bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom Europeiska havs- och fiskerifonden. Nationell medfinansiering sker inom anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2023. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom havs- och fiskeriprogrammets totala ram på grund av försenad programstart. Anslaget bör därför ökas med 2017, 2019 och 2020. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Avgiftsintäkterna får disponeras av . I motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Enligt yrkande 3 bör ett paket för stärkt livsmedelsexport tas fram. För att öka livsmedelsexporten får i uppdrag att ta fram ett paket för ökad livsmedelsexport i vilket livsmedelsattachéer på viktiga exportmarknader och en exportportal ingår. Paketet uppgår till . Detta bör finansieras genom en omfördelning av medel inom anslaget 1:14 och med medel från anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. I motion 2016/17:2912 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna vill utöka anslaget till för att förstärka och intensifiera arbetet med livsmedelskontroller. Motion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 12 tar upp att exporten av svenska livsmedel bör främjas genom att arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden prioriteras. Enligt motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . Motion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 9 handlar om att prioritera att öka antalet landsgodkännanden. För att kunna exportera livsmedel och jordbruksprodukter till länder utanför EU krävs att lands- och anläggningsgodkännanden och ibland också tredjelandsgodkännanden finns mellan och det aktuella landet. Ökade resurser är nödvändiga för att minska myndigheternas handläggningstider, för att upprätthålla dagens exportmarknader och för att kunna arbeta mer proaktivt med exportsatsningar. I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minskas med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Av propositionen framgår att det bedrivs verksamhet som är avsedd att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och att öka livsmedelsexporten, bl.a. i arbetet med en nationell livsmedelsstrategi. Strategin kommer att bidra till ökad produktion, sysselsättning, export och hållbar tillväxt i berörda näringar samt till ökad andel ekologisk produktion och konsumtion och bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val som relevanta nationella miljökvalitetsmål nås. För att förbättra svenska företags förutsättningar att exportera livsmedel och jordbruksvaror till länder utanför EU fördubblades och anslag för arbete med nya lands- och anläggnings-godkännanden i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Satsningen förväntas stärka myndigheternas arbete med export- och marknadstillträdesfrågor . I och regleringsbrev ges verken i uppdrag att redovisa sina åtgärder för att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter. Uppdraget ska redovisas till . Som framgår av propositionen har (Business ) fortsatt sitt exportfrämjande arbete inom ramen för livsmedelsprogrammet , och bl.a. organiserades en handelsdelegation till , och ledd av landsbygdsministern. Som en aktivitet i programmet genomfördes också en kartläggning av potentiella exportmarknader för svenska mejeriprodukter i syfte att stödja den svenska mjölksektorns internationalisering. Sammantaget genomfördes ett trettiotal exportfrämjande aktiviteter inom ramen för programmet, och totalt deltog 130 företag. Som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna andra marknader för svensk export för såväl livsmedel som skogsprodukter finns ett lantbruksråd på ambassaden i . Detta har resulterat i att ärenden för att öka marknadstillträdet för svenska livsmedel kan drivas framåt och innebär ökade möjligheter för export. Det framgår även att , och genomförde en gemensam förenklingsresa till företag i svensk livsmedelsindustri med särskilt fokus på tillväxt- och exportfrågor. Med resan ville myndigheterna öka sin förståelse för hur de tillsammans kan förenkla och förbättra vardagen för företag i svensk livsmedelsindustri. Regeringen framhåller i propositionen att det är viktigt att myndigheternas arbete med att utverka nya lands- och anläggningsgodkännanden fortsätter för att tredjelandsexporten ska utvecklas väl. Arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden och lösa exportrelaterade problem i tredjeländer är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa marknader. Vikten av att tillvarata livsmedelsexportens potential bekräftas av att exporten fortsätter att öka och uppgick till 2015. Det är många faktorer som spelar in för att uppnå denna positiva trend, men regeringens bedömning är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen och en ökad svensk statlig närvaro i kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet bidrar till utvecklingen. Vidare bedömer regeringen att det finns en outnyttjad potential för ökad export och internationalisering inom svensk livsmedelsindustri. Export av svenska livsmedelsprodukter och jordbruksvaror kan bidra till att på ett hållbart sätt möta den globala efterfrågan och bidra med miljövärden. Livsmedelsindustrins förmåga att etablera sig på utländska marknader är av central betydelse för att uppnå målet om att skapa förutsättningar för en ökad svensk livsmedelsproduktion. För att säkra den svenska industrins position på globala marknader för livsmedel och jordbruksvaror kan det offentliga främjandet spela en viktig roll genom att bidra med kompetens och resurser för att sänka de trösklar som företagen möter. När det gäller livsmedelskontroll framhålls i propositionen att en väl fungerande kontroll i livsmedelskedjan är en central del i arbetet med att skydda människors hälsa och för att värna andra konsumentintressen. Företagen ansvarar för att livsmedel som sätts på marknaden är säkra och följer lagstiftningens krav, och de ska ha väl fungerande system som säkerställer detta. Livsmedelskontrollerna och de krav som ställs på företagen ska vara likvärdiga över hela landet, och kontrollen ska vara effektiv och ändamålsenlig. ansvarar för att leda, samordna och följa upp det arbete som görs av landets kontrollmyndigheter på livsmedelsområdet. I propositionen beskrivs arbete med att höja kvaliteten och likvärdigheten i kontrollen som bedrivs på flera olika plan. För att stärka stödet till den lokala kontrollen upprättades en funktion för regional samverkan där inspektörer har arbetat lokalt med att stärka samverkan mellan kommuner och länsstyrelser. Flera nya utbildningar, handböcker och vägledningar för livsmedelskontrollen har tagits fram, och flera samordnade kontrollprojekt genomfördes . har också utvecklat en utbildningsportal på webben med digitala utbildningsmoduler för att effektivt kunna sprida kunskap och höja inspektörernas kompetens. infördes i förordningen (2009:1426) med instruktion för att myndigheten ska rapportera brister i livsmedelskontrollen till regeringen och hur kontrollen kan utvecklas och förbättras. lämnade en första rapport till regeringen där verket pekar på flera brister inom livsmedelskontrollen och där likvärdighet i kontrollen bedöms vara en grundläggande brist. Rapporten bereds inom . Av propositionen framgår att fortsatte att göra insatser för att motverka livsmedelsfusk. Över 100 livsmedels-inspektörer har utbildats i att bli bättre på att avslöja misstänkta överträdelser av livsmedelslagstiftningen. kommer ytterligare 150 inspektörer att utbildas. samordnade flera kontrollprojekt och kontrollinsatser, t.ex. kontroll av ekologisk frukt, samordning av kommuners kontroll av spårbarhet av sprit på restauranger, kontroll av vikt, volym och art på fiskeriprodukter och kontroll av honung. Gemensamma projekt och samordnade kontrollinsatser med lokala, regionala och centrala kontrollmyndigheter har bidragit till nya arbetssätt och ökat kunskapen hos livsmedelsinspektörer över hela landet. , tipsfunktion för misstänkta överträdelser av livsmedelslagstiftningen, tog emot 286 tips. Vidare har påbörjat ett arbete med en s.k. kontrollhandbok för detta område. kommer bl.a. att vägleda inspektörer om hur de kan kontrollera och verifiera att de uppgifter som företagaren anger på t.ex. livsmedelsförpackningen stämmer. Med anledning av kommunenkät om åtalsanmälan av livsmedelsbrott, där det visat sig att väldigt få åtalsanmälningar på området leder till åtal, har regeringen initierat en översyn av nuvarande straffrättsliga reglering på livsmedelsområdet och närliggande områden. Frågor om t.ex. återinförande av fängelsestraff och införande av sanktionsavgifter ses över. Utredningen ska redovisas . Regeringen bedömer att den offentliga livsmedelskontrollen utvecklas i en positiv riktning men att arbete återstår. Regeringen anser att ytterligare åtgärder behövs för att uppnå en mer likvärdig livsmedelskontroll över hela landet. Därtill bör samordningen mellan kontrollmyndigheterna stärkas, bl.a. för att livsmedelskontrollen ska bli mindre administrativt betungande för livsmedelsföretagen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn och för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2011:93) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Regeringen bedömer att mer ekologisk mat kan göra jordbruket och svensk mat mer konkurrenskraftiga. Konsumenternas efterfrågan gör att marknaden för ekologiska livsmedel växer lokalt och globalt. För att främja utvecklingen och bidra till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel anser regeringen att 2018–2020 bör anvisas till anslaget. Regeringen anser vidare att satsningen på ett nationellt resurscentrum för mathantverk vid i bör förstärkas med 2017 och med . För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Enligt motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Vissa medel från anslaget bör användas bl.a. för att finansiera ett paket för stärkt livsmedelsexport. Motionärerna föreslår att exportpaketet ska finansieras inom anslaget 1:14 . I motion 2016/17:517 av och (båda M) yrkande 3 anförs att statens extra stöd till ekologisk produktion ska trappas ned. Motionärerna anser att den ekologiska produktionen inte ska särbehandlas längre utan tvärtom delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt framtagna livsmedel. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. I motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Motionärerna anser att regeringens förslag om att öka anslaget för att främja ekologiska livsmedel inte bör genomföras. I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I propositionen anför regeringen att svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i såväl och EU som världen. Regeringen aviserade arbetet med en nationell livsmedelsstrategi i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. Denna process är i sitt slutskede. Den nationella livsmedelsstrategin kommer bl.a. att bidra till en ökad andel ekologisk produktion och konsumtion. Konsumenternas efterfrågan gör att marknaden för ekologiska livsmedel växer lokalt och globalt. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. För att främja ekologisk produktion och konsumtion görs insatser inom flera områden. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Ytterligare viktiga faktorer för den ökade efterfrågan är livsmedelskedjornas stärkta marknadsföring och ett ökande intresse bland konsumenter för produkter som har producerats utan bekämpningsmedel. Den växande marknaden för ekologiska livsmedel skapar möjligheter för små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag samt bidrar till ökad dynamik och värdeskapande i den svenska livsmedelskedjan. Det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och konkurrenskraft och därigenom fler jobb på landsbygden. 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter i internationella organisationer inom utgiftsområdets ansvar. Anslaget får användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till utgiftsområdets internationella arbete. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 3 495 431 000 till anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för för perioderna 2007–2013 och 2014–2020. Anslaget får användas för utgifter för delar av det attesterande organets () utgifter för revision av jordbruksfonderna för programperioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Anslaget får även användas för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella ränteutgifter, rättegångsutgifter, revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till den europeiska unionen. Anslaget får även användas till utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med tekniska utgifter för offentlig lagring i den grad som ersättning inte betalas ut från EU-budgeten. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras inom anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2018–2023. Regeringen föreslår att medel inom landsbygdsprogrammets totala ram omfördelas på grund av försenad programstart. Regeringen beräknar att anslaget därför bör ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020. För att finansiera den förstärkning av förvaltningsanslag som regeringen prioriterar i syfte att säkerställa att målen för jordbrukspolitiken ges förutsättningar att förverkligas anser regeringen att anslaget bör minskas med 2017–2020. Anslaget 1:8 ökas med motsvarande belopp. Efterfrågan av stöd för bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 är stor. Regeringen anser därför att medlen inom landsbygdsprogrammet för detta ändamål bör ökas med under resterande del av programperioden. Regeringen beräknar därför att anslaget ökas med 2017, 2018, 2019 och 2020. I motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anser att bör satsas på bredband, i stället för regeringens förslag på . Vidare avvisar de regeringens förslag om en neddragning med som skulle finansiera ett tillskott till . bör få tillskottet, men pengarna bör inte tas från landsbygdsprogrammet. I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget ökas med . Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det är centralt att det finns goda uppkopplingsförutsättningar i hela vårt land, och motionärerna vill därför anslå mer pengar för en snabbare utbyggnad av bredband. Motion 2016/17:102 av (MP) handlar om att flytta ersättningen för rovdjursavvisande stängslen för blocklagd mark från att finansieras via landsbygdsprogrammet till att finansieras via viltskadeanslaget. I takt med att vargstammen växer i måste processerna för att få bidrag till rovdjursavvisande stängsel förenklas. Något som försvårar processen med att få ersättning för att sätta upp rovdjursavvisande stängsel är att ansökningsprocessen ser olika ut beroende på om det gäller blocklagd mark (finansiering via landsbygdsprogrammet) eller om det gäller icke blocklagd mark (finansiering via viltskadeanslaget). Utöver att det innebär dubbelt administrativt arbete för den som behöver söka stöd för både blocklagd och icke blocklagd mark skiljer sig också regelverket för de två stöden åt. För att förenkla processen bör all ersättning för rovdjursavvisande stängsel finansieras via viltskadeanslaget. Även motion 2016/17:3051 av (C) tar upp kostnaden för rovdjursavvisande stängsel när det gäller blocklagd och icke blocklagd mark. Yrkande 1 i motionen handlar om att göra en översyn som säkerställer att enskilda tamdjursägare inte får bära kostnaderna för samhällets beslutade rovdjursförvaltning. Yrkande 2 handlar om att uttala vikten av att kunna upprätthålla värdefulla betade landskap på landsbygden genom småföretag med djurhållning. Motionären anser att en översyn av regelverket måste göras för att säkerställa att kostnaderna för den svenska rovdjurspolitiken bärs solidariskt av skattekollektivet. Översynen bör bl.a. sikta till att återföra bidraget till viltskadeanslaget eller på annat sätt säkerställa att kostnaderna för upprätthållandet av den gynnsamma bevarandestatusen för våra rovdjur tas gemensamt. I motion 2016/17:3009 av Per Åsling (C) yrkar motionären på att man bör se över möjligheten att återställa det reala värdet av den nationella ersättningen till jordbruk i norra . Sedan EU-inträdet 1995 motsvarar inflationsutvecklingen fram en urholkning av referensnivån för Norrlandsstödet enligt . Det är sannolikt att den reala urholkningen av stödnivån är en viktig förklaring till tillbakagången i det norrländska jordbruket. För att åter bli konkurrenskraftiga bör en värdesäkring av Norrlandsstödet säkerställas. Detta skulle innebära att dagens stödnivå på höjs till ca i dagens penningvärde. Av propositionen framgår att regeringens övergripande mål är att till 2020 ska ha den lägsta arbetslösheten i EU. För att nå målet behövs en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. Landsbygderna behöver ett livskraftigt och diversifierat näringsliv. Förutsättningar för arbete och försörjning för kvinnor och män ska finnas i alla delar av landet. En viktig förutsättning för att bo och verka på landsbygden är tillgången till bredband med hög överföringskapacitet. Marknaden tillgodoser inte utbyggnad överallt i , utan i vissa delar av landsbygden behövs det statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Efterfrågan på stöd till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 är hög, och preliminärt är merparten av budgeten till bredband redan intecknad i form av ansökningar. Regeringen anser att medlen för stöd till bredbandsutbyggnad i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas bör ökas med under resterande del av programperioden. Detta innebär att det befintliga stödet till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet ökar från till . Regeringens nuvarande bredbandsstrategi och bredbandsmål beslutades . Målet anger att av hushållen och företagen bör ha tillgång till /s 2020. Enligt () är prognosen god för att målet kommer att nås. Regeringens ambitioner när det gäller täckning i hela landet är dock högt ställda, och för att arbeta långsiktigt behöver hela landet en aktiv bredbandspolitik. Regeringen avser därför att ta fram en ny bredbandsstrategi (prop. 2016/17:1 utg.omr. Vidare anför regeringen i propositionen att landsbygder har stora möjligheter att bidra till en hållbar samhällsutveckling. har dock länge saknat en sammanhållen landsbygdspolitik. Därför arbetar nu en parlamentarisk kommitté med att ta fram förslag till hur en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder bör utformas. Betänkandet ska lämnas . När det gäller rovdjursavvisande stängsel finns det inom ramen för landsbygdsprogrammet stöd (miljöinvesteringar) för att sätta upp stängsel för att hålla rovdjur borta från betesmarker. Syftet är att skydda betande tamdjur så att betesmarker och betesvallar ska kunna fortsätta att skötas genom bete i områden där det finns risk för angrepp av rovdjur. Medel från landsbygdsprogrammet får användas för stängsel på blocklagd mark, dvs. mark som är registrerad i det system som gäller i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det går även att söka stöd hos länsstyrelserna för stängsel mot rovdjur om det är icke blocklagd mark, dvs. skogsbeten, en del naturbeten och små djurägare utan stödrätter. Bidrag kan då sökas från viltskademedlen. Syftet med ersättningen är att skapa förutsättningar för fortsatt betesdrift genom att minska risken för att tamdjur angrips. Medel från viltskadeanslaget får bara användas för stängsel på mark som inte är blocklagd. Den totala budgeten för landsbygdsprogrammet 2014–2020 är , och den svenska medfinansieringen av programmet uppgår till . De resterande av pengarna i programmet kommer från EU. Medel för rovdjursavvisande stängsel inom landsbygdsprogrammet finns både inom anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Landsbygdsprogrammets svenska medel ligger på anslaget 1:17, och programmets EU-medel ligger på anslaget 1:18. Om medel flyttas från landsbygdsprogrammet inom anslaget 1:17 och 1:18 till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. försvinner möjligheten till medfinansiering från EU för åtgärden.