bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Klimat- och energimålen – Kontrollstation 2015 m.m. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. och näringsutskottet har yttrat sig över skrivelsen och över de motioner som väckts med anledning av skrivelsen i de delar dessa berör utskottens respektive beredningsområde. I skrivelsen redovisar regeringen en kontrollstation för uppföljning av de klimat- och energipolitiska målen till 2020. Regeringens bedömning är att etappmålet för utsläpp av växthusgaser kommer att uppnås. Regeringen bedömer även att de två målen för andelen förnybar energianvändning kommer att nås med dagens styrmedel, liksom målet om energieffektivisering. Regeringen redovisar även en uppdatering av det klimatvetenskapliga kunskapsläget samt arbetet med klimatanpassning. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor som rör internationella klimatmål, bördefördelning, flexibla mekanismer, 2030, EU:s utsläppshandelssystem, klimat- och energimål, styrmedel och klimatanpassning. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till regeringens bedömningar i skrivelsen och pågående arbete. Vissa motionsförslag tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 36 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning. Tre yrkanden i motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Klimat- och energimålen till 2020 EU:s långsiktiga klimatpolitik och 2030 Reformering av EU:s utsläppshandelssystem m.m. Förnybar energi totalt m.m. Förnybar energi i transportsektorn m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Klimat- och energimålen till 2020, punkt 1 (SD) 2.Klimat- och energimålen till 2020, punkt 1 (V) 3.Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (SD) 5.Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (V) 6.Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 3 (M) 7.Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 3 (C) 8.Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 3 (KD) 9.Flexibla mekanismer, punkt 4 (M, C, L, KD) 10.Främjandet av klimatinvesteringar i andra länder, punkt 5 (M, C, L, KD) 11.Andra globala initiativ för att minska klimatpåverkan, punkt 6 (M) 12.EU:s ramverk till 2030, punkt 7 (M, C, L, KD) 13.EU:s ramverk till 2030, punkt 7 (V) 14.EU:s långsiktiga klimatpolitik, punkt 8 (SD) 15.EU:s långsiktiga klimatpolitik, punkt 8 (KD) 16.Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 9 (C) 17.Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 9 (V) 18.Länkning med andra utsläppshandelssystem, punkt 10 (M, C) 19.Utvidgning till andra sektorer m.m., punkt 11 (M) 20.Utvidgning till andra sektorer m.m., punkt 11 (KD) 21.Sveriges framtida klimatmål m.m., punkt 12 (SD) 22.Sveriges framtida klimatmål m.m., punkt 12 (V) 23.Sveriges framtida klimatmål m.m., punkt 12 (KD) 24.Uppfyllelse av klimatmålet , punkt 13 (M, C, L, KD) 25.Styrmedel m.m., punkt 14 (M) 26.Styrmedel m.m., punkt 14 (SD) 27.Styrmedel m.m., punkt 14 (L) 28.Utfasning av fossila subventioner, punkt 15 (M, V) 29.Förnybar energi totalt m.m., punkt 16 (M, C, L, KD) 30.Förnybar energi totalt m.m., punkt 16 (SD) 31.Förnybar energi i transportsektorn, punkt 17 (M, C, L, KD) 32.Kvotplikt, punkt 18 (C) 33.Klimatanpassning, punkt 19 (M, C, L, KD) 34.Klimatanpassning, punkt 19 (SD) 35.Övriga frågor, punkt 20 (M) 36.Övriga frågor, punkt 20 (C) 1.Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (V) 2.Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (KD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 yttrande 2015/16:5y Bilaga 3 protokollsutdrag /16:21 Bilaga 4 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Klimat- och energimålen till 2020 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5 och 9, 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1 och 5, 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 13, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 2 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M, C, L, KD) Främjandet av klimatinvesteringar i andra länder 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 4. Reservation 10 (M, C, L, KD) Andra globala initiativ för att minska klimatpåverkan 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 11 (M) 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 4 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 12 (M, C, L, KD) Reservation 13 (V) 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 14. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) Reformering av EU:s utsläppshandelssystem 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 6–9. Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Länkning med andra utsläppshandelssystem 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del. Reservation 18 (M, C) Utvidgning till andra sektorer m.m. 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 12, 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31. Reservation 19 (M) Reservation 20 (KD) 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:852 av (S), 2015/16:1585 av m.fl. (MP), 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) Reservation 23 (KD) 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Reservation 24 (M, C, L, KD) 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Reservation 25 (M) Reservation 26 (SD) Reservation 27 (L) Utfasning av fossila subventioner 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 28 (M, V) Förnybar energi totalt m.m. 2015/16:1073 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 3, 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Reservation 29 (M, C, L, KD) Reservation 30 (SD) Förnybar energi i transportsektorn 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Reservation 31 (M, C, L, KD) 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 32 (C) 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Reservation 33 (M, C, L, KD) Reservation 34 (SD) 2015/16:354 av (S), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 35 (M) Reservation 36 (C) lägger skrivelse 2015/16:87 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning och två följdmotioner. Dessutom behandlas ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 som bl.a. tar upp frågor som rör internationella klimatmål, bördefördelning, flexibla mekanismer, 2030, EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS), klimat- och energimål, styrmedel och klimatanpassning. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade vid sina sammanträden respektive att ge trafikutskottet och näringsutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen och eventuella följdmotioner. Yttrandena redovisas i bilaga 2 och 3. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till regeringens bedömningar i skrivelsen och pågående arbete. Vissa motionsförslag tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta partinamn till Liberalerna, med förkortningen (L). överlämnade den förra regeringen propositionerna En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) och En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163) till . I propositionerna föreslog regeringen fyra klimat- och energipolitiska mål till 2020: förnybar energi i den totala energianvändningen, förnybar energi i transportsektorn, en 20-procentig minskning av energiintensiteten jämfört med och en 40-procentig minskning av utsläppen av växthusgaser i den icke handlande sektorn. har sedan beslutat om en ny målstruktur för miljöarbetet där utsläppsmålet ingår som etappmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). I de sammanhållna klimat- och energipropositionerna gjorde regeringen bedömningen att en kontrollstation borde genomföras 2015 i syfte att analysera utvecklingen i förhållande till målen liksom kunskapsläget om klimatförändringarna. Regeringen aviserade dessutom en nationell kontrollstation för uppföljning av arbetet med klimatanpassning i samband med nästa klimatpolitiska kontrollstation. gav i uppdrag åt och () att gemensamt analysera möjligheterna att nå de klimat- och energipolitiska mål till 2020 som beslutat. och redovisade uppdraget . lämnade ett kompletterande underlag som tagits fram i samarbete med . gav () i uppdrag att i samråd med och ta fram ett underlag om det klimatvetenskapliga kunskapsläget. gav i uppdrag åt att i samarbete med de berörda myndigheterna följa upp och analysera det arbete med klimatanpassning som gjorts sedan Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) och bedöma återstående behov av åtgärder med förslag på fortsatt arbete med klimatanpassning. I skrivelsen redovisar regeringen en kontrollstation för uppföljning av de klimat- och energipolitiska målen till 2020. har antagit ett mål om att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2020 jämfört med . Detta gäller för de sektorer som inte ingår i EU:s handelssystem för utsläppsrätter. Målet är ett etappmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. har även satt upp tre energipolitiska mål till 2020: Andelen förnybar energi ska utgöra av den totala energianvändningen, andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara och energianvändningen ska vara effektivare. Det sistnämnda uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Enligt skrivelsen är regeringens bedömning att etappmålet för utsläpp av växthusgaser kommer att uppnås. Den förra regeringens inriktning var att en tredjedel av minskningen skulle ske i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer. I skrivelsen framhålls dock att regeringens ambition är att i ökad utsträckning nå målet genom nationella insatser. Bedömningen när regeringen tillträdde var att utsläppen skulle behöva minska med ytterligare till 2020 för att etappmålet ska nås enbart genom nationella åtgärder. Senaste tillgängliga utsläppsstatistik och prognosunderlag samt en bedömning av effekterna av regeringens politik indikerar att utsläppsgapet vad gäller nationella utsläpp nästan har halverats. Vidare anförs att regeringen har genomfört nya åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser i till 2020, och flera utredningar har tillsatts med fokus på transportsektorn. Enligt skrivelsen avser regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringens ökade stöd till internationella klimatinsatser har redovisats i budgetpropositionen , och redovisas därför inte i denna skrivelse. Regeringen bedömer att de två målen för andelen förnybar energianvändning kommer att nås med dagens styrmedel. För energipolitiken har regeringen också höjt ambitionen mot 2020. Detta görs bl.a. genom en höjning av målet inom elcertifikatssystemet, som regeringen har presenterat ett flertal nya åtgärder för att öka andelen förnybar energi. Regeringen bedömer att även målet om energieffektivisering kommer att uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. Måluppfyllelsen är svårbedömd, men effekterna av de befintliga styrmedlen och de åtgärder som har beslutats i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen förväntas sammantaget leda till att målet uppnås. Flera av de åtgärder som bidrar till att reducera utsläppen av växthusgaser bidrar också till en ökad andel förnybar energi och till energieffektivisering. I skrivelsen redovisar regeringen en uppdatering av det klimatvetenskapliga kunskapsläget. Den globala medeltemperaturen har stigit med näst intill en grad jämfört med förindustriell tid. I har den observerade temperaturförändringen varit ungefär dubbelt så stor som det globala genomsnittet. märks effekterna av ett förändrat klimat. FN:s klimatpanel IPCC har tagit fram olika klimatscenarier. Dessa pekar mot att temperaturökningen kommer att uppgå till 3,7–4,mot slutet av detta sekel jämfört med förindustriell tid om inga ytterligare utsläppsbegränsningar genomförs förutom de redan beslutade. Vid klimatmötet i beslutade länderna om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal där man slår fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Vid utgången av 2015 hade 188 länder lämnat in nationella planer för utsläppsminskningar. Sammanställningar av dessa pekar på att de inte är tillräckliga för att få de globala utsläppen att börja minska och är helt otillräckliga för att uppnå temperaturmålet. En successiv och väsentlig skärpning av ländernas planer på utsläppsminskningar krävs därför framöver. Regeringen redovisar även arbetet med klimatanpassning. Regeringens vision för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och tillvarata möjligheter. Fortsatta och förstärkta satsningar krävs inom många olika områden för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. för klimatanpassning liksom utredningen om ett stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat utgör också viktiga underlag för det fortsatta arbetet med klimatanpassning. Åtgärder för att anpassa samhället till ett förändrat klimat behöver vidtas såväl i närtid som på lång sikt och inom många verksamhetsområden. Klimat- och energimålen till 2020 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrade klimatmål till 2020. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). I skrivelsen framhålls att har antagit fyra klimat- och energipolitiska mål : • Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. • Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . • effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . • En 40-procentig minskning av utsläppen av klimatgaser jämfört med . Målet avser den icke handlande sektorn. Vidare anförs att EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) omfattar av totala utsläpp av växthusgaser –2020. Enligt skrivelsen ingår det mesta av utsläppen från industrin och från el- och värmeproduktion i systemet. För den handlande sektorn gäller ett EU-gemensamt mål om en 21-procentig minskning av växthusgasutsläpp till 2020 jämfört med , året då EU ETS infördes. Regeringen anför vidare att även har ett bindande mål enligt EU:s klimat- och energipaket som innebär att utsläppen utanför EU ETS ska minska till 2020 jämfört med . Om man räknar om det nationella målet om en utsläppsminskning till 2020 till basår 2005 i stället , motsvarar det . Regeringen konstaterar att det nationella klimatmål som har antagit alltså är mer långtgående än EU-åtagande till 2020. EU:s klimat- och energipaket inkluderar även mål för förnybar energi och energieffektivisering. Enligt regeringen nås dessa mål om når de nationella energipolitiska målen. I motion 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att åtaganden inte bör avvika i förhållande till vad som är beslutat på EU-nivå. Motionärerna framhåller att enligt Europeiska rådets ramverk, som regeringens skrivelse refererar till, förordas utsläppsminskningar av växthusgaser , men av allt att döma är på väg att nå en sänkning av utsläppen . Enligt partimotion 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 3 bör de totala utsläppen av växthusgaser i minska med (jämfört med ) till 2020 genom åtgärder inom landet. För den icke handlande sektorn innebär detta klimatmål en minskning i jämfört med . Utskottet konstaterar att 2009 antog fyra klimat- och energipolitiska mål (rskr. 2008/09:300 och 2008/09:301) och att de är mer långtgående än EU-åtagande till 2020. Vidare noterar utskottet att regeringen gjorde bedömningen att en kontrollstation borde genomföras 2015 bl.a. i syfte att analysera utvecklingen i förhållande till målen. I den aktuella skrivelsen redovisar regeringen den ovannämnda kontrollstationen för uppföljning av målen. När det gäller prognoser och val av insatser för att uppnå målen behandlas det senare i betänkandet, liksom framtida mål. Med hänsyn till det arbete som pågår och den korta tid som kvarstår till 2020 är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2015/16:3321 (SD) yrkande 1 och 2015/16:187 (V) yrkande 3 som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål i internationella förhandlingar inom ramen för FN, bördefördelning, påverkan i internationella förhandlingar, nationella planer för utsläppsminskningar (INDC), flexibla mekanismer och annat globalt klimatarbete. Jämför reservationerna 3 (M, C, L, KD), 4 (SD), 5 (V), 6 (M), 7 (C), 8 (KD), 9 (M, C, L, KD), 10 (M, C, L, KD) och 11 (M) och särskilda yttrandena 1 (V) och 2 (KD). I skrivelsen anförs att vid FN:s klimatkonventions tjugoförsta partsmöte i beslutade länderna om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal. I avtalet slår man fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Enligt skrivelsen innebär det nya klimatavtalet att länder successivt ska skärpa sina åtaganden och att dessa ska förnyas . En gemensam översyn av världens samlade ansträngningar för att minska klimatpåverkan ska också göras . Principer för uppföljning och rapportering etableras, som bl.a. lägger grunden för ett framtida gemensamt system för transparens och uppföljning kring länders åtaganden och genomförandet av dessa. Vidare framhålls att det vid klimatkonventionens möte antogs principer för användning av utsläppshandelssystem och flexibla mekanismer under det nya avtalet som säkerställer miljöintegriteten exempelvis genom att undvika dubbelräkning. En ny mekanism som ska bidra till utsläppsminskningar och främja hållbar utveckling etableras. Enligt skrivelsen säkerställer avtalet fortsatt stöd till utvecklingsländers arbete med både utsläppsbegränsningar och klimatanpassning genom klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad. uppmuntras fler länder att bidra till klimatfinansiering framöver. I skrivelsen anförs vidare att avtalet erkänner vikten såväl av att anpassa sig till klimatförändringarna som av att undvika och hantera de skador och förluster som klimatförändringarna ger upphov till. I avtalet uppmanas länderna också att bevara och hållbart bruka skogen och minska den globala avskogningen, för att bidra till både utsläppsbegränsningar och klimatanpassning. I skrivelsen framhålls även att det för att hålla den globala uppvärmningen krävs en minskning med 40–av de globala utsläppen till 2050 jämfört med enligt FN:s klimatpanel IPCC. Därefter behöver utsläppen fortsätta minska ned till noll eller till och med till negativa utsläpp . Ett scenario som leder till att den globala uppvärmningen begränsas till ned mot kräver utsläppsminskningar i den mer ambitiösa änden av intervallerna. I skrivelsen påpekas även att trenden har gått mot fortsatt ökande utsläpp. Enligt skrivelsen uppmanades länder inför mötet i att lämna in nationella planer för utsläppsminskningar, s.k. Intended Nationally Determined Contributions (INDC). Regeringen konstaterar i skrivelsen att vid början av 2016 hade 187 länder lämnat in sådana planer. Beräkningar av planernas effekt har gjorts av flera bedömare. I skrivelsen framhålls att beräkningarna är osäkra på grund av planernas utformning, där exempelvis vissa åtgärder är villkorade, och de osäkerheter som är förenade med att utifrån en viss utsläppsreduktion bedöma hur stor temperaturförändringen blir. Enligt skrivelsen pekar dock beräkningarna på att planerna inte är tillräckliga för att få de globala utsläppen att börja minska och är helt otillräckliga för att uppnå temperaturmålet. Regeringen anför därför att det således kommer att krävas betydande ytterligare insatser för att hålla temperaturökningen väl och att detta gäller i ännu större utsträckning om temperaturökningen ska begränsas till nära . Regeringen framhåller att det för att nå de långsiktiga målen och därmed begränsa den globala uppvärmningen även behövs nya mål på medellång sikt. Mål och bördefördelning m.m. I partimotion 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att inför klimatförhandlingar bör ansluta sig till de forskare, nationer och organisationer som föreslår en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm. Enligt kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 bör vara pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal där de största utsläppsländerna tar ett betydande ansvar. I samma motion framhålls i yrkande 5 att de länder som har störst andel utsläpp av växthusgaser ska ta ett större ansvar inom ett klimatramverk som är bindande, långsiktigt, tydligt och transparent. I kommittémotion 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls att regeringen bör agera kraftfullt för att ett ambitiöst, globalt klimatavtal ska komma på plats. framhåller vidare i sin partimotion 2015/16:187 av m.fl. yrkande 9 att bör verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och att avtalet ska vara rättvist i så måtto att industriländer ska ta större ansvar än utvecklingsländer.