bet · H301UbU11 · 2016-01-11 00:00:00 — Hemkommunen är då skyldig att lämna bidrag (barnomsorgspeng) direkt till huvudmannen för den verksamhet som föräldrarna väljer. Barnomsorgspengen kan bara användas för en plats i förskola, fritidshem eller annan pedagogisk verksamhet. Hemkommunens ansvar för erbjudande av förskola Hemkommunen är ansvarig för att alla barn i kommunen som ska erbjudas förskola erbjuds detta om deras vårdnadshavare önskar det (8 kap. 12 § första stycket skollagen). En kommun kan också erbjuda barnet motsvarande utbildning i en fristående förskola i kommunen (8 kap. 12 § andra stycket skollagen). Enligt 8 kap. 15 § ska barnet erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om placering vid en viss förskoleenhet. Föräldrarna kan tacka nej till ett erbjudande av plats i förskola exempelvis om verksamheten drivs med en viss konfessionell eller pedagogisk inriktning som de inte ställer sig bakom (prop. 2009/10:165 s. 354). Mottagande i en annan kommuns förskola En kommun kan om det finns särskilda skäl komma överens med en annan kommun om att den kommunen ska ta emot förskolebarn från hemkommunen (8 kap. 12 § tredje stycket skollagen). Ett barn har rätt att gå i en annan kommuns förskola om det finns särskilda skäl till det med hänsyn till barnets personliga förhållanden (8 kap. 13 § skollagen). Ett sådant skäl kan vara att barnets föräldrar bor i olika kommuner. Ett annat skäl kan vara att barnet behöver särskilt stöd i förskolan och att vårdnadshavarna därför vill att barnet ska gå i en annan kommuns förskola som är anpassad efter barnets behov. Det kan också vara att barnet bor vid en kommungräns och föräldrarna arbetar i grannkommunen. Man kan också tillämpa bestämmelsen för att ge barn möjlighet till förskola på samiska, meänkieli eller finska enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (prop. 2009/10:165 s. 355 och 714– 715). Innan en kommun tar emot ett barn från en annan kommun måste den få ett yttrande från barnets hemkommun (8 kap. 13 § skollagen). På så sätt får den mottagande kommunen information om barnets förhållanden och har därmed ett bättre underlag för beslutet. Det är alltid den kommun som anordnar verksamheten som, efter önskemål från barnets vårdnadshavare, ska bedöma och besluta om det finns särskilda skäl för mottagande med hänsyn till barnets förhållanden. Eftersom detta inverkar på kommunernas planering och ekonomiska förutsättningar är det alltid den mottagande kommunens bedömningar som avgör om barnets förhållanden motiverar en plats i kommunens förskola (prop. 2015/16:165 s. 355). Om ett barn har rätt att gå i en annan kommuns förskola ska hemkommunen betala kostnaderna för förskoleplatsen till den kommun som tar emot barnet (8 kap. 17 § skollagen). Mottagande i en fristående skola Varje fristående förskola ska vara öppen för alla barn som ska erbjudas förskola om inte den kommun där förskoleenheten är belägen medger undantag med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär (8 kap. 18 § första stycket skollagen). Huvudmannen ska inte behöva ta emot eller ge fortsatt utbildning åt ett barn om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för barnets särskilda stöd på grund av att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter skulle uppstå för kommunen (8 kap. 18 § andra stycket skollagen).1 Om det inte finns plats för alla sökande till en förskoleenhet, ska urvalet göras på de grunder som den kommun där förskoleenheten är belägen godkänner (8 kap. 19 § skollagen). När det gäller frågan om införande av allmän förskola vill utskottet inledningsvis understryka betydelsen av allmän förskola. ska vara till för alla barn, oavsett familjens sociala eller ekonomiska situation. Den allmänna förskolan ska vara tillgänglig och likvärdig. Alla barn har enligt utskottet rätt till en likvärdig och pedagogiskt stimulerande verksamhet som skapar jämlika förutsättningar inför skolstarten. minst , vilket motsvarar i princip under skolans terminer. Den gäller fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller tre Utskottet anser att bestämmelsen är väl avvägd och ser inte skäl att ändra Därmed avstyrks motionerna 2015/16:2736 (M) yrkande 2, 2015/16:2774 (M) yrkande 1, 2015/16:3073 (M) yrkande 1 och 2015/16:3225 (M) yrkande 13. Vad gäller frågan om förskola till barn till arbetslösa m.fl. anser utskottet att skollagens bestämmelse om att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. erbjuds förskola under minst eller är väl avvägd. ser inte utskottet skäl att ytterligare utreda förhållanden eller ändra författningar på området. Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:100 (V) yrkande 2 och 2015/16:532 (M). När det gäller frågor om att vidareutveckla barnomsorgspengen så att familjer ska kunna välja en förskola utanför hemkommunens gränser eller för att personer, anhöriga eller inte, ska kunna bedriva godkända former av 1 Undantaget avser mycket speciella fall och motiveras av den begränsning av kommunens bidragsskyldighet som gäller om barnets särskilda stöd skulle vara så omfattande att betydande organisatoriska och ekonomiska svårigheter skulle uppstå för kommunen (prop. 2009/10:165 s. 356). pedagogisk omsorg vill utskottet peka på att det finns ett regelverk som i huvudsak ger de möjligheter som principiellt efterfrågas i aktuella motionsyrkanden. Utskottet ser därmed inte skäl till att vidta några åtgärder och avstyrker motionerna 2015/16:163 (SD), 2015/16:2431 (C) yrkande 7 och 2015/16:3095 (SD) yrkande 29. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner om förskolan (S, M, SD, FP, och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (SD) och 2 (KD). I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /15 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU8). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2015/16:158 (SD), 2015/16:515 (FP), 2015/16:826 (S), 2015/16:1921 (M), 2015/16:2388 (S), 2015/16:2569 (KD) yrkande 19 och 2015/16:2980 (KD) yrkande 4. 1.Förskolans läroplan, punkt 1 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), i (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 38. Vi har en förskola att vara stolta över, men det finns utmaningar som vi inte kan blunda för. För att ge våra barn bästa möjliga start i livet, förbättra kvaliteten och säkra behovet av lärare i förskolan föreslår vi en förstärkning av förskolan. Vi vill bl.a. utreda hur vi kan förbättra implementeringen av förskolans läroplan för att stärka likvärdigheten i förskolan. Förskolan ska ha ett lärande perspektiv och vara fri från gamla könsstereotyper. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 2.Förskolans läroplan, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 38 och avslår motionerna 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 6 och RESERVATIONER 2015/16:UbU11 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 4. Forskning visar att stora barngrupper har negativa effekter framför allt för de yngsta barnen eftersom de är beroende av täta kontakter med vuxna som de kan knyta an till. Alltför många relationer stressar barnen, vilket i sin tur kan påverka deras inlärningsförmåga långt upp i åldrarna. Stora grupper försvårar samspelet mellan barn och vuxna, vilket i sin tur kan leda till att identitets- och språkutvecklingen tar skada. Generellt är mindre barngrupper att föredra framför större grupper med samma personaltäthet. Jag anser att man i förskolans läroplan ska betona behovet av att arbeta med de minsta barnens anknytningsprocess och att ge barnen tid att känna sig trygga. För de små barnen ska inte lärandet utan tryggheten stå i fokus. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 3.Förskolans inriktning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:63 av och (båda SD) yrkande 3 och 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 3 och avslår motion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 37. Familjepolitiken ska bidra till förbättrad kvalitet i barnomsorgen. Det är barnens behov och rättigheter som är grunden för barnomsorgen. Målet för förskolan och annan barnomsorg såsom familjedaghem bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer samt att all barnomsorg håller hög kvalitet. Mindre barngrupper i förskolan samt bättre förutsättningar för familjedaghemmen är prioriterat i detta arbete. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 2015/16:UbU11 RESERVATIONER 4.Förskolans inriktning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 37 och avslår motionerna 2015/16:63 av och (båda SD) yrkande 3 och 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 3. I och med läroplanen 2010 fick förskolepersonalen, i likhet med grundskollärare, fler administrativa uppgifter. Flera förskollärare har påpekat det orimliga i att de ska ägna sin tid åt dokumentation som barngrupperna växer och personaltätheten minskar. Jag vill att förskolepersonalen ska återgå till sin huvuduppgift – att vara med barnen – och föreslår därför att man ser över förskolepersonalens uppgifter och ansvar så att tid frigörs för tid tillsammans med barnen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 5.Förskolepersonalens uppgifter, punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 39. Självklart ska den fria leken dominera verksamheten inom förskolan. I den fria leken tränar sig barnen på social kompetens, samarbete, kreativitet och initiativförmåga. Dessutom måste barnen känna att tiden i förskolan är rolig Dessutom ska förskolan vara skolförberedande med språklig och motorisk stimulering. Att förskolebarnen utvecklar sin språkliga förmåga är grundläggande för en lyckad skolstart. Även andra mycket viktiga skolförberedande inslag ska vara återkommande inslag i förskolans verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 6.Jämförande av förskolor, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 41. Det är ofta svårt för föräldrar att bedöma vad som är en bra förskola eller ett bra familjedaghem. har databaser där förskolor och familjedaghem kan jämföras med hjälp av vissa nyckeltal (personal, utbildningsnivå, barn och grupper samt kostnader) och resultat i form av tabeller. Tillgängligheten till databaserna är dock underutvecklad, databasen är svår att förstå och tjänsten är okänd för föräldrar. Det behövs bättre förutsättningar för föräldrar att göra informerade val, och därför bör vidareutveckla tjänsten så att den blir mer överskådlig, tillgänglig och användbar. Dessutom skulle det vara bra om personalens erfarenhet av arbete med barn fanns med som ett nyckeltal. Det är också en viktig faktor för att bedöma kvaliteten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 7.Förstärkt tillsyn, punkt 5 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:UbU11 RESERVATIONER 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 42. Vi vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen bör kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 8.Genuspedagogik, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:63 av och (båda SD) yrkande 1, 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 22. All undervisning och planerad verksamhet i förskolan ska vara evidensbaserad eller åtminstone inte strida mot tillgänglig evidens och beprövad erfarenhet. Det innebär att vi inte vill att förskolan bedriver genuspedagogik eller liknande verksamhet. Det innebär självklart inte att vi ska tvinga in barn i könsstereotyper. Det innebär att vi låter barn utvecklas i den riktning som faller sig naturlig för dem. Inte heller ska politiska trender eller aktuella flugor få genomslag i förskolepedagogiken. Partipolitik ska utövas i de demokratiska arenor vi har för detta, vilket inte är landets utbildningsanstalter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 9.Barnlitteratur i förskolan, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: RESERVATIONER 2015/16:UbU11 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 6. Vi vet vilken betydelse det har även för de mycket små barnen, deras kreativitet och fantasi och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium långt innan de själva kan läsa. Vi vet också att könsrollen formas i ett barns liv och att pojkar senare i livet genomsnittligt läser mindre litteratur än flickor. Därför är det viktigt att se till att pojkar och flickor i förskolan får likvärdig stimulans när det gäller ”bokprat” och bokläsning och att personalen är medveten om de könsroller som böckerna redovisar och har kunskaper så att de kan prata om detta tillsammans med barnen. Mot bakgrund av att kravet på skolbibliotek inte gäller förskolan bör det följas upp om tillgången till barnlitteratur i förskolan är tillräcklig eller om åtgärder behöver vidtas för att förbättra situationen. Det finns risk för att nuvarande ordning inte beaktar förskolebarnens behov av litteratur. Folkbibliotek kan saknas i närheten av den förskola där barnen går, och personalen på förskolorna hinner bara undantagsvis, om alls, gå med barnen till biblioteken. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 10.Förskolans arbetsmiljö, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 5. Arbetsmiljölagen gäller elever i grund- och gymnasieskolan. Frågan om huruvida arbetsmiljölagen även ska omfatta förskolan och fritidshemmen har diskuterats och utretts . Frågan om arbetsmiljölagens tillämpning handlar inte bara om ett långsiktigt systematiskt arbetsmiljöarbete utan också om konkreta och mer 2015/16:UbU11 RESERVATIONER eller mindre akuta arbetsmiljörisker. hänvisas till att när stora risker finns kan eller skyddsombud vidta åtgärder till skydd för personalen, och på så sätt skyddas även barnen indirekt. Men risker kan se olika ut beroende på om det är vuxna eller små barn som ska skyddas. Ett tydligt exempel är om farliga kemikalier lämnas framme och är möjliga för barnen att nå. Det finns förstås flera olika vägar att gå för att förbättra arbetsmiljön för barnen i förskolan. Arbetsmiljölagen bör vara ett av dessa verktyg. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att arbetsmiljölagen ska omfatta barn i förskolan på ett liknande sätt som den omfattar elever i grund- och gymnasieskolan. 11.Organisatoriska frågor, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:64 av och (båda SD), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2015/16:2282 av (KD). En föräldrakooperativdriven förskola innebär att föräldrarna går samman och bildar en ekonomisk förening. Föräldrarna får på detta vis ett större ansvar för driften än vid exempelvis kommunala eller bolagsägda förskolor. En stor skillnad mellan att driva en förskola som ett föräldrakooperativ jämfört med ett aktiebolag är naturligtvis att det är föräldrarna själva som äger det, och därför är mer måna om att återinvestera eventuellt överskott i verksamheten. presenterades en utredning (SOU 2013:56) om ägarstrukturen inom skolväsendet samt övriga frågor om villkor och regler för fristående skolor. I ett remissvar till detta framhöll för kooperativa och idéburna företag och organisationer (KFO) att det är nödvändigt att ”bättre ta hänsyn till de små friskolornas och de föräldrakooperativa skolornas förutsättningar. Till exempel är det viktigt att inte belasta skolorna med för mycket administration”. En övervägande positiv bild ges av förekomsten av föräldrakooperativ. Ändå finns liknande platsbrist som inom den reguljära förskolan. RESERVATIONER 2015/16:UbU11 rimlig förklaring till att det inte finns fler föräldrakooperativ är att driften av dessa innebär mer arbete för föräldrarna. Mot bakgrund av KFO:s inställning föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning som klarlägger på vilket sätt fler föräldrakooperativ kan bildas och drivas. Bland annat måste det gå att bilda och driva kooperativ med en minskad arbetsbelastning och mindre administration för ägarna, utan att för den skull minska kraven på kvalitet eller säkerhet. 12.Uppvärdera pedagogisk omsorg, punkt 10 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 42 och 44. Trots införandet av en barnomsorgspeng och fri etableringsrätt ger dagens regelverk stort utrymme för kommunerna att på olika sätt förhindra verksamhet som föräldrarna egentligen efterfrågar. När det gäller familjedaghem och den pedagogiska omsorgen har dessa heller inte marknadsförts, vilket gör att det är få föräldrar som känner till vilka möjligheter som finns. Det finns en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför den pedagogiska omsorgen, vilket gör att familjedaghemmen minskar som barngrupperna i förskolan blir allt större. Risken är att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. Många kommuner har sagt upp eller planerat att säga upp kommunala dagbarnvårdare till förmån för andra satsningar eller av besparingsskäl. Vi anser vidare att en kartläggning bör göras för att öka antalet familjedaghem. Kartläggningen bör innehålla information om vad kommunerna gör för att rekrytera egna dagbarnvårdare, hur informationen till föräldrar om familjedaghem ser ut, hur informationen ser ut om möjligheten att starta familjedaghem samt vilka hinder familjedaghem upplever för att klara sin verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. 2015/16:UbU11 RESERVATIONER 13.Öka tillgången till pedagogisk omsorg, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 43. De traditionella familjedaghemmen har mindre barngrupper än förskolans barngrupper och barnen vistas i en hemmiljö. var den genomsnittliga barngruppen 4,8 barn. Var tredje barngrupp består av ett till fyra barn. För föräldrar innebär detta en särskild trygghet och ett lugn som är svårt att få inom förskolan. Av naturliga skäl blir det också en person som barnet anknyter till och färre vuxna eller andra relationer att hantera. För många barn kan detta vara ett positivt alternativ, särskilt för de allra yngsta. Jag anser därför att tillgången på familjedaghem bör öka. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Pedagogisk omsorg, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 43. Jag anser att kommunerna ska ha en skyldighet att erbjuda pedagogisk omsorg för de föräldrar som så önskar och föreslår därför en skärpning av 25 kap. 2 § skollagen från nuvarande lydelse ”Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform” till ”Kommunen ska erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det”. RESERVATIONER 2015/16:UbU11 Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförs ovan. 15.Dagbarnvårdare, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:58 av och (båda SD) och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28. Ett alternativ till förskolor är dagmammor, eller dagbarnvårdare. Trots att denna yrkesgrupp är ett viktigt alternativ till den traditionella förskolan är det en grupp som inte alls synliggörs som ett alternativ i samma utsträckning. Utgångspunkten bör vara barnets bästa. Alla barn är inte redo att vid exempelvis ålder möta omvärlden genom en större barngrupp där de får begränsad uppmärksamhet. Därför anser vi att detta alternativ är viktigt att främja för att upprätthålla valfrihet för varje unikt barn. har antalet dagbarnvårdare minskat kraftigt. Orsakerna är främst en minskad efterfrågan från föräldrarna, men detta kan i sin tur bero på att fokus i samhällsdebatten länge främst har legat på förskolan, varpå andra alternativ har trängs undan. Vi vill skjuta till ökade medel till för att utreda anledningarna till den minskade efterfrågan på dagbarnvårdare. Om det beror på bristande kännedom om alternativet vill vi också öka möjligheter att aktivt arbeta med informationskampanjer om möjligheten att välja respektive arbeta som dagbarnvårdare. Vi vill även inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas som ett likvärdigt alternativ i alla kommuner. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 16.Öppen förskola, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2015/16:UbU11 RESERVATIONER ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 45. ser den öppna förskolan som en del i den kommunala förskoleverksamheten.