bet · H301MJU15 · 2016-04-05 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om livsmedelspolitik från den allmänna motionstiden /16. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den s.k. livsmedelsstrategin, livsmedelskontroll och matsvinn. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, L, KD). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillsatt socker i mat Motioner som bereds förenklat 1.Livsmedelsstrategin, punkt 1 (SD) 2.Livsmedelsstrategin, punkt 1 (C) 3.Livsmedelsstrategin, punkt 1 (KD) 4.Konkurrens och export, punkt 2 (M, C, L, KD) 5.Konkurrens och export, punkt 2 (SD) 6.Exportportal, punkt 3 (M) 7.Forskning och innovation, punkt 4 (M) 8.Forskning och innovation, punkt 4 (SD) 9.Livsmedelskontroll, punkt 5 (SD) 10.Livsmedelskontroll, punkt 5 (L) 11.Matsvinn, punkt 6 (C, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:1434 av m.fl. (S), 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2015/16:219 av (M), 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 4 (M, C, L, KD) Reservation 5 (SD) 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 6 (M) 2015/16:1913 av (M) och 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) 2015/16:295 av (M), 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:2781 av m.fl. (FP) yrkande 4. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (L) 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 13. Reservation 11 (C, L) 2015/16:174 av (M). Tillsatt socker i mat 2015/16:1601 av och (båda MP). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 65 motionsyrkanden om livsmedelspolitik ur 35 olika motioner från den allmänna motionstiden /16. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. Motionerna tar bl.a. upp frågor om den s.k. livsmedelsstrategin, livsmedelskontroll och matsvinn. Vissa motioner tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför i förenklad ordning i ett särskilt avsnitt. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna bytt partinamn till Liberalerna, med förkortningen L. De motioner som väckts under den allmänna motionstiden av dåvarande liberalerna har i betänkandet beteckningen FP. I övrigt används det nya partinamnet Liberalerna och förkortningen L. Utskottets förslag i korthet avslår med hänvisning till den kommande livsmedelsstrategin motionsyrkanden (S, M, SD, C, FP, KD) om innehållet i och syftet med livsmedelsstrategin, konkurrens och export samt forskning och innovation inom livsmedelsområdet. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C), 3 (KD), 4 (M, C, L, KD), 5 (SD), 6 (M), 7 (M) och 8 (SD). I motion 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 8 framhålls att livsmedelsstrategin ska ha till syfte att öka produktionen av hållbar mat i genom att satsa på bättre villkor för både primärproduktionen, livsmedelsindustrin och konsumenterna. Motionärerna anför att en ökad matproduktion inte bara betyder vinster för miljön. Det är också en möjlighet att skapa många nya jobb inte minst på den svenska landsbygden. Dessutom kommer det i spåren av en ökad matproduktion också kunna skapas många nya jobb i förädlingsleden. Livsmedelsstrategin måste därför fokusera på bättre villkor för att öka matproduktionen i . Vidare behöver innehållet i livsmedelsstrategin utvecklas i nära samarbete med näringen, som vet vilka behov som måste tillgodoses för att nå framgång med strategin. En livsmedelsstrategi måste resultera i konkreta åtaganden från alla delar av branschen och politiken om strategin ska kunna leverera en ökad matproduktion i . Därför är det viktigt att strategin också tas fram i ett brett blocköverskridande arbete i för att det ska bli en strategi som varar över mandatperioder. Också i motion 2015/16:2429 av m.fl. (C) anförs att den svenska matproduktionen behöver öka och få förutsättningar att växa och att livsmedelsstrategin därför bör innehålla bl.a. mål om ökad svensk livsmedelsproduktion totalt sett. vill därför enligt yrkande 2 ta fram en nationell livsmedelsstrategi som en vidareutveckling på den tidigare satsningen – det nya matlandet. För att stärka den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft och lönsamhet vill , som en central åtgärd i livsmedelsstrategin, tillsätta en . I ska representanter från bönderna, livsmedelsindustrin, handeln och konsumenterna ingå och även representanter från partier. Syftet är att såväl politiken som näringen ska göra verkliga åtaganden för att tillsammans vända trenden. anför motionärerna också att konsumenternas roll i livsmedelsstrategin behöver prioriteras. Om konsumenterna väljer att köpa importerade livsmedel spelar åtgärderna och ambitionsökningen för svensk livsmedelsproduktion mindre roll. Därför behöver den svenska livsmedelsstrategin enligt yrkande 3 vid sidan av producentfokus även ha ett tydligt konsumentperspektiv. I motion 2015/16:1934 yrkande 7 framhåller m.fl. (KD) att fokus i livsmedelsstrategin måste ligga på att öka den svenska självförsörjningsgraden genom att uppvärdera de mervärden som den svenska livsmedelsproduktionen levererar i form av säkerhet, miljövänlig produktion och ett högt djurskydd. Det är viktigt att fortsätta arbeta för en långsiktig svensk livsmedelsstrategi som införlivar förslag, menar m.fl. (SD) i motion 2015/16:2078 yrkande 10. m.fl. (S) påpekar i motion 2015/16:1434 att ungefär en fjärdedel av svenska hushålls klimatpåverkan kommer från det vi äter, dvs. från de utsläpp av växthusgaser som våra livsmedel orsakar. En del mat har stor påverkan på miljön, en del har mindre. De val vi gör i butiken spelar stor roll och därför måste matproduktionen och matkonsumtionen ställas om i miljövänlig riktning. En sådan omläggning kommer att gagna svenska producenter, eftersom många svenska bönder har kommit långt när det gäller att miljöanpassa sin produktion. m.fl. (C, M, FP, KD) påtalar i motion 2015/16:1363 yrkande 3 behovet av en svensk livsmedelsstrategi för att stärka villkoren för svensk livsmedelsindustri genom att fokusera på att förbättra konkurrenssituationen för svenska livsmedelsproducenter och på att öka exporten av svensk mat. Även i motion 2015/16:2429 av m.fl. (C) yrkande 8 framhålls vikten av att aktivt arbeta för att främja livsmedelsexporten. I är vi kända för att ha sunda och säkra livsmedel. Dessa lämpar sig ypperligt att exportera. Ett strategiskt arbete med att öka livsmedelsexporten startades i och med satsningen – det nya matlandet. Livsmedelsexporten måste nu bli en naturlig del också i den kommande nationella livsmedelsstrategin. Det är därför enligt motionärerna viktigt att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att öka livsmedelsexporten, bl.a. genom att arbeta med att skapa fler s.k. landgodkännanden. Också (M) efterfrågar i motion 2015/16:219 en tydlig marknadsföringsstrategi för att öka exporten av svensk mat. m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:2078 yrkande 12 att arbetet med s.k. land- och anläggningsgodkännanden bör prioriteras för att främja exporten av svenska livsmedel. Små och medelstora livsmedelsföretag kan också behöva stöd med kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel. m.fl. (M) föreslår i motion 2015/16:2603 yrkande 1 att en webbaserad exportportal ska införas för att förenkla svensk livsmedelsexport. Exportportalens syfte bör enligt motionärerna vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer att välja svenska livsmedel. Det bör även undersökas om en sådan portal kan erbjuda information och blanketter för att underlätta import och export. Livsmedelsnäringen är ett strategiskt styrkeområde. Genom att producera mat i skapar vi ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen i hela landet som vi tar ansvar för miljön. Det är därför enligt motion 2015/16:1913 av (M) viktigt att livsmedelsstrategin också relaterar till behovet av forskning och innovation och att detta inkluderas i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Även m.fl. (SD) framhåller i motion 2015/16:2078 yrkande 11 att regeringen bör stödja satsningar på innovation och utveckling inom livsmedelssektorn. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen arbetar med att ta fram en nationell livsmedelsstrategi som omfattar hela livsmedelskedjan. Mål för arbetet är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelskedjan, som relevanta nationella miljömål nås. Andelen ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel ska öka liksom konsumenternas möjligheter att göra medvetna val. Livsmedelsstrategin omfattar hela livsmedelskedjan, från produktionen av råvaror från jorden, havet och skogen till livsmedelsindustri, export, handel, konsumenter, offentliga sektorns konsumtion, restauranger och måltidsupplevelser. Strategin tar sin utgångspunkt i primärproduktionen, men alla livsmedelskedjans delar är viktiga och behövs för att skapa en långsiktig strategi som ger jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Livsmedelsstrategin tas fram i bred dialog med livsmedelskedjans aktörer och det civila samhället. En bred politisk förankring av strategin är prioriterad för att genomförandet ska bli långsiktigt. aviserade att en proposition om livsmedelsstrategin ska lämnas till för riksdagsbehandling . Landsbygdsminister svarade därefter på den skriftliga frågan 2015/16:775 av (M) om innehållet i livsmedelsstrategin att strategin ska presenteras för i en proposition . Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) följande om livsmedelsstrategin. Svensk livsmedelsproduktion har förutsättningar att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt och stärka den hållbara utvecklingen i och i världen. Regeringen inledde därför 2014 arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi. Strategin ska bidra till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion nyttjas fullt ut. Det innebär större produktion för såväl inhemska som utländska marknader, högre tillväxt och sysselsättning i berörda näringar, en ökad andel ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt bättre möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val. I samma proposition anför regeringen vidare att de gröna näringarna har goda förutsättningar att skapa jobb och tillväxt men möter, precis som andra branscher, en rad utmaningar. I betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) lyfts en rad utmaningar för jordbruket fram. Det är regeringens avsikt att hantera flera av dessa utmaningar i arbetet med den kommande livsmedelsstrategin. Det framgår också av propositionen att regeringen anser att livsmedelsindustrins ekonomiska styrka bygger på att företagen är effektiva och innovativa samt säljer högförädlade produkter på såväl svenska som utländska marknader. Grundläggande för detta är en hög kunskapsnivå och ett gynnsamt innovationsklimat. För att säkra jobb och lönsamhet behöver en större andel av produktionen utgöras av varor högre upp i värdekedjan. Regeringen bedömer att innovation och en fördjupad samverkan mellan industri och akademi är av stor betydelse för sektorns utveckling, vilket kommer att belysas ytterligare i arbetet med livsmedelsstrategin. Vidare är export av livsmedel enligt regeringen en viktig motor för att öka matproduktionen och skapa de nya jobben. Exporten (produkter från jordbruket, fisket och livsmedelsindustrin) har utvecklats starkt sedan EU-inträdet och fortsätter att öka trots utdragen lågkonjunktur på flera viktiga marknader. har utvecklingen varit beroende av ett fåtal företag. Ett särskilt fokus kommer därför att läggas på att fler företag ska kunna bidra till exporttillväxten. Rådgivning, information och ökad samverkan mellan företag, myndigheter och akademi är exempel på åtgärder som kan bidra till sektorns internationalisering. För att möjliggöra export till nya marknader utanför EU tillför regeringen medel till och för dessa myndigheters arbete med exportgodkännanden. Slutligen föreslog regeringen i budgetpropositionen att anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ökas –2019 för genomförandet av livsmedelsstrategin. Även anslagen 1:8 och 1:15 föreslogs öka –2019 för att bidra till arbetet med att främja livsmedelsexport. I regleringsbrev ges verket i uppdrag att redovisa myndighetens åtgärder för att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter. ska utifrån framtagna indikatorer redovisa och analysera verksamhetens resultat. Exportstrategin ska beaktas i arbetet med att främja livsmedelsexport. Uppdraget ska redovisas till () . Den svenska livsmedelsproduktionen bör öka, och i finns goda förutsättningar för detta. De mervärden som den svenska livsmedelsproduktionen innebär i form av säkerhet, miljövänlig produktion och ett högt djurskydd måste lyftas fram och värderas högre. Den mat vi äter står för en stor del av hushållens klimatpåverkan. Därför spelar de val vi gör stor roll. Ambitionen bör vara att göra det lättare för konsumenterna och offentliga institutioner att göra bra val. En omläggning av livsmedelspolitiken i miljövänlig, hållbar riktning kommer kunna gagna svenska livsmedelsproducenter eftersom dessa kommit långt när det gäller att miljöanpassa sin produktion. En ökad svensk matproduktion kan också bidra till att öka sysselsättningen och tillväxten i hela landet som den stärker en hållbar utveckling. För att uppnå detta måste villkoren för svensk livsmedelsproduktion bli bättre. Som har redovisats ovan pågår regeringens arbete med att ta fram en livsmedelsstrategi och arbetet befinner sig i slutskedet. Utskottet ser fram emot att få ta del av den samlade strategin och anser slutligen att det är viktigt med en bred politisk förankring av strategin för att genomförandet ska bli långsiktigt. Med hänvisning till den kommande livsmedelsstrategin föreslår utskottet att lämnar motionerna 2015/16:1434 (S), 2015/16:1934 (KD) yrkande 7, 2015/16:2078 (SD) yrkande 10, 2015/16:2429 (C) yrkandena 2 och 3 och 2015/16:3018 (C) yrkande 8 utan vidare åtgärd. har god tillgång till mark och rent vatten och även kunskap om hur produktion ska bedrivas på ett hållbart sätt både för människa, djur och natur. Detta gör, som utskottet anfört ovan, att svensk livsmedelsproduktion har bra förutsättningar för att bidra till ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet. Efterfrågan på säker och hållbart producerad mat fortsätter att öka, något som gagnar svenska producenter eftersom svenska livsmedel generellt håller hög klass och de svenska livsmedelsproducenterna kommit långt i arbetet med att miljöanpassa sin produktion. Livsmedelsbranschen möter dock precis som andra branscher en rad utmaningar. En av de stora utmaningarna för att uppnå målet med ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet är att förbättra konkurrenssituationen för svenska livsmedelsproducenter och att öka exporten av svenska livsmedel. De svenska livsmedelsproducenterna konkurrerar på en marknad där producenter från andra länder inte kommit lika långt när det gäller att ha en bra djurhållning, begränsad antibiotikaanvändning och satsning på hållbara produktionsmetoder i övrigt. Ett livskraftigt jordbruk är viktigt för att hålla hela levande och ett sätt att möjliggöra en levande landsbygd. Det är något som måste hanteras i den kommande livsmedelsstrategin. En del i det arbetet är att beakta de utmaningar som lyfts fram i betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Utskottet vill mot bakgrund av det anförda framhålla vikten av att livsmedelsstrategin bidrar till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion till fullo kan tas till vara. Med detta sagt och med hänvisning till det pågående arbetet med livsmedelsstrategin föreslår utskottet att lämnar motion 2015/16:219 (M), 2015/16:1363 (C, M, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2078 (SD) yrkande 12, 2015/16:2429 (C) yrkande 8 och 2015/16:2603 (M) yrkande 1 utan vidare åtgärd. Som utskottet anfört ovan pågår arbetet med att ta fram en livsmedelsstrategi. Mål med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i hela livsmedelskedjan, som relevanta nationella miljömål nås. För att nå dessa mål är bl.a. en hög kunskapsnivå och ett gynnsamt innovationsklimat grundläggande. Med hänvisning till det pågående arbetet med livsmedelsstrategin föreslår utskottet att motion 2015/16:1913 (M) och 2015/16:2078 (SD) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår tre motioner om livsmedelskontroll. Jämför reservationerna 9 (SD) och 10 (L). I motion 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhålls behovet av att intensifiera arbetet med kontroll av livsmedel. Motionärerna anför att livsmedelsfusket enligt bedömning är omfattande runt om i världen. Bedrägerier kan involvera komplicerade led av uppfödare, slakterier, charkföretag och grossister. För de flesta livsmedel, inklusive annat kött än nötkött, gäller att ursprunget ska anges om konsumenten annars blir vilseledd. En konsument får aldrig luras att tro att livsmedlet kommer från ett annat land, en annan stad eller annan region än vad det faktiskt gör. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. Även m.fl. (FP) påtalar i motion 2015/16:2781 yrkande 4 vikten av att bestämmelser om ursprungsmärkning hänger ihop med ett fungerande system för tillsyn och kontroll eftersom det ur konsumentens synpunkt är sämre med ett märkningssystem som inte går att lita på än inget märkningssystem alls. (M) vill i motion 2015/16:295 att de förbättringsförslag som gäller avgifter vid tillsyn på livsmedelsområdet som Statskontoret föreslår i sin rapport i livsmedelskontrollen (2015:17) skyndsamt genomförs. behandling och kompletterande uppgifter Livsmedelslagstiftningen är, med några få undantag, gemensam för EU. Bestämmelser om den offentliga kontrollen av livsmedel finns i och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. Bestämmelser om detta finns också i livsmedelslagen (2006:804) och livsmedelsförordningen (2006:813). lämnade ett förslag till ny förordning om offentlig kontroll. Enligt () förväntas rådet formellt anta sin ståndpunkt under det nederländska ordförandeskapet som pågår t.o.m. . Därefter ska förslaget antas av . Ansvaret för tillsynen på livsmedelsområdet är delat mellan , länsstyrelserna och kommunerna. leder och samordnar kommunernas tillsyn. Detta sker framför allt genom vägledning, utbildning, gemensamma projekt och annan information. Även länsstyrelserna har ett ansvar för att på regional nivå stödja och kontrollera kommunerna. Länsstyrelserna utför kontrollen av primärproducenter, och kommunerna utför kontrollen av detaljhandel, storhushåll och dricksvattenanläggningar. Vissa industrier, specialiserade anläggningar och slakterier kontrolleras av . Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) följande. Konsumenterna ska kunna lita på att maten är säker och att informationen om de livsmedel man köper är korrekt. Det ska vara enkelt att göra medvetna val. Företagen har ansvar för att livsmedel på marknaden är säkra och märkta på rätt sätt. Den offentliga livsmedelskontrollen har en viktig roll för såväl producenter som konsumenter och ska vara ändamålsenlig, effektiv och likvärdig i hela landet. Det är vidare mycket angeläget att den offentliga kontrollen även i fortsättningen inkluderar att förhindra livsmedelsfusk och annat oegentligt förfarande. förtydligades uppdrag i 2 § förordningen (2009:1426) med instruktion för till att utöver att leda och samordna livsmedelskontrollen även följa upp densamma. Syftet med ändringen var att bättre kunna identifiera och åtgärda brister i kontrollen. I regleringsbrev finns också ett krav på verket att till regeringen redovisa hur arbetet med att motverka livsmedelsfusk fortskrider. har också i uppdrag att för livsmedel som utgör eller kan antas utgöra en risk för människors hälsa utreda och utveckla ett nationellt varningssystem för ökat informationsutbyte och samarbete mellan kontrollmyndigheterna. kom , brister och åtgärdsförslag (dnr 2015/08036). I rapporten identifierar ett antal brister i livsmedelskontrollen och uppmärksammar också regeringen på följande åtgärder för att komma till rätta med bristerna: • ökad samverkan för en resursstark kontrollorganisation • ett nationellt anläggningsregister • tydligare befogenheter för kontroll av oregistrerade/inte godkända verksamheter • utvidgade möjligheter till att förelägga kontrollmyndigheter och att ta över kontrollansvar • ökad samordning mellan myndigheter med angränsande ansvar • fängelse för brott mot livsmedelslagen. Enligt () bereds rapporten . Också om offentlig kontroll av livsmedel – möjligheter, behov och förslag (dnr 2014/42416) bereds , enligt (). I rapporten som lämnades föreslår bl.a. att verkets föreskrifter (LIVSFS 2005:21) om offentlig kontroll av livsmedel ska kompletteras inom vissa områden i syfte att åstadkomma en mer likvärdig livsmedelskontroll. pekar i rapporten också på behovet av vissa lagändringar bl.a. i fråga om möjligheten för verket att ta över kontrollansvaret från en kommun samt vad gäller finansieringen av livsmedelskontrollen. () beslutade att se över lagstiftningen avseende livsmedel, foder och animaliska biprodukter och överväga om fängelse är ett lämpligt straff för vissa brott. Även frågan om sanktionsavgifter bör införas inom dessa områden och på djurskyddsområdet ska övervägas. Översynen ska pågå t.o.m. . Särskilt om avgifter för livsmedelskontrollen Avgiften för livsmedelstillsynen ska betalas av den livsmedelsföretagare vars verksamhet är föremål för tillsyn. Normalt ska tillsynsmyndighetens kostnader täckas av en årlig avgift. Avgiften ska fastställas på grundval av vad tillsynen kostar för tillsynsmyndigheten att utöva. En kommun som bedriver tillsyn ska ta ut en avgift som täcker kostnaderna för livsmedelskontrollen enligt förordningen (2006:1166) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter. Statskontoret lämnade rapporten i livsmedelskontrollen (2015:17) till regeringen. För att förbättra systemet för avgiftsfinansiering och för att öka antalet kontroller lämnar Statskontoret ett antal förslag i rapporten som ska möjliggöra bättre samverkan, revidering av riskklassmodellen och möjliggörande av efterhandsbetalning. Statskontoret har också förslag om hur ska kunna bli mer aktivt. Förslagen riktar sig till såväl regeringen och som länsstyrelserna. Rapporten har remissbehandlats och bereds , enligt ().