 av (S), 2015/16:834 av Lawen Redar (S), 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2057 av (SD), 2015/16:2341 av m.fl. (S), 2015/16:2753 av (SD), 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi vill utveckla undervisningen om mänskliga rättigheter samt fördjupa skolans arbete med att förankra grundläggande svenska värderingar hos alla elever. Generellt menar vi att det inom skolväsendet måste ges större utrymme att diskutera etik, moral, relationer och värdegrund i syfte att också förankra de värderingar som utgör fundamentet för det svenska samhället och den svenska gemenskapen. Även om det i såväl skollagen som läroplanerna framgår att detta arbete är ett av skolans huvuduppdrag, är uppmaningen att låta det genomsyra hela verksamheten i alla ämnen. Vi anser att det bör ske öppet och tydligt med särskilt avsatt tid, dels för att säkerställa att det utförs och lättare kunna utvärdera dess resultat, dels för att belysa ämnets vikt samt nå eleverna fullt ut. Därutöver skulle det medföra en möjlighet att garantera kompetensen hos den lärare som leder arbetet. Risken med dagens upplägg med att indirekt förmedla värderingar genom att låta dem genomsyra verksamheten är dels att arbetet blir lidande på grund av tidsbrist, dels att det av eleverna kan uppfattas som om deras lärare försöker agera moraliserande eller bedömer prestationen i skolarbetet efter vilka åsikter eleverna uppvisar. Detta kan få till följd att arbetet leder till raka motsatsen mot dess syfte. Det är viktigt att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Enligt vår mening ska det vidare vara nolltolerans mot särbehandling av elever baserad på kulturella eller religiösa trosuppfattningar. I skolans värld är det en självklarhet att alla elever behandlas likvärdigt. Vi ser med stort allvar på de rapporter som vittnar om att det förekommer särbehandling utifrån ovidkommande kriterier, såsom kulturella eller religiösa särkrav. I ett samhälle som värdesätter alla människors lika värde finner vi det anmärkningsvärt att skillnad kan göras mellan barn i verksamheter för vilka det offentliga har det yttersta ansvaret. Regeringen bör vidta åtgärder för att stärka undervisningen enligt vad som anförs ovan. Skolans värdegrund, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:832 av (S), 2015/16:834 av Lawen Redar (S), 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2057 av (SD), 2015/16:2341 av m.fl. (S), 2015/16:2753 av (SD), 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 11. Jag anser att regeringen ska ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. De värden som skolan ska förmedla är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Undervisningen ska dessutom vara saklig och allsidig. Dock förmedlar de läromedel som används i skolan ofta något helt annat. När skolans läroböcker har granskats har man funnit att de genomsyras av en manlig norm. Likaså utgår läroböckerna från en heterosexuell norm. Funktionsnedsättning lyfts fram som en problematisk avvikelse. Flera av de nationella minoriteterna behandlas sällan eller aldrig och läroböckerna präglas av vithetsnorm. Det kritiska tänkandet och granskandet måste få större tyngd i undervisningen redan tidigt i . Skolorna måste därför ta större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Ansvaret för att undervisningen utformas i enlighet med läroplanernas värdegrund ligger på huvudmännen, rektorerna och lärarna. Huvudmännen har ett viktigt ansvar att skapa rimliga förutsättningar att värdera de läroböcker som ska användas i undervisningen. För att underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och för att sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar bör regeringen ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolans värdegrund, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 9 och