bet · H401NU3 · 2016-11-28 00:00:00 — I motionen finns förslag som syftar till att stärka villkoren för att producera förnybar energi och miljövänliga bränslen. föreslås ett ökat och riktat stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur. När det gäller anslagen inom utgiftsområdet föreslår motionärerna att anslaget 1:1 minskas med 2017 i förhållande till regeringens förslag eftersom regeringens ambitioner när det gäller omställningen av energisystemet avslutas. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018–2019. Vidare föreslås att anslaget 1:4 Energiforskning minskas med 2017 som en följd av att motionärerna inte står bakom tidigare beslut om en förstärkning som avsåg finansiering av ett forum för smarta elnät. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2018–2019. Motionärerna föreslår att anslaget 1:8 Energiteknik ökas med 2017 i förhållande till regeringens förslag till följd av att stödet till energilagring föreslås öka. Av samma anledning föreslås anslaget öka med 2018–2019. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning ska avvecklas, vilket innebär mindre än vad regeringen har föreslagit. Avslutningsvis föreslår motionärerna att ett nytt anslag för investeringar i laddinfrastruktur ska föras upp under utgiftsområdet. Anslaget ska enligt förslaget tillföras och inkludera en ökad satsning på ett riktat stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur. Finansieringen sker genom att anslaget 1:17 Klimatinvesteringar under utgiftsområde 20 minskas. Motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområdet är totalt högre än regeringens förslag. I Liberalernas partimotion 2016/17:1070 av m.fl. konstateras det att transportsektorn är den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen. Därför ser motionärerna positivt på den elektrifiering av transportsektorn som pågår. betonar de behovet av en bättre infrastruktur och att det är rimligt att staten står för en del av dessa investeringar. De förordar därför en satsning på utbyggd laddinfrastruktur. Ett tillkännagivande om laddstolpar efterfrågas (yrkande 17). I Liberalernas kommittémotion 2016/17:3459 av m.fl. uppges det att partiet vill värna klimatsmarta energisystem och fokusera på att minska utsläppen. Kombinationen av satsningar på förnybar energi och en möjlighet att förnya den svenska kärnkraften är central för att en koldioxidfri elproduktion ska kunna säkras för hela närområdet. Enligt motionärerna bör visionen för energipolitiken vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. kan, enligt motionärerna, spela rollen som föregångsland när det gäller omställningen till fossiloberoende, och det finns ett elöverskott i som kan exporteras. Genom export av klimatsmart el till EU-länder i närområde kan bidra till att göra EU mindre fossilbränsleberoende som energisäkerheten i närområdet ökar och beroendet av rysk gas minskar. Motionärerna ser positivt på förslag om en energiunion och anser att måste vara pådrivande för ett närmare europeiskt samarbete på energiområdet. Motionärerna framhåller att Liberalerna inte står bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och . Överenskommelsen anses vara dyr, dålig för och sakna klimatnytta. Motionärernas uppfattning är att fokus bör vara inriktat på att minska beroendet av fossila energikällor i stället för att straffa koldioxidfri produktion. Motionärerna vill värna klimatsmarta energisystem och kan därför inte stå bakom ett mål på förnybart som är en del av energiöverenskommelsen. De ser förnybar energi som ett medel för att uppnå billig och miljövänlig el och inte som ett mål i sig. Målet bör i stället vara att värna om det nästan helt fossilfria elsystem som har uppnått. Motionärerna anser att det finns en stor potential att fortsätta bygga ut förnybara energislag som solenergi och biogas samt att utveckla nya tekniker som vågkraft. Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Med en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Motionärerna föreslår därför en satsning på forskning och innovation kring energilagring och batterier. Av det skälet tillförs anslaget 1:4 Energiforskning . I samband med behandlingen av den kommande forskningspropositionen vill Liberalerna dessutom avsätta medel till en forskningsreaktor. Motionärerna konstaterar att regeringen väljer en rad kortsiktiga bidrag för att stimulera den förnybara energin. Ambitionen är lovvärd men motionärerna anser inte att det behövs mer pengar till investeringsstöd, vilket branschen även själv har påpekat. Vad svensk energimarknad behöver är långsiktiga och teknikneutrala styrmedel, inte kortsiktiga och oförutsägbara bidrag. Därför avvisar motionärerna i sin helhet anslagen 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och 1:6 Planeringsstöd för vindkraft. Vidare slår motionärerna fast att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen finns inom transportsektorn. De ser positivt på den marknadsdrivna elektrifieringen av transportsektorn som pågår. En mer omfattande sådan elektrifiering kräver dock en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. Här spelar klimatsmarta energislag som vattenkraft, kärnkraft och förnybar el en viktig roll. Vidare behövs en bättre laddinfrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta. Det är rimligt att staten står för en del av denna kostnad, och det föreslås därför i motionen en satsning för att stimulera utbyggnaden av laddinfrastruktur. innebär det att tillförs ett nytt anslag för laddstolpar. Motionärerna ifrågasätter kortsiktiga stöd och subventioner och gör en annan bedömning än regeringen när gäller vilka insatser som krävs för ett stabilt och klimatsmart energisystem. Mot den bakgrunden och som en följd av andra prioriteringar förordar motionärerna en annan anslagsfördelning än regeringen. På en rad anslag föreslås en återgång till tidigare anslagsnivåer, vilket gäller anslagen 1:1 och 1:8 Energiteknik. Vidare vill motionärerna att pris- och löneomräkningen justeras ned för åren 2017–2019. Inom utgiftsområde 21 Energi påverkas anslagen 1:1 och 1:4 Energiforskning. Motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområdet är totalt lägre än regeringens förslag. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för den svenska välfärden, framhålls det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. Motionärerna anser att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden uppges vara av stor vikt för de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften. Motionärerna förordar en energipolitik som grundar sig på förvaltarskapstanken, där de ändliga resurserna förvaltas i stället för att förbrukas. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen och strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. För att kunna uppnå målen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill motionärerna se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara energislag som bl.a. vindkraft, vattenkraft, bioenergi, solenergi och geoenergi. Motionärerna vill att ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. Motionärerna påpekar att värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Motionärerna anser att arbetet med klimat- och energifrågorna behöver intensifieras på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå dessa klimatmål. I sitt budgetförslag för utgiftsområde 21 Energi konstaterar motionärerna att solenergi är en viktig och klimatsmart del av det svenska energisystemet. De påpekar att svensk solenergiforskning är mycket framstående och att solenergin har stor utvecklingspotential i . Det statliga forskningsprogrammet för solenergi omfattar , och motionärerna anser att forskningssatsningen på solceller, termisk solel och solbränslen måste fortsätta även efter 2016 och vill att det läggs in i den kommande energiforskningspropositionen. Utöver detta och utan närmare motiveringar i motionen avvecklar motionärerna anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (–). Anslaget 1:8 Energiteknik sätts till , vilket är lägre än vad regeringen har föreslagit. Motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområdet är totalt lägre än regeringens förslag. Stöd till installation av solceller finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel-solvärme-hybridsystem. är stödnivån maximalt till företag och högst till övriga. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigande installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. fick i uppdrag av regeringen att föreslå en strategi för hur användningen av solel ska kunna öka i , samt analysera hur solel ska kunna bidra till att ska ha förnybar energi. Myndighetens förslag presenterades . För att underlätta för introduktion av små och mellanstora anläggningar på elmarknaden föreslås bl.a. att det införs ett sol-ROT-avdrag för privatpersoner i stället för det nuvarande investeringsstödet. Justeringen gör att villaägare får motsvarande ersättningsnivå snabbare som kötiden för investeringsstödet minskar för de övriga ägarkategorierna, när mer medel finns att tillgå inom den årliga ramen. Övriga åtgärder i strategiförslaget innehåller bl.a. möjlighet till skattereduktion för mellanstora anläggningar, att energiskattelagen justeras så att den gäller per anläggning i stället för utifrån juridisk person och att utbyggnaden blir mer resurseffektiv genom att bygglovsprocesser, avfallshantering och fysisk planering ses över. Vidare föreslås att elcertifikat för mikroproduktion ska ersättas genom att justera något av de andra stöden. förslag till strategi har skickats ut på remiss. Remisssvaren ska ha inkommit till . Förslaget om en ny forskningsreaktor skickades en gemensam skrivelse till från , () och där man föreslog en infrastruktursatsning på kärnkraftsforskning. ombads och Kungl. () att granska förslaget. meddelade att förslaget innehåller för många obesvarade frågor och behöver utredas vidare. KVA ansåg bl.a. att med tanke på den stora investeringskostnaden att det var mycket som var oklart, och antalet forskare som skulle använda anläggningen bedömdes vara begränsat. Vidare anfördes det att behöver kärnteknisk forskning, men att den bör drivas inom ramen för europeiska samarbeten, inte genom att uppföra en experimentreaktor i . När behandlade motionsyrkanden om satsningar på en forskningsreaktor avstyrkte utskottet dessa bl.a. med hänvisning till synpunkterna ovan som både KVA och hade redovisat kring ett sådant projekt (bet. 2015/16:NU3). behandlade dessutom utbildningsutskottet ett antal motioner om behovet av viss forskningsinfrastruktur, däribland en forskningsreaktor (bet. 2015/16:UbU17). Liksom näringsutskottet avstyrkte utbildningsutskottet förslagen bl.a. med hänvisning till utlåtandena ovan från KVA och . såg ingen anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om att utreda eller på andra sätt verka för byggandet av en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. har det fått en investering på av ett indiskt företag för att utveckla en prototyp för en blykyld fjärde generationens reaktor. Investeringen innebär att företaget kan färdigställa ingenjörsdesignen på reaktorn och söka tillstånd för att ta den i bruk. Reaktorn som har utvecklats på KTH kallas Sealer (Swedish Advanced Lead Reactor) och utnyttjar energiinnehållet i kärnbränslet upp till hundra gånger mer än i dagens stora kärnkraftverk eftersom kärnbränslet återanvänds . Reaktorn ska ha en livslängd , och under den tiden behöver inte nytt bränsle fyllas på. Stöd till investeringar i laddinfrastruktur I den statliga utredningen på väg (SOU 2013:84) som presenterades ägnas ett kapitel (kap. 11) åt eldrivna vägtransporter. För att underlätta elektrifiering av vägtrafiken föreslog utredningen bl.a. att får i uppdrag att till sig knyta en nationell samordnare av arbetet med laddinfrastruktur samt att skyndsamt ta fram råd och rekommendationer för installation av laddstationer. Vidare föreslogs ett statligt bidrag till installation av laddinfrastruktur. Utredningens förslag var ute på remiss . I det gemensamma budgetförslaget från allianspartierna som ställde sig bakom återfanns ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi till stöd för investeringar i laddinfrastruktur. Anslaget omfattade (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:NU3). I vårändringsbudgeten föreslog regeringen sedermera att de medel som hade avsatts skulle föras över till ett nytt ramanslag (Klimatinvesteringar i kommuner och regioner) under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som får användas för klimatinvesteringar i kommuner och regioner, inklusive installation av laddinfrastruktur för elfordon. Satsningen samlades under beteckningen Klimatklivet. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen även en förstärkning av det nya anslaget med (prop. 2014/15:99). I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget skulle ökas med ytterligare 2016–2018 (prop. 2015/16:1, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utg.omr. 20) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017–2018 samt med 2019–2020 och att satsningen därmed förlängs till 2020. Regeringen framhåller att klimatavtalet från innebär höjda ambitioner och kräver skärpta åtgärder för att nå målen. redovisade läget i arbetet med Klimatklivet för regeringen. Av redovisningen framgår det att utbyggnad av laddningsstationer är den åtgärdstyp som är störst både i antal beviljade ansökningar och av det totala antalet inkomna ansökningar. till beviljade belopp är andelen emellertid lägre. av de beviljade stödmedlen har gått till denna kategori. Fram till redovisningstidpunkten hade verket beviljat 367 ansökningar, varav totalt 230 avsåg laddstationer som ska ge ca 3 850 nya laddningspunkter. Huvuddelen av laddningspunkterna ska vara tillgängliga för allmänheten. Noterbart är att fr.o.m. har den maximala stödnivån begränsats till av investeringskostnaden. Tidsgränsen för slutlig begäran om utbetalning av stöd har också sänkts från från det att åtgärden senast ska vara slutförd. I regleringsbrev framgår det att myndigheten ska redovisa till hur arbetet med klimatinvesteringsstödet och laddinfrastrukturen för elfordon har utvecklats. När behandlade motioner om satsningar på laddinfrastruktur avstyrkte utskottet dessa med hänvisning till att det anslag inom utgiftsområde 20 som beskrivs ovan – som då betecknades 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner – får användas för dylika satsningar (bet. 2015/16:NU3). Nationellt handlingsprogram för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen I EU:s direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen behandlas flera frågor med anknytning till utbyggnaden av infrastruktur för elfordon. Det gäller bl.a. frågor om laddstandarder och avgifter för laddning. Regeringen har i en proposition föreslagit hur direktivet ska genomföras i (prop. 2015/16:186). Propositionen har ännu inte behandlats av . I direktivet anges att medlemsstaterna ska ta fram och underrätta kommissionen om sina nationella handlingsprogram på området. Handlingsprogrammet ska bl.a. innehålla mål för utbyggnad av laddstationer. Kommissionen ska sedan på grundval av de nationella handlingsprogrammen offentliggöra och regelbundet uppdatera information om de nationella syften och mål som medlemsstaterna presenterat bl.a. när det gäller antalet laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten. Av den ovannämnda propositionen framgår att den inte behandlar frågor som kommer att omfattas av handlingsprogrammet, vilket bereds i särskild ordning inom . Enligt uppgift från har handlingsprogrammet ännu inte skickats till kommissionen. Förslag om laddinfrastruktur inom andra utgiftsområden Som har redovisats i det föregående har både och Liberalerna avsatt medel för laddinfrastruktur inom utgiftsområde 21 Energi. Det bör noteras att såväl som och föreslår satsningar på utbyggnad av laddinfrastruktur. De nyssnämnda partierna föreslår emellertid att dessa satsningar ska finansieras genom att nya anslag för ändamålet förs upp under andra utgiftsområden än det här aktuella. Förslagen ser ut som följer: – föreslår i motion 2016/17:3164 att avsätts till ett nytt anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. – föreslår i motion 2016/17:2913 att avsätts till ett nytt anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. – föreslår i motion 2016/17:3391 att avsätts till ett nytt anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Energipolitiken har en avgörande roll i byggandet av ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Utskottet anser i likhet med regeringen att klimatfrågan är en ödesfråga i sammanhanget och att energipolitiken därför måste skapa förutsättningar för utvecklingen av ett hållbart energi- och transportsystem och därigenom även till minskade utsläpp av växthusgaser. Utskottet noterar att det har slutits en energipolitisk överenskommelse mellan fem partier och att den parlamentariskt sammansatta kommer att överlämna sitt slutbetänkande . Utskottet välkomnar de olika energipolitiska insatser som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Det gäller exempelvis insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas det förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, och grunden läggs för en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. El är en mycket viktig energibärare i det svenska energisystemet. När det gäller produktionen av förnybar el är det med gemensamma elcertifikatssystemet ett effektivt styrmedel. ställde sig bakom en ambitionshöjning inom ramen för det systemet, som ska bidra till att öka utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att det i den ovannämnda energipolitiska överenskommelsen anges att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Utöver att stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen genom elcertifikatssystemet finns även andra stödformer som exempelvis ett särskilt statligt investeringsstöd för utbyggnad av solceller. I sammanhanget bör det dock påminnas om att på regeringens uppdrag presenterade ett förslag till en nationell solelstrategi. Myndigheten föreslår bl.a. att det nuvarande investeringsstödet avskaffas och ersätts med andra stödformer. Förslaget till solelstrategi är ute på remiss, och utskottet anser att därför inte bör vidta några åtgärder med anledning av vad som sägs i motion 2016/17:1772 (SD) om att investeringsstödet till solceller ska avvecklas. I stället bör regeringens fortsatta beredning av det samlade förslaget om en solelstrategi avvaktas och därför avslå motionen i den aktuella delen. Elens centrala roll som energibärare i förstärker även betydelsen av att elmarknaden fungerar effektivt i alla delar och att el kan överföras effektivt såväl inom som mellan länder. Staten har i det avseendet ett betydande ansvar för att genom svenska kraftnäts försorg tillhandahålla ett väl fungerande stamnät – elnätets ryggrad. En ökande andel förnybar energi i kombination med eftersatta investeringar och reinvesteringar samt en alltmer integrerad europeisk elmarknad ställer stora krav på den fortsatta utvecklingen av stamnätet. planerar investeringar i nätet som uppgår till ca 2017–2020, varav ca . Detta innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till investeringsplan för . Förslaget tillstyrks således, liksom även förslaget om finansiella befogenheter för . Utskottet delar regeringens uppfattning att överföringskapaciteten inom , samt mellan och grannländerna, ska öka och att ska driva på i EU för ökad sammankoppling mellan och inom länder. Vidare noterar utskottet att regeringen ser över Svenska kraftnäts ekonomiska mål, och att den översynen ska vara klar senast till budgetpropositionen 2018. När det gäller elnät på lägre nivåer i elsystemet instämmer utskottet i att framhålla betydelsen av att det utvecklas nät som ökar förutsättningarna för elkunderna att producera el i mindre skala och sedan lagra eller leverera den till nätet. Smarta elnät av detta slag kan också underlätta en flexiblare elanvändning, vilket bidrar till en effektivare energianvändning och är en viktig förutsättning för att kunna hantera de utmaningar som finns på effektområdet. Utskottet ser positivt på fortsatta åtgärder för att få till en fungerande efterfrågeflexibilitet liksom på att medborgarnas roll på energimarknaden stärks. När det gäller den sistnämnda frågan vill utskottet särskilt lyfta fram att regeringen i årets budgetproposition har utvecklat sin syn på jämställdhetsfrågor på energiområdet. Liksom regeringen anser utskottet att det är viktigt med en jämställd representation i alla delar och på alla nivåer i de delar av samhället som berör energi. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimatet, miljön och människors hälsa. Därför delar utskottet regeringens uppfattning att en effektiv energianvändning också kan ses som ett viktigt medel för att nå målsättningen om förnybar elproduktion 2040. Ur ett resurshushållningsperspektiv anser regeringen att det även är viktigt att hushålla med förnybar energi. Även detta överensstämmer med utskottets uppfattning. Utskottet står även bakom den del av fempartiöverenskommelsen som gäller energieffektivisering. Utskottet välkomnar således att det ska tas fram ett mål för energieffektivisering för och att det ska utarbetas ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin. Dessutom instämmer utskottet i behovet av att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering samt undersöka vilka styrmedel som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. I liksom i de flesta andra länder är väg- och sjötrafiken i stort sett helt beroende av fossila bränslen. Att ställa om dessa transportslag i en mer hållbar riktning innebär en betydande utmaning på det energipolitiska området.