bet · H301KrU10 · 2016-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att beprövad erfarenhet och forskning om kultur och hälsa bör beaktas i utformningen av den framtida kulturpolitiken. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om nationella scener och kultur i hela landet, den digitala teknikens och kulturens roll för ekonomisk tillväxt, kultur för äldre samt mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, främst med hänvisning till pågående arbete. Ett motionsyrkande bereds förenklat. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, L, KD). 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kultur i hela landet Kulturens roll för tillväxt Den digitala teknikens roll för kulturella och kreativa näringar Kulturens roll för hälsa Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden 1.Kultur i hela landet, punkt 1 (C) 2.Kultur för äldre, punkt 2 (M) 3.Kultur för äldre, punkt 2 (SD) 4.Kultur för äldre, punkt 2 (L) 5.Kulturens roll för tillväxt, punkt 3 (M, C, L, KD) 6.Den digitala teknikens roll för kulturella och kreativa näringar, punkt 4 (C) 7.Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 6 (C) 8.Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 6 (V) 9.Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 6 – motiveringen (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kultur i hela landet 2015/16:192 av och (båda M), 2015/16:1445 av (SD), 2015/16:2023 av (SD), 2015/16:2410 av och (båda C), 2015/16:2987 av och (båda C) och 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. Reservation 1 (C) 2015/16:781 av (FP), 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 12 och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) Kulturens roll för tillväxt 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Reservation 5 (M, C, L, KD) Den digitala teknikens roll för kulturella och kreativa näringar 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 5. Reservation 6 (C) Kulturens roll för hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om vikten av att ta till vara kulturens roll för hälsa. 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden 2015/16:751 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (SD) – motiveringen 2015/16:2888 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Motionerna rör nationella scener och kultur i hela landet, den digitala teknikens och kulturens roll för ekonomisk tillväxt, kultur och hälsa, kultur för äldre samt mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden. Ett motionsyrkande bereds förenklat. fick utskottet information av om arbetet med kulturella och kreativa näringar. liberalerna (FP) bytte , efter allmänna motionstiden, namn till Liberalerna (L). beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning och till att utveckla sina skapande förmågor • främja kvalitet och konstnärlig förnyelse • främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas • främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan • särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Kultur i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella scener och kultur i hela landet. Jämför reservation 1 (C). och (båda M) föreslår i motion 2015/16:192 att regeringen utreder frågan om att skapa en nationalscen för cirkus i . Motionärerna framför att den samtida cirkusen som konstform är relativt ung, att kommit långt i utvecklingen och att den internationella nyfikenheten på som cirkusnation är stor. Vidare utbildas och utexamineras allt fler artister från Dans- och cirkushögskolan. Därför skulle en nationalscen för samtida cirkus enligt motionärerna innebära ett välförtjänt erkännande av den samtida cirkusen som en konstform i . Att skapa en fast scen för cirkusen i Hangaren i Subtopia kan enligt motionärerna bidra till turistekonomiska effekter med ett ökat besökande till och . I motion 2015/16:1445 föreslår (SD) att regeringen ser över möjligheten att ytterligare tillgängliggöra kulturverk i syfte att ge alla samma tillgång till kultur som finansieras med skattemedel. Motionären föreslår att man ser över möjligheten att t.ex. filma olika föreställningar vid teatrar, operor, dansscener och andra kulturhändelser och göra dem mer tillgängliga för grupper som inte har fysiska möjligheter att uppleva kultur på plats. Motionärens vision är även att se över möjligheten att ytterligare tillgängliggöra kulturen för dessa grupper via skatte- och licensfinansierad television. (SD) föreslår i motion 2015/16:2023 att regeringen skjuter till extra finansiering för att synliggöra och i hela landet. Motionären anför att det av praktiska skäl, såsom avstånden i vårt land, är svårt för alla att ta del av det utbud som erbjuds på och anser därför att med hjälp av extra finansiering kan och bör efterlikna den sommarturné som genomför i . I motion 2015/16:2410 föreslår och (båda C) ett tillkännagivande till regeringen om att ompröva fördelningen av medel inom kultursamverkansmodellen enligt en fördelningsnyckel som bättre avspeglar dagens kulturaktiviteter ute i landet. Motionärerna tar upp statistik från som visar på mycket stora skillnader mellan olika regioner i och som kultursamverkansmodellen enligt motionärerna inte bidragit till att utjämna. och (båda C) föreslår i motion 2015/16:2987 att ska utvecklas till en nationell sommarscen för för att därmed stimulera en spridning av operakonsten. Motionärerna vill se en tydlig nationell ambition att utveckla till ett ”skyltfönster” där marknadsförs mot den internationella marknaden. I motion 2015/16:3021 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) i yrkande 2 att kultursamverkansmodellen ska utvecklas och att ett nationellt kulturhuvudstadsår ska inrättas. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill motionärerna stärka och utveckla kultursamverkansmodellen så att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. För att skapa ytterligare nationellt och internationellt intresse för kulturliv vill motionärerna inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår så att även mindre städer får uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. I yrkande 3 föreslår motionärerna att möjligheterna för de nationella aktörerna att sprida sin verksamhet i hela landet ses över. Ett sätt är att ge ett antal framträdande regionala scener, som exempelvis , status som nationella scener. beslutade om en ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen. Kultursamverkansmodellen innebär att landsting/regioner tillsammans med kommuner och i samråd med civilsamhälle och kulturskapare tar fram regionala kulturplaner som sedan bildar underlag inför statens beslut om medfinansiering. Medlen fördelas av . Ambitionen är bl.a. att modellen ska bidra till att de nationella målen inspirerar och vägleder den regionala kulturpolitikens inriktning. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . En grupp inom kulturutskottet följde upp och utvärderade kultursamverkansmodellen med ansatsen att beskriva och analysera hur modellen har fungerat samt vilka resultat och konsekvenser som införandet av modellen har fått. Resultatet redovisades i rapporten samverkan modellen? (2015/16:RFR4). genomförde kulturutskottet ett seminarium om kultursamverkansmodellen (2015/16:RFR11). Spridning av kultur till alla delar av landet I sina riktlinjebeslut för nationalscenerna Kungliga Dramatiska teatern () och (Operan) föreskriver regeringen att verksamheten vid de båda nationalscenerna ska vara en angelägenhet för publiken i hela . De ska nå en så stor publik som möjligt och rikta sig till såväl vuxna som barn och unga. De ska vidare sträva efter att nå nya publikgrupper och på olika sätt öka tillgängligheten. har därutöver i uppdrag att vara en samlingspunkt för offentliga möten och samtal. Operan och ska också följa upp, redovisa och kommentera det regionala utfallet av sina verksamheter enligt metodanvisningar från . Cirkus Cirkör startade som en ideell förening och erbjöd då bl.a. den första cirkusartistutbildningen i . Utbildningen är upptagen som konstnärlig utbildning av högskolesystemet och drivs av Dans- och cirkushögskolan i där man kan avlägga en kandidatexamen i cirkus. Cirkus Cirkörs huvudkontor och bas finns i där även scen för samtida cirkus Hangaren Subtopia finns. ska enligt regeringens riktlinjebeslut arrangera föreställningar samt verka för ett starkt arrangörsled inom scenkonsten i hela landet. ska vidare producera och turnera scenkonst av hög kvalitet och bidra till att utveckla och sprida dansen som konstform i hela landet genom samarbete med nationella, regionala och lokala aktörer. och ska enligt sina respektive sändningstillstånd för perioden –2019 göra föreställningar, konserter och andra kulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten med kulturinstitutioner samt fria kulturproducenter på skilda kulturområden i hela . Den föregående och nuvarande regeringens satsningar på digitalisering av biografer för att öka tillgången till kultur genom filmmediet beräknas uppgå till totalt (prop. 2010/11:9 utg.omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1). Inom ramen för kultursamverkansmodellen fördelas 2016 till bl.a. professionell scenkonst och museiverksamhet runt om i landet. Den grupp inom kulturutskottet som utvärderade kultursamverkansmodellen konstaterar i rapporten samverkan modellen? (2015/16:RFR4) att kultursamverkansmodellen är en omfattande reform som har inneburit ett ökat regionalt och kommunalt inflytande över beslutsfattandet inom det regionala kulturområdet, som det statliga inflytandet till en del har förändrats. Gruppen anser att modellen behöver ses över i syfte att utveckla den och anför följande: • Införandet av modellen har inte lett till någon förändrad bidragsfördelning eller till förändrade möjligheter att nå de kulturpolitiska målen. • Det är viktigt att följa utvecklingen av den regionala variationen eftersom modellen inte har påverkat de skillnader i kulturutbud som finns mellan olika län och kommuner. • Det är viktigt att följa utvecklingen över vilka som tar del av kulturen eftersom modellen inte har lett till att nya deltagargrupper har nåtts. • Det är viktigt att kulturskaparna och civilsamhället är med i modellen och att dialogerna med dessa läggs upp på ett bra sätt. • Det är viktigt att överväga hur dialogen mellan regionala politiker och politiker på den nationella nivån kan vidareutvecklas. Utskottet ställer sig bakom dessa slutsatser och kommer noga att följa utvecklingen av kultursamverkansmodellen. Vad gäller nationalscener konstaterar utskottet att regeringen i sina riktlinjebeslut till och definierar en nationalscen som en ledande institution inom sitt område som står på högsta nivå när det gäller utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet samt hantverksskicklighet i ateljéer och verkstäder. Utskottet noterar vidare att Cirkus Cirkör har status som regional konstnärlig institution med fasta anslag från , , och . Utskottet bedömer att tillgången till nationella och internationella opera-, teater- och scenkonstföreställningar har ökat markant . Utskottet konstaterar att de samlade insatser som redan gjorts respektive planeras för en digitalisering av biografer –2019 för att öka tillgången till kultur genom filmmediet har gett resultat. Till detta kommer bl.a. sändningar av olika scenuppsättningar som också utökats i och med de visningsmöjligheter som erbjuds via tjänsten SVT Play. Utskottet har senast i betänkande 2015/16:KrU9 uttryckt sin uppfattning att satsningar på särskilda år riskerar att bli kortsiktigt och riskerar att innebära mycket byråkrati. Utskottet menar att långsiktiga satsningar ger bättre förutsättningar att uppmärksamma och utveckla kulturlivet i mindre städer än särskilda kulturhuvudstadsår. Den utveckling som förordas av kultursamverkansmodellen syftar även till att främja en mer stabil utveckling och synliggörande av det regionala och lokala kulturlivet. Utskottet är inte berett att förorda tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:192 (M), 2015/16:1445 (SD), 2015/16:2023 (SD), 2015/16:2410 (C), 2015/16:2987 (C) och 2015/16:3021 (C) yrkandena 2 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldres delaktighet i kulturlivet. Jämför reservationerna 2 (M), 3 (SD) och 4 (L). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 25 anförs att äldre människors delaktighet i kulturlivet bör främjas. I motionen framhålls att är ett av världens bästa länder att åldras i. Även som äldre ska man kunna känna sig trygg, få uppleva gemenskap och delaktighet i samhället. Framför allt ska alla fortsatt kunna vara självständiga individer som har goda möjligheter att göra egna val utifrån egna intressen, önskemål och behov. Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkar i motion 2015/16:2233 yrkande 12 på ett särskilt riktat nationellt stöd till kommunerna för kulturverksamhet inom äldreomsorgen. Motionärerna ser positivt på regeringens satsningar inom hälso- och sjukvården samt på de äldre men vill satsa ännu mer. (FP) föreslår i motion 2015/16:781 att regeringen ger i uppdrag att samordna och initiera ett samarbetsprojekt med och länsmuseerna för att dokumentera en 100-åring från varje läns livshistoria. Genom att ta till vara på deras livserfarenhet kan kunskaper och insikter föras vidare till en yngre generation och stärka förhållandet mellan generationerna. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 64) svarar regeringen på tillkännagivande om vikten av att bejaka äldre människors delaktighet i kulturlivet och ta vara på erfarenheter från satsningen Kultur för äldre (bet. 2014/15:KrU7, rskr 2014/15:163). Regeringen konstaterar att många uppskattade projekt har möjliggjorts inom ramen för satsningen Kultur för äldre. Regeringen pekar på kommunernas och landstingens ansvar att se till alla invånares behov. Regeringens bedömning är att kommuner och landsting bäst bedömer vilka insatser som bör göras för att långsiktigt skapa förutsättningar för att de som finns i äldrevården ska få ta del av kultur. Erfarenheterna från projekten bedöms ha tagits till vara i den uppföljning som genomförts och kan tjäna som inspiration för kommuner och landsting. Utskottet har tagit del av vad regeringen anfört med anledning av tillkännagivande om äldre människors delaktighet i kulturlivet och den omfattande information som presenterar på sin hemsida. Utskottet kan konstatera att de statliga medlen uppmuntrat till fler och nya tillvägagångssätt för att bejaka äldre människors delaktighet i kulturlivet. Utskottet delar regeringens bedömning att det i första hand är en fråga för kommuner och landsting att bedöma vilka insatser som bör göras inom äldrevården. vill utskottet betona vikten av att sektorn bygger vidare på erfarenheter från satsningen Kultur för äldre. Här vill utskottet också ta upp folkbildningens betydelse för äldres delaktighet i olika aktiviteter, inte minst studiecirklarnas centrala roll. I årsredovisning framgår att deltagare utgjorde av den totala andelen deltagare. Åldersgruppen utgjorde det året av totala befolkning. Även om det var en minskning utgör åldersgruppen i många studieförbund mer än hälften av deltagarna. bedömning är att detta är ett proaktivt arbete för att stärka folkhälsan och välbefinnandet i dessa åldrar. Studieförbundens kulturprogram genomförs t.ex. ofta i samverkan med föreningslivet eller kommunala verksamheter såsom dagverksamhet vid äldreboenden och språkcafé för afatiker efter överenskommelser med kommun och landsting. Även på museerna bedrivs ett aktivt arbete för att öka äldre besökares delaktighet. Inom ramen för Möten med minnen samarbetar Alzheimerfonden, och Svenskt demenscentrum med 88 museer över hela landet för att arrangera visningar där personer med demensdiagnos tillsammans med närstående ges tillfälle prata om vilka minnen och associationer museiföremålen väcker. Mot bakgrund av de insatser som gjorts och det arbete som pågår är utskottet inte berett att föreslå något nytt initiativ från sida och avstyrker därmed motionerna 2015/16:781 (FP), 2015/16:2233 (SD) yrkande 12 och 2015/16:2589 (M) yrkande 25. Kulturens roll för tillväxt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturens roll för tillväxt. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). m.fl. (S) anför i motion 2015/16:602 yrkande 4 att det behövs en aktiv regionalpolitik där flera områden inom politiken samspelar för att ge människor förutsättningar att kunna bo och leva i hela landet. En levande landsbygd skulle inte bara ge effekter av ett mer inkluderande samhälle som garanterar medborgerliga rättigheter enligt motionärerna. Det skulle också innebära kreativitet och verksamheter, vilket i sin tur skulle leda till fler företag och en ökad besöksnäring. I motion 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 anför motionärerna att Alliansen vill fortsätta att bygga en modern kulturpolitik som både värnar kulturens frihet och egenvärde, men som också sätter in kulturen i en större politisk kontext kopplat till jobb och tillväxt. Motionärerna anför att höjda arbetsgivaravgifter slår mot kulturen och kulturnära näringar och att människors benägenhet att konsumera kultur ökar när det ekonomiska utrymmet ökar. Motionärerna menar vidare att kulturen utgör en grund för svensk turism- och besöksnäring, vilket är näringar som växer kraftigt. Motionärerna anser därför inte att det är hållbart att tala om stöd till kulturen enbart i termer av bidrag och anslag eftersom politikområdet har direkt påverkan på de flesta samhällsområden. () har i uppdrag att främja den kulturella infrastrukturen och regionala mångfalden, kulturskapares möjlighet att utveckla sitt konstnärskap, kompetensutveckling och ökade arbetsmöjligheter för professionella utövare inom konst- och kultursektorn. gör detta genom bl.a. stöd till nationella centrumbildningar och uppföljning av samlade arbetsmarknads- och kulturpolitiska åtgärder. introducerar tillsammans med , som står för finansieringen, ett nytt bidrag för kulturexport inom litteratur, dramatik samt scen-, bild- och formkonst. Stödet vänder sig till professionella aktörer som främjar svensk kulturexport, t.ex. förlag, kuratorer, gallerier och producenter. Stödet täcker vissa kostnader för bl.a. festivaler, biennaler och andra branschspecifika mötesplatser. har –2015 haft ett särskilt program med fokus på kreativa näringar med sikte på 2020. fokuserar arbetet på att öka myndigheters, beslutfattares och främjande aktörers kunskaper om kulturföretagares drivkrafter. Nedan följer exempel på några insatser: • Dialog med branschorganisationer om hur kulturella och kreativa näringar samordnas och drivs av nationella offentliga aktörer. • Samverkan med andra för att möta den ökande efterfrågan på offentlig statistik om kulturella och kreativa näringar. • Vidareutveckla och främja användningen av de strategiska planer för utveckling av kulturella och kreativa näringar som verket bidragit till att alla regioner i tagit fram. • Utveckla rådgivning, stöd och finansiering till kulturbaserat företagande. • Samverkan med andra parter för att knyta samman kulturbaserade företag med andra sektorer. • Utvecklingsbidrag för att öka företagens och branschernas internationella försäljning. Inom EU löper programmet Kreativa –2020 med en budget på ca . Programmet ska främja kulturell och språklig mångfald och öka konkurrenskraften inom kultursektorn, den audiovisuella sektorn och den kreativa sektorn med särskilt beaktande av de utmaningar som globaliseringen och den digitala tekniken medför. Utskottet understryker de kulturella och kreativa näringarnas betydelse för tillväxten och att deras roll kommer att öka i betydelse inte minst mot bakgrund av utvecklingen inom upplevelseindustrin. Därför är det viktigt att fortsätter att vara en stark aktör både nationellt och internationellt inom kreativa och kulturella näringar. I detta perspektiv välkomnar utskottet det nya stöd som initierats av och . Utskottet konstaterar bl.a. att filmsektorn återkommer i regionernas strategiska planer för utveckling av kulturella och kreativa näringar som ett tydligt exempel på en näring med stor betydelse för tillväxten i olika regioner och för landet i stort. Andra exempel är privata, småskaliga initiativ som successivt vuxit och funnit en god etablering, t.ex. värld i . Mot bakgrund av ovanstående är utskottet inte berett att föreslå något initiativ från sida och avstyrker därmed motionerna 2015/16:602 (S) yrkande 4 och 2015/16:2137 (M, C, FP, KD) yrkande 1. Den digitala teknikens roll för kulturella och kreativa näringar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den digitala teknikens roll för kulturella och kreativa näringar. Jämför reservation 6 (C). Per Lodenius m.fl. (C) betonar i motion 2015/16:3021 yrkande 1 vikten av att främja ett brett kulturliv där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar. Motionärerna anför att den digitala tekniken gör det enklare att sprida kultur, skapa företag, jobb och exportinkomster och att har en global ledarposition när det gäller kreativitet. För ett kulturliv i världsklass krävs enligt motionärerna goda förutsättningar att sprida och ta del av kultur som skapats i andra länder. För att lyckas med detta och för att främja digitala företag anser motionärerna att det viktigt att en gemensam digital marknad skapas i EU (yrkande 5). Den förra regeringen tog 2011 fram strategin Digit@lt kulturarv, och ett tidsbegränsat samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet (Digisam) inrättades vid . Sekretariatet ska stå för kompetensuppbyggnad och kunskapsinhämtning inom digitaliseringsområdet och samordna digitaliseringsverksamheten vid de statliga kulturarvsmyndigheterna/institutionerna. Sekretariatet fick sin verksamhet förlängd med , t.o.m. . Digisam har fokuserat sitt arbete på frågor om gemensamma riktlinjer för digitaliseringsarbetet och upphovsrätt. Bland annat har man träffat en överenskommelse med Bildupphovsrätt i (BUS) om en rekommendation om avtalslicens för bilder. Sekretariatet har tagit fram 14 principer för arbetet med digitalisering, digitalt bevarande och tillgängliggörande av kulturarvet. Digisam arbetar även med att finna lösningar för en gemensam digital infrastruktur för kulturarvssektorn. Sekretariatet deltar vidare i EU:s projekt och arbetsgrupper som rör den europeiska digitala agendan och de rådsslutsatser som antagits om samverkan kring Europeana[1] samt andra digitaliseringsfrågor. Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) utvidgades fr.o.m. till att även omfatta arkiv, bibliotek och museer (ABM-sektorn).