bet · H301MJU23 · 2016-09-15 00:00:00 — Av näringsutskottets yttrande 2015/16:NU2y framgår att det har ansetts vara av sådant allmänt intresse att kan brytas och tas till vara och att trygg försörjning skapas inom mineralbranschen. Grundlagens förutsättningar för ingrepp i markägarnas rätt har därför ansetts vara uppfyllda. Mineralersättningen infördes i samband med vissa ändringar i minerallagen (prop. 2004/05:40, bet. 2004/05:NU8). Mineralersättningen har ingen direkt koppling till den eventuella miljöskada som gruvverksamheten kan resultera i eller till finansiering av eventuella efterbehandlingsåtgärder. De intäkter som tillfaller staten genom mineralersättningen redovisas i stället enligt gällande principer för statens budgethantering mot inkomsttitel i budgetpropositionen. Mineralersättning från koncessionshavaren till markägarna syftar till att uppnå en bättre balans mellan exploatörer och markägare (7 kap. 7 § minerallagen). Ersättningen ska vara av värdet av de som omfattas av koncessionen och som har brutits . Av ersättningen ska tre fjärdedelar tillfalla fastighetsägarna inom koncessionsområdet och en fjärdedel staten. Bestämmelserna om mineralersättning gäller alla koncessioner som har beviljats och där gruvdrift pågår. Enligt 14 kap. minerallagen ska sökande i ärenden enligt minerallagen betala en ansökningsavgift i enlighet med vad regeringen föreskriver (1 §). Innehavare av undersökningstillstånd ska dessutom betala en avgift till staten (2 §). Avgiften ska bestämmas med beaktande av undersökningsområdets storlek och arten av de som omfattas av tillståndet enligt vad regeringen närmare föreskriver. Hur avgifternas storlek m.m. bestäms framgår av 10–13 §§ mineralförordningen (1992:285). Av SGU:s årsredovisning framgår det att för var reglerna om mineralersättning till staten och markägarna tillämpliga på sammanlagt 16 bearbetningskoncessioner. För den gruvbrytning som skedde beslutade bergmästaren om mineralersättningar . Totalt uppgick ersättningen till ca med fördelningen ca till staten och ca till markägarna. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. s. 46) angav regeringen att den har för avsikt att medverka till att nya modeller skapas för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Regeringen avsåg i detta sammanhang att göra en översyn av mineralavgiften och återkomma till med förslag. Enligt näringsutskottets betänkande 2015/16:NU14 fick Tillväxtanalys inom ramen för regeringens mineralstrategi i uppdrag att kartlägga attraktivitet som gruvland och vilka faktorer som påverkar detta. I en delrapport skulle Tillväxtanalys redovisa hur nivån på mineralersättningen och andra avgifter enligt minerallagen påverkar attraktivitet som gruvland. Den del av uppdraget som avser mineralersättningen och andra avgifter redovisades i promemorian Tillstånd och miljöprövning för att öppna gruvor – en internationell utblick (pm 2016:05) . I promemorian konstateras det bl.a. att den svenska och den finska lagstiftningen, som ger markägaren rätt till mineralersättning, är unika då markägarens rättigheter till mineralerna som regleras i gruvlagarna inte kan sägas vara helt klar. I praktiken har reglerna inneburit att marken där en gruva eventuellt kan etableras förvärvas av gruvbolaget. Vidare noteras det att det i flera länder förekommer system för att fördela de skatteintäkter och de avgifter som betalas för prospektering och gruvdrift på flera nivåer lokalt, regionalt och nationellt. I näringsutskottets betänkande 2015/16:NU14 anfördes vidare att har behandlat motionsyrkanden om ändringar av mineralersättningen och dess fördelning mellan olika mottagare eller om avgifter som regleras i minerallagen . avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna och konstaterade bl.a. att regeringen hade aviserat en översyn av det man kallade mineralavgiften. Som nämnts redovisades den del av Tillväxtanalys uppdrag som gäller mineralersättningen och andra avgifter till regeringen . Utskottet såg i betänkandet 2015/16:NU14 ingen anledning för att föregripa regeringens fortsatta beredning av det omnämnda underlag som har presenterats av Tillväxtanalys. Samtliga yrkanden som på något sätt gällde mineralersättningen eller avgifter som regleras i minerallagstiftningen borde därför enligt utskottet avslås av . Utskottet konstaterar att mineralstrategi antogs . Visionen för mineralstrategin är att ett långsiktigt hållbart användande av landets mineralresurser, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden, skapar tillväxt i hela landet och bidrar till att förstärker sin position som EU:s ledande gruv- och mineralnation. Vidare noterar utskottet att har behandlat motionsyrkanden om ändringar av mineralersättningen och dess fördelning mellan olika mottagare eller om avgifter som regleras i minerallagen . avstyrkte näringsutskottet de då aktuella motionerna och konstaterade bl.a. att regeringen hade aviserat en översyn av det man kallade mineralavgiften. Som nämnts redovisades den del av Tillväxtanalys uppdrag som gäller mineralersättningen och andra avgifter till regeringen . Utskottet ser i likhet med näringsutskottet (bet. 2015/16:NU14) ingen anledning för att föregripa regeringens fortsatta beredning av det omnämnda underlag som har presenterats av Tillväxtanalys. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2015/16:3402 (V) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om skärpta krav på återställning efter prospektering. Jämför reservation 6 (KD). I kommittémotion 2015/16:3408 av m.fl. (KD) yrkande 2 framförs skärpta krav på återställning efter prospektering. Även när endast prospektering genomförts finns behov av återställning. Det är bl.a. viktigt att inte kvarlämnade borrhål läcker ut gifter eller utgör en risk för skada på människor eller djur. Detta brister ibland . Kraven på och uppföljningen av återställning efter prospektering bör därför skärpas. behandling och kompletterande uppgifter Enligt näringsutskottets betänkande 2015/16:NU14 överlämnade den dåvarande regeringen proposition 2013/14:159 Bättre information och tydligare ansvar vid mineralprospektering till . I propositionen konstaterade regeringen att de enskildas ställning vid prospektering efter mineraltillgångar behöver stärkas. Regeringen föreslog därför ändringar i minerallagen som bl.a. innebar att kraven på vad en arbetsplan ska innehålla skärptes och förtydligades. Ändringarna innebar också att de myndigheter som ska bevaka allmänna intressen vid prospektering efter mineraltillgångar hålls informerade om hur arbetena kommer att bedrivas och vilka konsekvenser de kan antas medföra. beslutade i enlighet med regeringens förslag och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2013/14:NU20). Bergsstaten är det beslutsorgan som ansvarar för frågor som rör mineralhantering. Bergsstatens uppgift är att med tillämpning av minerallagen pröva frågor om tillstånd för undersökning och bearbetning av mineralfyndigheter och utöva tillsyn av efterlevnaden av minerallagen. Undersökningar av berggrunden med syfte att finna utvinningsbara fyndigheter kallas för prospektering. Undersökningsarbete får bedrivas inom ramen för ett undersökningstillstånd enligt minerallagen och görs oftast i flera steg som t.ex. att man tar mindre prover på hällar och mark, mäter med olika typer av instrument och , när ett intressant område ringats in, eventuellt genomför borrningar. Om man borrar görs det oftast inom en liten och begränsad del av undersökningstillståndet. Mark- och miljöpåverkan vid undersökningsarbete är i de flesta fall mycket liten. Ett undersökningstillstånd avser ett specifikt område och det är bergmästaren som beviljar tillståndet. Tillståndet ger ensamrätt till undersökning och gäller för en treårsperiod. Om det finns risk att miljön kan påverkas väsentligt av undersökningsarbetet krävs ett särskilt tillstånd från . Ett undersökningstillstånd ger inte någon rätt att direkt påbörja undersökningsarbete. För att bedriva undersökningsarbete krävs en arbetsplan. Arbetsplanen ska bl.a. innehålla en bedömning av hur stor skada eller hur stort intrång som undersökningsarbetet kommer att medföra, information om hur eventuella skador eller intrång kommer att regleras samt uppgift om vilken form av säkerhet tillståndshavaren har för att fullfölja utbetalningen av ersättningen och om storleken på säkerheten. (3 kap. 5 § minerallagen) Undersökningsarbete måste utföras så att minsta skada och intrång orsakas (3 kap. 3 § fjärde stycket minerallagen). Ett undersökningstillstånd är förenat med villkor om att tillståndshavaren, innan undersökningsarbeten påbörjas, ska ställa ekonomisk säkerhet avseende ersättning till mark- och sakägare för skada eller intrång som ändå kan uppstå (3 kap. 3 § tredje stycket och 7 kap. 1 § minerallagen). Säkerhet som inte kan godtas av mark- och sakägare som berörs av undersökningsarbeten ska på begäran av denne prövas till utformning och storlek av . Om tillståndshavaren och mark- eller sakägaren efter avslutade undersökningsarbeten inte är överens om storleken på ersättningen för skada eller intrång kan den som är missnöjd vända sig till Bergsstaten för att få saken prövad. påpekar i sitt yttrande 2015/16:NU2y att när det gäller prospekteringens eventuella miljöpåverkan och behovet av efterbehandling bör erinras om att undersökningsarbete (prospektering) kan vara av mycket skiftande omfattning och karaktär. Det kan t.ex. bestå av seismiska, radioaktiva, magnetiska eller elektriska mätningar, geologiska undersökningar, diamantborrning, provtagning, blockletning, provdikesgrävning, borttagande av jord och sprängning. Typen av undersökningsarbete och områdets karaktär är avgörande för om det krävs en anmälan till eller kommunen eller om det fordras tillstånd enligt . I den händelse tillstånd krävs kan detta – på samma sätt som för annan gruvverksamhet – villkoras med krav på att ekonomisk säkerhet ställs för de kostnader som kan uppkomma för att avhjälpa en miljöskada eller för andra återställningsåtgärder som verksamheten kan motivera. anför även att regeringspartierna har aviserat en skärpning av de miljökrav som ställs i samband med prospektering och att en analys av framkomliga vägar kommer att genomföras inom . Utskottet konstaterar att regeringen i proposition 2013/14:159 Bättre information och tydligare ansvar vid mineralprospektering till föreslog ändringar i minerallagen som bl.a. innebar att kraven på vad en arbetsplan ska innehålla skärptes och förtydligades. Ändringarna innebar också att de myndigheter som ska bevaka allmänna intressen vid prospektering efter mineraltillgångar hålls informerade om hur arbetena kommer att bedrivas och vilka konsekvenser de kan antas medföra. Lagändringarna trädde i kraft (bet. 2013/14:NU20). Utskottet noterar även att regeringspartierna har aviserat en skärpning av de miljökrav som ställs i samband med prospektering och att en analys av framkomliga vägar kommer att genomföras inom . Utskottet föreslår därför att motion 2015/16:3408 (KD) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall till handlingarna. Utskottet anser att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Långsiktig branschfinansiering, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3402 av m.fl. (V) yrkande 1. delar uppfattning om att det finns behov av långsiktig branschfinansiering och att det brådskar att finna en lösning, som exempelvis skulle kunna utgöras av en branschgemensam fond. En långsiktig branschfinansiering bör utformas för att minska risken för att staten och därmed skattebetalarna tvingas bekosta åtgärder. Regeringen bör återkomma till med förslag till en långsiktig branschfinansiering av efterbehandling, kontroll och tillsyn av nedlagda gruvor när ställda ekonomiska säkerheter inte räcker till för sådana åtgärder. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. krav på ekonomisk säkerhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3402 av m.fl. (V) yrkande 2. bedömning är att granskning är gedigen och att rekommendationerna har relevans för gällande regelverk för gruvdrift och kostnadstäckning. delar därmed inte regeringens uppfattning att regler inte behöver ses över då lagstiftning om ekonomisk säkerhet och hantering av utvinningsavfall successivt skärpts. Det finns i stället starka skäl att se över regler för att stärka krav på nödvändig ekonomisk säkerhet hos verksamhetsutövaren. Regeringen bör genomföra en översyn av i syfte att förtydliga och stärka kraven på ekonomisk säkerhet vid tillstånd till gruvverksamhet. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bergsstatens prövning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3402 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:3408 av m.fl. (KD) yrkande 1. menar att det finns skäl att se över regelverk och även att se över författningarna gällande Bergsstaten. Vissa förbättringar har gjorts gällande regelverket, vilket tar hänsyn till i sin samlade bedömning. Granskningen tydliggör dock brister som kan uppstå även med nuvarande regelverk samt att tidiga bedömningar av processens totala kostnader bör eftersträvas. Regeringen bör genomföra en översyn av gällande regelverk för att förtydliga att Bergsstatens prövning av bearbetningskoncessioner även ska innefatta kostnader för avfallshantering och efterbehandling. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bergsstatens prövning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3408 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2015/16:3402 av m.fl. (V) yrkande 3. Till skillnad från regeringen som i sitt svar på inte gör bedömningen att en tidigare prövning av kostnader för avfallshantering och efterbehandling skulle bli mer ändamålsenlig än dagens prövning, ser en möjlighet att tidigare ställda krav på ekonomiska säkerheter också kan bidra till en sållning av aktörer som vill verka i gruvbranschen. Genom att det från början står klart vid ansökan om bearbetningskoncession att företaget kan betala för avfallshantering och efterbehandling, och inte som i samband med prövning av miljötillstånd enligt , kan statens egna kostnader minimeras. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regelverk för gruvnäringen, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3402 av m.fl. (V) yrkande 4. är ett mycket attraktivt land för mineralprospektörer. I är dock ersättningen till staten och fastighetsägare mycket liten i internationell jämförelse vid eventuell gruvdrift. Den uppgår till endast av det beräknade värdet av de som omfattas av koncessionen (dvs. av staten tilldelad rätt att bedriva verksamhet) och som har brutits. gruvnäring har enligt statistik från lägst beskattning av samtliga gruvländer i världen. Den effektiva skattesatsen uppgår enligt statistiken till . I ytterst få länder understiger skattesatsen . Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över regelverket för gruvnäringen, inklusive frågan om nivån på mineralersättningen, i syfte att skapa en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar mineralutvinning som främjar landsbygdsutvecklingen. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Återställning efter prospektering, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3408 av m.fl. (KD) yrkande 2. Även när endast prospektering genomförts finns behov av återställning. Det är bl.a. viktigt att inte kvarlämnade borrhål läcker ut gifter eller utgör en risk för skada på människor eller djur. Detta brister ibland . Kraven på och uppföljningen av återställning efter prospektering bör därför skärpas. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Särskilt yttrande (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har ställt oss bakom utskottets ställningstagande att avstyrka de motionsyrkanden som gäller mineralersättningen med hänvisning till den pågående översynen av denna ersättning. Vi vill här dock påminna om den grundläggande uppfattning som vi och har när det gäller vad som i förlängningen bör bli utfallet av denna översyn. I en reservation i näringsutskottets mineralpolitiska betänkande (bet. 2015/16:NU14) har anfört att mineralersättningen bör reformeras. Genom den nuvarande konstruktionen får staten en alldeles för liten andel av det värde som gruvnäringen genererar som staten tvingas stå för tunga investeringar i bl.a. infrastruktur. Vi anser att staten och gruvnäringen har ett ömsesidigt intresse i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Enligt vår uppfattning bör mineralersättningen höjas från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån medan resterande del ska tillfalla staten. Vidare anser vi att statens andel ska placeras i en fond och öronmärkas för satsningar för att stimulera utveckling och sysselsättning på landsbygden. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:165 om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall. 2015/16:3402 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till en långsiktig branschfinansiering av efterbehandling, kontroll och tillsyn av nedlagda gruvor när ställda ekonomiska säkerheter inte räcker till för sådana åtgärder, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av för att förtydliga och stärka kraven på ekonomisk säkerhet vid tillstånd till gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av gällande regelverk för att förtydliga att Bergsstatens prövning av bearbetningskoncessioner även ska innefatta kostnader för avfallshantering och efterbehandling och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över regelverket om gruvnäringen, inklusive frågan om nivån på mineralersättningen, för att skapa en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar mineralutvinning som främjar landsbygdsutvecklingen, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3408 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mineralersättningens koppling till frågor om finansiering av mark- och vattensaneringsåtgärder efter gruvbrytning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta krav på återställning efter prospektering och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2015/16:NU2y Jag vill börja med att säga att jag självklart står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3. Vi diskuterar här ärendet om om ekonomiska risker för staten i fråga om gruvavfall. Det var en mycket gedigen rapport som gjorde och som just hanterar frågan om de stora mängder avfall som uppkommer från gruvindustrin. Vi ska veta att gruvindustrin ensam är den sektor som producerar absolut mest avfall i . Den står för av den totala svenska avfallsproduktionen. Därför tycker jag att den här granskningen från är mycket viktig. Vi från har tagit fasta på en del av viktiga och angelägna förslag. Jag återkommer till dem. Den här diskussionen förs i ett sammanhang då gruvindustrin och malmproduktionen slår nya rekord i . Nya gruvor öppnas - visserligen läggs vissa andra ned - och koncessioner för att prospektera efter nya fyndigheter ges på löpande band av vår myndighet . Vi i har de lägsta avgifterna och skatterna för gruvindustrin i den utvecklade världen. Vår mineralavgift är bara av det landade värdet. Det här har till exempel konstaterats i en jämförelse som gjorde . Vi från tycker att det är uppenbart att gruvindustrin i måste ta ett mycket större ansvar. Det tycker vi av flera skäl. Vi tycker det av sociala och arbetsmarknadspolitiska skäl. Vi vill inte ha en industri som är fly-in/fly-out, som är här för snabba vinster och sedan drar härifrån - en industri som inte investerar i lokalsamhället utan bara är ute efter kortsiktig vinst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om ekono-miska risker för staten i fråga om gruvavfall Vi vill ha långsiktiga och hållbara investeringar, och vi tror också att vi genom att ställa rätt former av ekonomiska och miljömässiga krav på den här branschen kan få ett större ansvarstagande. Vi tycker inte att den så kallade mineralstrategin som den tidigare borgerliga regeringen presenterade räcker på långa vägar. sätter fokus på några viktiga saker, och det gäller vem som ska ta det ekonomiska ansvaret för de stora ingrepp i miljön som gruvverksamhet innebär. Som jag sa tidigare står gruvverksamheten för de i särklass största avfallsmängderna som produceras i . konstaterar att har avfallet från just gruvindustrin ökat lavinartat. Även om det sägs att branschen ska ta det ekonomiska ansvaret för att återställa och sanera efter en gruvverksamhet är det inte helt självklart att den gör det, tvärtom. Ofta skickas fakturan till staten och till oss skattebetalare. Som exempel kan nämnas Blaikendagbrottet i . Den gruvan öppnades för att man skulle bryta bland annat zink, guld och bly. Gruvan öppnades av ett företag som hette Scanmining. därefter gick det bolaget i konkurs och blev uppköpt av ett annat bolag som i sin tur gick i konkurs . kan det konstateras att det inte finns några pengar kvar för att återställa efter de stora ingrepp som har skett i miljön och en näraliggande sjö. Advokat uttalade i media : När det kommer till den slutliga efterbehandlingen är det staten och skattebetalarnas pengar som kommer att användas. Så där ser det tyvärr ut i flera fall i . Vi i menar att det beror på att lagstiftningen är alldeles för tam. Vi i har ett antal förslag som är baserade på det som tar upp. För det första vill vi se en långsiktig branschfinansierad fond för just efterbehandling och sanering. Fonden ska också användas för kontroll av det avfall som gruvindustrin producerar. Då uppfyller man det som sägs i vår miljölagstiftning, nämligen att det är förorenaren som ska betala. Om branschen går ihop och satsar pengar i en fond finns det en säkerhet i de fall där det är oklart vem som ska betala. För det andra anser vi att behöver stärkas. Vi i skulle vilja se att det är som ska vara styrande när det gäller tillstånd och de krav som ställs på gruvindustrin. Minerallagen borde alltså införas i . Om kan justeras så att det ställs krav på ekonomisk säkerhet på bolagen och deras eventuella dotterbolag när de öppnar en gruva får vi också en extra garanti för att det rör sig om seriösa aktörer och inte om några kortsiktiga lycksökare. Ett annat av våra förslag är alltså att ska justeras så att det ställs krav på ekonomisk säkerhet.