bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Jag skulle gärna vilja höra lite mer om vad ansvarigt statsråd har för tankar, eftersom jag antar att de inte fick plats under ministerns anförande. Sedan kommunerna tog över ansvaret för särskolan har ju elevantalet i princip fördubblats. Vad orsakerna till denna ökning är kan vi säkert dividera om någon annan gång, men faktum är att det aldrig har funnits så här många barn inom gymnasiesärskolan eller grundsärskolan. såg vi till att öppna en del formella möjligheter, och de har funnits . Men vi ser att det inte räcker med formella möjligheter, utan det behövs konkreta beställningar. Detsamma gäller kanske inom folkhögskolan och studieförbunden. Det kan tyckas lite märkligt att en regering som vill att alla som läser på gymnasiet ska få högskolebehörighet helt verkar glömma bort de som går på särgymnasiet och deras möjligheter att läsa vidare, om de så vill. Det är antingen alla på det ena stället och inga på det andra. Vi liberaler vi se en tydligare individanpassning här. Den som vill ska kunna få en högskolebehörighet, oavsett program, men det ska inte vara ett obligatorium. Inte heller särvux på gymnasial nivå omfattas av förslaget om grundläggande behörighet till och komvux. Det är den enda målgrupp som inte omfattas av den rättighetsreformen. Den inlåsningseffekt som särskolan innebär blir ännu värre. Det behövs en översyn av särvux liksom av hela särskolan. För övrigt kan jag tycka att vi då kan fundera över ett annat namn. Jag sa tidigare att lärarna är nyckeln. Jag tycker att den allra bästa valaffischen i alla kategorier är den där det står "Utan ingen Daniel-san". Som av en händelse har det parti som jag själv företräder haft just denna affisch. En gång var jag tvungen att ge en praoelev i uppdrag att se alla för att han skulle förstå referensen till och Daniel-san. Dagens ungdom missar uppenbarligen mycket kvalitetskultur. gjordes en enkätundersökning hos ett slumpmässigt urval av gymnasie- och vuxenutbildningslärare i . De fick frågan: Vilket beslut skulle du prioritera om du var gymnasie- och kunskapslyftsminister? Högre lön var det vanligaste, men det fanns även mycket annat. Kompetens var en annan sak - många vill ha bättre möjligheter till fortbildning. En annan viktig aspekt som många lyfte upp var administrationen. De tyckte att det var för mycket och ville lyfta bort den från lärarna så att dessa kan fokusera på huvuduppgiften att undervisa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Många tog upp arbetsmiljön med stress och oro i klassrummen där det förekommer buller, hot och våld. En intressant del som lyftes upp var för övrigt en önskan om att eleverna skulle ta ett mer aktivt ansvar över sitt lärande. Även en statlig skola lyftes fram. På alla dessa områden har Liberalerna förslag till förbättringar - återigen som av en händelse. Vi vill införa lärarassistenter för att lärarna ska kunna ägna sig åt undervisning i stället för åt administration. Ordning och arbetsro har vi talat om väldigt . Att Liberalerna vill ha statlig skola är knappast någon hemlighet. Genom karriärtjänster kan lärare utvecklas inom sitt yrke, men mycket mer än så behövs. En omfattande vidareutbildning av svensk lärarkår är nödvändig. Det är precis detta som lärarna efterlyser. Det är märkligt att en sådan stor och viktig yrkeskår med en kunskapsorienterad yrkesuppgift har så lite vidareutbildning. Tanken är att man ska kunna undervisa , och då behöver man naturligtvis uppdatera sina kunskaper. Liberalerna föreslår att det ska finnas ett krav på huvudmännen att erbjuda vidareutbildning på universitet i ämneskunskaper för alla legitimerade lärare inom grundskola och gymnasium som har i yrket. Detta ska avse fördjupningar i de ämnen som de redan är behöriga i eller ämnesmetodik. Det här skulle bli den största satsningen i historien på vidareutbildning för lärare. I betänkandet säger man nej till lärarassistenter som skulle ha avlastat lärarna så att de kan göra det de ska, det vill säga undervisa. I betänkandet sägs det också att huvudmännen, kommunerna, är ansvariga för att möjlighet ska ges till kompetensutveckling. Detta är helt riktigt. Så är det. Problemet är att detta inte görs . Den likvärdighet som många har talat om i dagens debatt kommer vi inte att få så länge kommunerna har ansvar för detta. Eleverna i har helt andra förutsättningar än eleverna i , eftersom huvudmännen, det vill säga kommunerna, prioriterar olika. i debatten hörde vi från regeringspartierna att det är viktigt med likvärdighet vad gäller lokaler. Bland annat toaletter togs upp. Det sas att det är ett problem att kommunerna inte tar ansvar. Staten måste då gå in. Jag tycker nog att lärarnas kompetensutveckling borde höra till de viktigare delarna för att få en likvärdig skola. Vi borde kunna ge alla elever möjlighet att få en egen , och alla lärare borde också få möjlighet att vara en . Jag noterar att det i Liberalernas budget står minus vid , , , , , , , , , , , , , , , och . För universiteten i , , , , och står det plus. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Eftersom bytte anförandemanus föll kanske denna del bort. Vilket skäl har ni att dra ned anslaget till alla dessa lärosäten och i stället satsa på ett fåtal? Jag skulle beteckna detta som långt ifrån hela landet. Det handlar snarare om våra allra största städer och gammeluniversitet. Tack för frågan, ! Precis som jag tog upp i mitt anförande är en anledning att vi behöver prioritera. Vi har bland annat tittat på hur vi ska prioritera var vi ska lägga lärarutbildningen. Vi tycker att den ska finnas på vissa lärosäten och inte på andra för att man ska kunna fokusera och få en så bra utbildning som möjligt. Om vi sprider ut kommer vi inte att få kompetens på alla lärosäten. Jag kan stanna där, för det är faktiskt så enkelt. Det var ett välkommet tillägg, inte minst för att det förs in i protokollet. Jag tycker att det fanns anledning att nämna detta i ett anförande om budgetdebatten eftersom det är anmärkningsvärt att ni vill ha lärarutbildning och ämneslärarutbildning på sex orter, till skillnad från alla som finns . Jag hör snarare från flertalet partier att de är bekymrade över att lärarutbildningen inte finns i hela landet. Detta påverkar i negativ mening det faktum att vi har en brist på 60 000. Jag funderar också lite på hur Liberalerna tänker sig att den verksamhetsförlagda utbildningen och övningsskolorna ska fungera om man begränsar detta till sex orter. Hur ska dessa räcka till? Vad blir konsekvenserna för landet i sin helhet när man drar ned? Som jag förstod gäller neddragningen lärarutbildningen, men det handlar kanske inte nödvändigtvis om den; man kanske kan tolka det som utbildning i allmänhet. Är det fortfarande de gamla universiteten som gäller och som prioriteras när Liberalerna får välja? Tack för ytterligare en fråga! Jag skulle säga att ganska få tittar på vilka utbildningar som finns på det universitet eller den skola som ligger närmast hemorten. Tvärtom ser nog många det som en välkommen anledning att flytta så långt bort som möjligt och kunna flytta hemifrån. Däremot tittar man på kvalitet. Man vill gå på en utbildning som är bra för att kunna få ett bra jobb. Så har vi det inom andra utbildningar. Varför skulle vi inte kunna göra samma sak inom lärarutbildningen? Varför kan vi inte fokusera för att få så bra lärarutbildningar som möjligt på ett fåtal platser så att vi får de bästa lärarna även inom lärarutbildningen? På så vis får vi de bästa lärarna ute i vår egen verksamhet. Självklart blir det en bättre verksamhet om vi kan fokusera i stället för att sprida ut. Jag tror inte att färre kommer att läsa vidare, utan högre kvalitet kommer att locka fler att läsa till lärare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning En av de större utmaningarna för oss som förtroendevalda är att samhället förändras i en allt snabbare takt. Ingen kan med säkerhet säga hur vårt samhälle ser ut . Vilka branscher kommer att behöva arbetskraft? Vilka branscher kommer att finnas kvar? Vilka kunskaper behövs i vårt nya samhälle? Med detta vill jag påvisa två olika delar. Behovet av att kunna förändra vårt utbildningsväsen till de nya tiderna kommer att vara av största vikt för att möta de nya utmaningarna . Och behovet av att kunna inse att vi inte bara en gång utan kanske två eller tre behöver sätta oss på skolbänken för att komplettera våra kunskaper blir inget undantag utan snarare en regel för att möta behovet av ny kunskap som uppstår i samhället. Vi måste alltså lägga mer fokus på utbildningars förändringsmöjligheter och flexibilitet och på utbildningar som leder till jobb och entreprenörskap. bedömer att personer som går yrkesvuxenutbildningar eller utbildningar inom har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. Denna bedömning bygger även på att en arbetsgivare troligtvis har en mer negativ uppfattning om en person som har gått en arbetsmarknadsutbildning än en som har gått en annan utbildning. Det blir därmed svårare för den första att få jobb. Staten måste våga göra förändringar som innebär en markant skillnad för den enskildes möjlighet till jobb, även om besluten ibland är svåra att ta. Jag konstaterar att regeringen var stolt över sin satsning på yrkesvux. Den skulle dock kunna bli ännu bättre med våra förslag. Genom att avveckla arbetsmarknadsutbildningarna försvinner ca 3 000 helårsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen. I stället anslår medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxenutbildningen. satsar 537 miljoner utöver regeringen . som budgeten gäller skulle det bli . Vår bedömning är att man på så vis skapar långt fler platser på yrkesvux och hjälper därmed fler att få rätt kunskap och en snabbare väg till ett arbete. Vårt mål är ganska likt regeringens, men vi vill gå lite längre och vi tror att vårt förslag är det som möter framtiden bättre. Ett annat område som vi ser har behov är vårdyrkena. kan vi konstatera att vårdpersonal är och förblir en bristvara. Äldreomsorgen är det vi direkt får upp i tankarna, men den ordinarie sjukvården har lika stora problem . Den stora bristen på utbildade läkare, sjuksköterskor och barnmorskor leder till mindre tillgänglighet i vården. Vi ser inom vården ökade köer som vi bland annat tror beror på att staten genom borttagande av kömiljarden har minskat kraven på regionerna. Men det kan även vara ett utryck för svårigheten att rekrytera personal. Vi måste se till att utbildad personal finns för våra vårdyrken i tillräcklig omfattning. Det är en medmänsklighetsaspekt. Därför anslår vi resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier med sammanlagt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Utvecklingen inom vården har dessutom blivit alltmer specialiserad, vilket ställer högre krav på specialistkunskaper. Det gäller ofta även nyutbildade sjuksköterskor. En obligatorisk allmäntjänstgöring skulle bidra till att öka nyutbildade sjuksköterskors praktiska färdigheter. Vi vill därför se över möjligheten att på försök införa en obligatorisk allmäntjänstgöring för alla nyutbildade sjuksköterskor med efterföljande utvärdering. Ett annat område där vi har svårt att rekrytera och behålla personal och höja statusen är läraryrket. Här finns en del att göra med anledning av att resultat är nära förknippade med lärares engagemang, kunskap och förmåga att få eleverna intresserade och engagerade. Statens roll måste vara att se till att lärarutbildningen motsvarar de förväntningarna. En nyutbildad lärare ska ha instrument för att kunna engagera elever, ska ha hög kunskap och ska kunna anpassa sig efter elevernas olika förutsättningar, vilket jag hoppas att man kan göra. Det är inte bara antalet utbildade som är det viktiga, utan även vilken kvalitet dessa utbildningar håller. Därför menar vi kristdemokrater att det är av yttersta vikt att lärarutbildningen håller en hög och jämn kvalitet. Det kan ifrågasättas om den gör det när det finns 28 olika lärarutbildningar. Det är viktigt att utbildningen hålls ihop och kan visa på samma goda resultat oavsett var man studerar. Man måste kunna ställa höga betygskrav och göra lämplighetstester vid antagningen till lärarutbildningen. Dessutom är det viktigt att lärarstudenterna redan tidigt i utbildningen får komma ut på praktik och skaffa sig praktisk erfarenhet som också kan verka som vägledning om huruvida det är rätt eller fel val de har gjort. Om lärarstudenten tvekar är det bättre att han eller hon hoppar av tidigt i utbildningen än sent. Jag vill avsluta med att försöka understryka vikten av forskning i . Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att ska hållas konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. vill att anslagen till tillväxtfrämjande forskning och innovation prioriteras. Genom en tydlig nyttogörandeaspekt kring anslagen för forskningen kommer att kunna återta förlorad mark och bli världsledande inom forskning som traditionellt sett varit ledande inom. Därigenom kan vi också bibehålla den kvalitet som kännetecknar stora delar av det svenska deltagandet inom europeisk forskning. Det är viktigt att harmonisera med de ramprogram som utformas inom det europeiska samarbetet, där stor vikt läggs på att förvandla vetenskapliga framgångar och genombrott till nya produkter och tjänster som i sin tur leder till ökad tillväxt för och . Hur framtiden ser ut har vi möjligtvis en aning om, men ingen har en exakt karta. Det vi vet är vilka resurser vi har att tillgå: studenter som har en iver att lära sig och ta reda på nya saker, bra lärosäten som har sina spetsar på några områden och nyanlända som bär med sig kunskaper till vårt land som i en del fall kan passa in i det vi har brist på. Allt handlar om att optimera våra resurser på bästa sätt för att skapa oss en god framtid - en framtid som vi själva skapar genom att vara en ledande forskningsnation och ta vara på de kunskaper vi har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Den som noga läser regeringens budgetproposition finner några intressanta rader på s. 205 under avsnittet Politikens inriktning. Där finns några ord som anger en bärande och viktig princip för högre utbildning och forskning i . Regeringen skriver att ambitionen är "att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet". Sedan fortsätter regeringen med att poängtera vikten av att både kvinnor och män ska ges möjligheter "att utbilda sig oavsett inkomst och bakgrund". Det är viktiga rader i detta stora dokument. Utifrån det skulle jag vilja dra några slutsatser. Att bygga ut högskolan med särskilt fokus på att få fler lärare och fler förskollärare är en viktig budgetprioritering. Att bygga ut för att möta arbetsmarknadens behov är lika angeläget. Att göra det genom kvalitetshöjande åtgärder, både i den högre utbildningen och i , är mycket välkommet. Av den bärande princip som jag inledde mitt anförande med kan man dra några ytterligare slutsatser som jag tycker är viktiga. Det är viktigt att jämställdheten i den högre utbildningen och forskningen förbättras. Därför är regeringens markering av lärosätenas jämställdhetsintegreringsarbete jätteviktig. Det handlar om att det ska vara lika möjligheter för män och kvinnor att göra karriär i akademin och om att motverka könsbundna studieval. Det är också viktigt att vi tar ut steglängden vad gäller breddad rekrytering och breddat deltagande. Det är inte acceptabelt att möjligheten att söka sig till och delta i högre utbildning ska skilja sig åt på grund av bakgrund och föräldrarnas utbildningsnivå. Den borgerliga regeringen prioriterade inte arbetet med breddad rekrytering, vilket har medfört att detta arbete stannat av. Därför är jag glad över att regeringen nu politiskt prioriterar vikten av breddad rekrytering och breddat deltagande. Universitet och högskolor är viktiga aktörer i det livslånga lärandet. Därför är det viktigt att politiskt markera att det är väldigt värdefullt med god tillgång till distansutbildningar. Det är också viktigt att ha en aktiv samverkan mellan akademin och kommunala lärcentrum. Vi bygger det livslånga lärandet genom samverkan kring kommunala lärcentrum och en god tillgång till distansutbildningar. har haft en hög svansföring i den här debatten, tycker jag. kritiserar regeringen för att den försummar kvalitetsarbetet. Nej, det stämmer naturligtvis inte. Det är inte så att satsar mer pengar än regeringen på att höja kvaliteten. Det är mest verbala luftballonger som skickar upp, och det är just luft i ballongerna. Att bygga ut högskolan med fler platser innebär inte att man per automatik negligerar kvaliteten. Det är inte så att en ökad kvalitet enbart är beroende av mer pengar. Kvalitetsarbete är för mig och regeringen ytterst ett förhållningssätt. Därför har vi nu fått ett reformerat och bättre kvalitetsutvärderingssystem, som just markerar förhållningssättet. Som ministern sa satsas det nästan 1 miljard under innevarande mandatperiod på att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. Ytterst är det lärosätenas ansvar att erbjuda utbildning av hög kvalitet. Kan man inte garantera en utbildning med hög kvalitet ska man naturligtvis inte starta en utbildning. Men jag har stort förtroende för att lärosätena tar ansvar för kvaliteten i högskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Det är också intressant att se att två borgerliga partier går åt två olika håll. går i varje fall i det avseende jag tänker på framåt, medan Liberalerna går åt motsatt håll och bakåt. Vad tänker jag då på? ansluter till regeringens uppfattning att vi behöver högre utbildning i hela landet. vill också utveckla samarbetet mellan akademin och de kommunala lärcentrumen. Det vill inte Liberalerna. De vill centralisera lärarutbildningen till färre orter. Det hörde vi i replikskiftet innan. Det blir för mig ett elitistiskt tänkande. Det verkar som att Liberalerna inte gärna vill tala högt om det i debatten. Många personer har kommit till som har utländsk högskoleutbildning och behöver få den validerad, prövad, och kunna använda den i svenska arbetsförhållanden. Därför är det viktigt med validering och att kunna erbjuda kompletterande utbildningar för just nyanlända akademiker. När det gäller forskningsbudgeten har ministern redan kommenterat den. Jag kommer inte att komma in på den. Vi får anledning att återkomma till den debatten framåt vårkanten när vi ska ta forskningsbudgeten. Det är lite förvånande att , Liberalerna och KD i sina förslag till budget drar ned på satsningar på högre utbildning och forskning. Det tycker jag är lite anmärkningsvärt med tanke på hur viktigt det är att bygga starkt med just högre utbildning och forskning. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Tack för ditt anförande, . Du hade inte behövt locka upp mig i debatten med sådana påhopp som att säga att slänger fram verbala luftballonger. Jag hade gått upp i debatten ändå. Faktum är dessutom att ändå påpekar att han har läst budgetpropositionen väldigt noga. Det är väldigt bra. Vi säger så. Men du har tydligen försummat att läsa vad andra partier har lagt fram för förslag i sina budgetar. Faktum är att som situationen ser ut , här och , föreslår 2017, ska jag be att få tala om. Ni har gömt undan satsningen på . Den ligger i regleringsbreven. Det hade inte vi uppfattat från början. De har vi sedan omfördelat för att kunna lägga till forskningen. Därför kommer vi att landa högre än vad ni gör i forskningen. Oavsett vilket, : Även om jag räknar bort de pengarna ligger vi ändå över vad Socialdemokraterna och regeringen satsar. Rätt ska vara rätt. talar om att vi ska bygga ett modernt forskningssamhälle. Det är självklart. Jag skulle därför vilja fråga: Hur tänker när det gäller digitalisering? Jag tog i mitt anförande upp att sa till regeringen att man borde titta på och följa utvecklingen för hur högre utbildning digitaliseras. Hur kommer det in i utbildningen? Regeringen sitter med armarna i kors. Vad gör regeringen, ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Det viktiga är ändå att säga att det inte skiljer så fasligt mycket på budgetsatsningarna. Vi satsar ganska lika bägge två partier vad gäller kvalitetshöjande åtgärder. Det kan låta som att det är väldigt mycket från sida. Men när jag tittar på 2017 tycker jag inte att det är någon markant skillnad. Det andra gäller digitaliseringen, som är en jätteviktig fråga. Det är den i och för sig för alla partier. Det brinner vi nog alla för. Tittar man på hur regeringen har jobbat ser man att den jobbat väldigt brett vad gäller digitaliseringen. Det arbetats med att få strategier för förskola, grundskola och så vidare. Ett arbete håller på att presenteras om strategier även för gymnasieskolan och den åldersgruppen. Även för den högre utbildningen är digitaliseringen en viktig fråga. Regeringen har bland annat låtit utreda MOOC som vi ibland talar om som en del av detta. Man ska ha med i bilden att det pågår ett arbete för att titta på hur man kan stärka digitaliseringen i den högre utbildningen. Sedan ska vi inte glömma bort att med den forskningsproposition som presenterades är digitaliseringen en av de stora utmaningarna som regeringen vill angripa väldigt brett för att stärka och se digitaliseringens effekter i hela samhället. Det handlar överlag om högre utbildning och forskning. Jag tycker nog ändå att det finns en viss skillnad, , om vi säger att vi vill satsa extra på kvaliteten. är mycket pengar. Statsrådet nämnde här tidigare att man gör satsningar på Tech for . Det handlar om . Också där föreslår . Det gör skillnad. Det går inte att komma ifrån det. När vi talar om den moderna utvecklingen är det intressant att höra hur försvarar regeringens hittillsvarande arbete. Man har börjat lite i ungdomsskolan. Sedan hoppar man till forskningspropositionen. Precis som jag sa i mitt anförande har man glömt högre utbildning som ligger mittemellan. Man talar om att vi ska digitalisera forskningen. Men trots att propositionen som vi ska debattera senare handlar om den högre utbildningen, forskning och innovation nämner man inte vikten och behovet av att digitalisera högre utbildning. Jag talar då inte om MOOC. Jag talar inte om distansutbildning. Jag talar om lärarstudenter som till exempel ska möta förväntningarna ute i klassrummet. Där har vi barn, elever, som sitter med Ipadar och har lärt sig programmera på förskolan. Dessa elever måste lärarna ha redskap att möta. Det är vad jag efterlyser från regeringen. När det gäller pengarna till kvalitetshöjande åtgärder har vi också forskarskolorna som ska startas. Det har angetts både i budgeten och i forskningspropositionen. Det finns också försöksverksamhet med praxisnära forskning som ingår som delar i att höja kvaliteten både på lärarutbildningen och kopplat till skolan. Jag ska kort nämna Teach for . Man kan inte ge dem mer pengar än vad de kan använda. De pengar som vi satsar är exakt det som de själva tycker att de klarar av att använda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Forskningspropositionen är viktig i detta sammanhang. Om man läser den noga, och det hoppas jag att också har gjort, ser man en av poängerna att man kopplar ihop utbildning, forskning och innovation som en helhet. När man talar om digitaliseringen är det breda forskningsprogram . Det handlar om utbildningen, forskningen och innovation. Det är så man ska se det hela. Digitaliseringen kommer in i delarna utbildning, forskning och innovation. Det är väldigt viktigt. En av de viktiga nyheterna i forskningspropositionen är de breda forskningsprogrammen som kopplar samman det hela så att man får ihop det.