bet · H401FiU3 · 2016-12-09 00:00:00 — Det är den enskilt största satsningen på skolan . Det är mer än vad regeringen satsar på skolan. Det är en väldigt tydlig prioritering, herr talman, att Liberalerna sätter skolan först. Det handlar också om att värna sjukvården. Vi ser nu hur vårdköerna växer, hur människor får vänta allt längre innan de får sjukvård. Det är inte rimligt. Att regeringen i det läget väljer att slopa den så kallade kömiljarden - det bidrag som tidigare gavs till de regioner och landsting som gjorde riktade satsningar för bättre tillgänglighet - vittnar om att man inte tar den här frågan på allvar. Vi ser hur sjuksköterskor säger upp sig, hur missnöjet bland de anställda i vården blir allt tydligare och hur känslan av att man inte får göra det man är utbildad till på jobbet växer sig starkare. Allt detta gör att vården fungerar sämre. I det läget väljer regeringen att med ett tydligt alexanderhugg slopa det riktade statsbidraget till de landsting och regioner som satsar på att öka tillgängligheten. Snacka om dråpslag! Vi liberaler föreslår en ny kömiljard. Vi föreslår satsningar på fler vårdbiträden för att proffsen ska få vara proffs på jobbet. Vi föreslår en satsning på fler specialistsjuksköterskor för att öka kunskapen och kvaliteten i vården och på det sättet göra att förtroendet för och tillgängligheten till vården blir bättre. Liberalerna står upp för de funktionshindrade. En välfärdspolitik värd namnet handlar om att stå upp för dem som har det tuffast i vårt samhälle. Vi gör en prioritering av det vi kallar en LSS-miljard, som står i skarp kontrast till de neddragningar som regeringen och nu på bred front runt om i landet gör mot samhällets svagaste och mest utsatta grupper. Vi märker en väldigt stor oro hos personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga när de märker att de blir av med timmar med personlig assistent och när deras frihet och deras vardag beskärs. Regeringen och bär det fulla ansvaret för denna politik. Vi väljer en annan väg för när vi prioriterar en särskild LSS-miljard. Vi menar att välfärdssamhället, om det ska fungera, måste värna dem som behöver stödet mest och som av någon anledning har ett funktionshinder. Regeringen väljer en annan väg än Liberalerna. När vi säger skolan först, att vi ska satsa på sjukvården och låta proffsen vara proffs och när vi säger att vi står upp för de funktionshindrade, då väljer regeringen en helt annan väg. för man en politik med ofinansierade bidragshöjningar och ökar underskotten i statens budget, vilket gör att vi i nästa lågkonjunktur står svagare och då inte kommer att kunna värna välfärden. Det äventyrar mycket av det samhällskontrakt som är så viktigt för . Man höjer också skatten på arbete, vilket gör att det blir mindre lönsamt för människor att arbeta. Rent logiskt betyder det att det innebär mindre skatteintäkter ute i kommunerna och till välfärden. På det sättet sipprar det långsamt ned en politik som gör att välfärden blir svagare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Vi står för en annan politik. Vi är tydliga med att skolan ska gå först och att sjukvården och de funktionshindrade ska prioriteras. Vi menar att det är detta som bygger starkt. Eftersom våra förslag till ramar föll - de som skulle innebära att svensk ekonomi och de offentliga finanserna skulle vara ännu starkare vid nästa finanskris - har vi inget yrkande i debatten. Men vi har ett särskilt yttrande som jag naturligtvis ställer mig bakom. pratar om samhällskontraktet. Men jag funderar på om han inte kan vara yngsta gubbe, om jag får vara lite fräck, för på Liberalernas Facebooksida och i en debattartikel säger att vi måste göra upp med ungdomars lathet. Redan de gamla grekerna gnällde på att ungdomarna var lata. Och genom historien har vi sett ett hat mot ungdomars kultur, såsom dansbandsskatt, danstillstånd och avrättning av hårdrocken. Varje generation har utsatts för kritik av tidigare generationer för att inte bete sig på rätt sätt och för att vara lata. Denna långlivade tradition för nu den unga gubben vidare. säger att dagens ungdom är söndercurlade. Men har fått svar. , som är bemanningsanställd, har svarat och undrar om han klarar ens som bemanningsanställd. Och jag tror faktiskt att hon har en poäng. Om i stället hade varit springvikarie i hade han fått leva med telefonens ringsignal, som betyder att man snabbast möjligt ska inställa sig för arbete, och saknat möjligheter att planera sitt liv. Till skillnad från mig och vet man inte om det är julledigt eller om man över huvud taget kommer att ha semester. Jag tror att man kan läsa artikelserie med helt andra ögon än vad gör och konstatera att det inte är fler låglönejobb för lata ungdomar som politiken behöver fixa, utan fler sjysta jobb där man blir en del av arbetslaget, där man får vara med på personalmöten och gå på vidareutbildningar och där man får en skälig lön så att man kan flytta hemifrån. Det behöver finnas bostäder som man kan bo i. I reportaget får vi också läsa om företagare som vill ha mer och bättre kontakt med Arbetsförmedlingen och om arbetsförmedlare som vill ha bättre kontakt med företagen för att kunna matcha den kompetens de behöver. Men lösning är att lägga ned Arbetsförmedlingen i stället. Arbetsförmedlingen har sagt att man ska lägga ned 100 kontor, men då reagerade kommuner vilket gjorde att man fick dra tillbaka förslaget. Jag tror att behöver en politik där Arbetsförmedlingen kan syssla med sitt kärnuppdrag, att förmedla jobb, inte Liberalernas politik, där man ska kontrollera ungdomar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Jag kan lova att jag är en cool gubbe, om jag nu är yngsta gubbe. Det jag som denne coole gubbe har noterat när jag träffar företagare och arbetsgivare och när jag också tar del av företagarnas egna undersökningar - de gjorde en företagarbarometer - är att det har hänt någonting. Det har hänt någonting med synen på arbete. Det har hänt någonting med arbetsmoralen i vårt samhälle. De anekdotiska exempel som ofta lyfts fram i debatten handlar om människor som frågar sin chef om de ska begära sjukledigt eller ledighet för vård av barn när husdjuret är sjukt och man därmed inte vill jobba. Jag träffar så många företagare och arbetsgivare som bekräftar att de anekdotiska exemplen faktiskt vittnar om en ny syn på arbete. Det där hänger givetvis samman med hur skolan är utformad. Har vi förväntningar på människor? Har vi synen att man har skyldigheter och inte bara rättigheter i samhället? Jag tycker att man har skyldigheter och inte bara rättigheter i vårt samhälle. Samhällskontraktet är att man gör rätt för sig och att man om man har möjlighet att arbeta gör allt för att söka arbete. Det är basen för vårt samhälle. Hur ska den som går upp halv sex och har betalat skatt känna förtroende för samhällssystemet om inte han eller hon vet att den som för stunden inte kan arbeta ändå gör sitt yttersta för att återgå i arbete? Jag tror att detta är fundamentalt för vårt samhälle. Det här är gamla klassiska värderingar som har präglat den svenska arbetarrörelsen genom historien. Men jag noterar i debatten att de inte längre genomsyrar samma arbetarrörelse. Kritiken kommer nämligen alltid från vänster. Kritiken kommer alltid från Socialdemokraterna när jag lyfter fram vikten av att man tar eget ansvar och faktiskt kommer till jobbet och gör det man har sagt att man ska göra. Det är att stå upp för samhällskontraktet. Det är bra att du är orolig för samhällskontraktet, . Jag tror dock att vi är oroliga på lite olika sätt, vilket gör att det finns politiska skillnader. Jag är orolig för att vi hamnar i ett läge där människor känner att de inte är en del av samhället utan står utanför och att de inte heller får vara en del av samhället utan hålls utanför. Jag träffar en hel del människor som har hamnat i olika cykler där de inte lyckas ta sig tillbaka till arbete. Det är fruktansvärt att se dessa människoöden. handlar det om att unga människor som lämnar gymnasieskolan med helt okej betyg inte får en chans på svensk arbetsmarknad och att de villkor de ställs för är ganska osjysta. Politiken handlar mycket om att de har för hög lön trots att de knappt kan leva på sin lön. De är hänvisade till ofrivillig deltid, som vi diskuterade tidigare, eller arbetsvillkor där de inte har en fast anställning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner behöver ett samhällskontrakt där vi inte sänker lönen och höjer hyrorna, vilket Liberalerna vill. behöver ett samhällskontrakt där vi politiker tar ansvar och bygger de där 700 000 bostäderna som behövs, vilket är den största bostadssatsningen och finns i denna budget. Vi måste också säga att det inte är politikens ansvar att försämra villkoren utan att förbättra villkoren. Därför var det viktigt att vi röstade igenom lagen om offentlig upphandling och att det ställs sociala krav i den. Denna politik ställer Liberalerna inte upp på. Det beror nog på att vi har lite olika syn på hur vi ska nå samhällskontraktet och vilken politik som leder dit. Det blir tydligt i debatten att det finns två vägval för svenska folket och att det finns två olika synsätt på vart är på väg. Å ena sidan har vi syn på att företagare är usla och vill suga ut människor och erbjuda dåliga villkor i varje läge. Det handlar inte om eget ansvar, utan förslag om medborgarlön blossar upp i debatten. Människor ska få lön av samhället, staten och skattebetalarna utan att behöva utföra någon form av arbete. Det är den politik som , och delar av Socialdemokraterna företräder. Jag menar att det är helt fel väg för att gå. Vi kan fråga såväl privata som offentliga arbetsgivare - en rektor på en skola, en förskolechef eller en föreståndare på ett särskilt boende - om det har hänt något med arbetsmoralen. Det samstämmiga svaret är ja. Det har hänt något med synen på det egna ansvaret för att komma till jobbet, för att göra det lilla extra på arbetsplatsen, för att inte sjukskriva sig och så vidare. Jag hittar inte på detta, utan man har frågat 5 000 småföretagare och offentliga arbetsgivare vad de uppfattar som det största problemet när det gäller att växa och bedriva en bra verksamhet. Jo, det är att något har hänt med samhällsmoralen och arbetsmoralen. Detta om något är en politisk uppgift att tydliggöra. Det handlar om motprestation för att få försörjningsstöd och om att ha tydliga förväntningar i arbetslöshetsförsäkringen. Det handlar om att från politiskt håll sända en tydlig signal att det alltid ska löna sig bättre att arbeta än att leva på bidrag. Det är en framtidsinriktad politik, och det är så vi bygger starkt. Vi kristdemokrater är hängivna anhängare av det kommunala självstyret. Kommuner ser olika ut och bör hitta lösningar på kommunala problem just kommunalt. Kommunerna har inte bara rättigheten att utforma sina verksamheter på det sätt som passar bäst utan även ansvaret att finansiera sina åtaganden. är ibland klåfingrig och vill putta kommunerna i en viss riktning med riktade statsbidrag. Men dessa bidrag ska ses som signaler i en riktning och inte ta bort ansvaret från de kommunala politikerna. Det är på lokal nivå man kan finna lösningar på många av framtidsutmaningarna, ibland tillsammans med statliga regelförändringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Kommunerna saknar inte utmaningar. De har stor brist på bostäder och en äldreomsorg, skola och socialtjänst som är i behov av utbildad arbetskraft nu och . Att vara kommunpolitiker betyder, precis som för oss här i kammaren, att prioritera. Att ta bort momentet att prioritera och säga att man ger allt till alla kan ge dåliga och ineffektiva lösningar som inte är noga genomarbetade. Det är den strategin som regeringen har gått in för. Om man bara öser in pengar i den kommunala sektorn löser sig allt. Det som är mest betydelsefullt för att kommuner och landsting ska kunna uppehålla och utveckla välfärden är skatteunderlagets utveckling. Hur antalet arbetade timmar utvecklas är därför av avgörande vikt för att välfärdsuppdraget i kommuner och landsting ska kunna fortsätta och säkerställas. Trots en gynnsam konjunktur, som inneburit att skatteunderlaget utvecklats positivt, finns det anledning till oro då regeringens politik inte främjar fler människor i arbete. SKL spår en svagare utveckling av skatteunderlaget . Förändringarna i sjukförsäkringen, avsaknaden av reformer för att förbättra integrationen och höjda skatter kommer inte att leda till fler arbetade timmar. Regeringens budget är därmed långsiktigt problematisk för kommuner och landsting. Under Alliansens tid i regering visade vi att det går att sänka skatterna på jobb och se till att resurser bibehålls eller förstärks - om man genomför rätt reformer. Alliansens politik främjade välfärden och stärkte kommuner och landsting, och den skulle kunna göra så igen. Tittar vi på data från SCB ser vi att den genomsnittliga skattekraften, det vill säga skatteunderlaget per invånare, ökade med under alliansregeringen, från till . Data från och visar att kommunernas skatteintäkter ökade. Det gäller både utvecklingen i fasta priser med en ökning på och utvecklingen per capita med en ökning på . Tittar vi på data från SCB, och ser vi att resurserna till skola, sjukvård och omsorg ökade med mer än 100 miljarder i fasta priser, från till . Det visar att resurserna ökade per invånare, per elev och per slutenvårdspatient. Det absolut avgörande för kommunsektorns resurser till välfärden är sysselsättningen. Det säger inte bara allianspartierna utan även finansminister . Då är det anmärkningsvärt att regeringens lösning för kommunerna inte är att genomföra jobbskapande reformer utan snarare att tillskjuta generella bidrag som inte kommer att lösa de långsiktiga välfärdsutmaningarna. jobbförslag kommer att leda till fler arbetade timmar och en fortsatt god utveckling av skatteunderlaget, vilket främjar välfärden långsiktigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Statsbidrag är givetvis viktiga för kommunsektorn, men med så kallade gratisreformer tenderar regeringens förslag att leda till underfinansierade tjänster, upptrappad löneutveckling och felprioritering av verksamhet. För kommunsektorn är det avgörande att statliga styrsystem främjar effektivitet och ändamålsenlighet. Exempel på sådan god statlig styrning är prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt landsting och kommuner att själva välja lämpliga metoder för genomförandet. Ett konkret exempel är kömiljarden. Den tog regeringen bort, vilket fått till följd att köerna ökar igen. genomför en rad reformer för kommunsektorn. I vårt budgetförslag har vi välfärdssatsningar för vårdpersonal, äldreomsorg, sjukhusvård, skola och stöd till familjer. Tillsammans uppgår de till 7,1 miljarder och ökar till 9,5 miljarder . Exempel på sådana satsningar är vårdserviceteam för att avlasta den hårt belastade vårdpersonalen på landets sjukhus, i primärvården och inom äldreomsorgen. Vi satsar också stort på att ytterligare utveckla vårdpersonalens kompetens, genom Omvårdnadslyftet som ger möjlighet att vidareutbilda sig och skaffa specialistutbildning och genom ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. Vi inför en äldreboendegaranti och ett måltidslyft för att garantera att de äldre får den trygghet och den värdighet de förtjänar. Vi vill införa en elevhälsogaranti och ett speciallärarlyft i skolan. Vi vill säkerställa att familjer får rådgivning och stöd när de behöver det. Och vi gör ännu fler satsningar som kommer kommunerna och landstingen till del. Vi vill särskilt peka på kömiljarden, som bevisligen fungerade - köerna inom vården minskade. när regeringen har tagit bort den ökar köerna igen. Denna besparing kan inte ha varit till förmån för medborgaren. I vår budget finns den med igen eftersom vi anser att det är viktigt att människor får vård så snart det är möjligt och inte får vänta av besparingsskäl. Jag menar att vår budget skapar en bättre möjlighet att klara välfärdsutmaningarna för kommunerna. Fokus på något annat vore oansvarigt och kortsiktigt. Kommunalekonomisk utjämning diskuterar vi i kammare . Det handlar ytterst om att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. När den ekonomiska utvecklingen varierar mellan enskilda kommuner och landsting, när kostnaderna inom den kommunala sektorn fortsätter att öka och när strukturella förhållanden, såsom skillnader i kommuninvånarnas förvärvsinkomster, andel förvärvsarbetande och åldersstruktur, ser så olika ut spelar utjämningssystemet en avgörande roll för att hela landet ska leva. Utan utjämningssystemet skulle det för den kommun som har störst skattekraft räcka i kommunalskatt för att nå den genomsnittliga kommunala skatteintäkten. De invånare som bor i den kommun som har minst skattekraft skulle tvingas betala av sina inkomster för att nå upp till samma nivå. Om man lägger till landstingsskatten skulle skillnaden i skatteuttag hamna på mer än för en medelinkomsttagare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner När i sitt budgetförslag föreslår en besparing på 26 miljarder i utjämningen är det ett direkt slag riktat mot Landsbygdssverige och de kommuner som har sämre ekonomiska förutsättningar. Det är i grunden en gigantisk omfördelning med omvänd , från de kommuner som har det lite tuffare till de kommuner som redan har ganska goda förutsättningar. visar tydligt att de är absoluta högerparti. I denna tävling kommer på en god andraplats. De föreslår nedskärningar på 20 miljarder , varav 4 miljarder slår direkt mot kommuner och landsting. Det handlar om att skära ned på folkhälsa och psykiatri, minska antalet anställda i äldreomsorgen, försämra arbetsmiljön i välfärden och stoppa stora resurser till kommuner som bygger bostäder för alla unga som behöver flytta hemifrån. Jag har sagt det förut, men jag säger det igen: Jag tror inte att det finns många kommunalråd runt om i vårt land som håller med om att nedskärningar på flera miljarder stärker deras möjligheter att upprätthålla en god välfärd och en bra skola. De förslag på socialdemokratiska satsningar och borgerliga nedskärningar som vi debatterar här ska alltså sättas i perspektivet att kommunsektorn som helhet förvisso haft positiva resultat . Utmaningarna och problemen framöver är desto större. Investeringsnivån i kommunsektorn är hög, och den demografiska utvecklingen, mottagandet av asylsökande och nyanlända samt medborgarnas förväntningar på likvärdig service av god kvalitet är några av de utmaningar vi har framöver. Detta kommer att ställa krav på bland annat personal- och kompetensförsörjning och förmåga till innovation och helhetssyn men också effektiviseringar. i det ljuset kan man med fog instämma i att de 10 välfärdsmiljarder som har beslutat att tillföra de generella statsbidragen är ett mycket viktigt tillskott till kommunsektorn. Utan statsbidragen skulle färre kommuner och landsting klara av att balansera intäkter och kostnader, vilket skulle ge dem sämre förutsättningar att klara sitt välfärdsuppdrag. Det finns kanske en och annan som lyfter ett varningens finger och menar att ökade statsbidrag skapar förväntningar hos kommuner och landsting på att staten ska finnas där i svåra lägen. När vi skrapar på ytan ser vi ganska snabbt att dessa motiv är både dunkla och ideologiska. I en värld som är stadd i ständig förändring spelar en stark och jämlik välfärd roll för att man som individ ska våga utvecklas och möta det enda vi med säkerhet vet: att morgondagen ser helt annorlunda ut. Välfärden i kommuner och landsting påverkar människors vardag både konkret och direkt. Den skapar trygghet i ålderdomen, ger livschanser i ungdomen och ökar människors frihet och förutsättningar att få ett rikt och meningsfullt liv. De förslag som ligger på bord skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktiga välfärdstjänster som sjukvård, äldreomsorg och skola. Jag yrkar därför bifall till finansutskottets förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det var ett vackert tal. Mycket av det kan man i förstone givetvis hålla med om. Vi hoppas att kommunerna får en gynnsam situation framgent och går en ljus framtid till mötes. Problematiken är att regeringens budget inte ger en ljus framtid för alla människor. Regeringen har sänkt LSS-utgifterna i sin budget, vilket innebär att många människor går en mörk framtid till mötes. Människor vet inte vad morgondagen kommer att innebära och om de kommer att få det stöd och den hjälp att komma ut och kunna gå till affären eller annat som gör att de kan vara en del av samhället. Jag kan inte se att det var en riktig satsning att skära ned på dem som behöver hjälp av samhället - de som behöver oss. Det gör ni i er budget, . I regleringsbrevet till talar ni dessutom om att de ska skära ned antalet timmar. Är detta verkligen en budget som regeringen vill stå bakom - en budget som Socialdemokraterna vill stå bakom? Jag trodde att ni värnade om LSS-reformen och de människor som behöver hjälp från samhället. Det regeringen nu gör är att vända en utveckling där vi följer principen att man ska bära resurserna efter förmåga och att man ska få efter behov. Det vi dag, just , diskuterar i är vilka förutsättningar kommuner och landsting ska ha . I de anföranden vi har hört av och men också av andra borgerliga partier finns en ganska samstämmig bild av vilka utmaningar som finns för kommunsektorn. divergerar slutsatserna rätt mycket när det gäller vilka åtgärder vi ska vidta för att den nära välfärden, som är direkt och konkret för varje enskild individ ute i vårt samhälle - i kommuner och landsting - ska bli så bra som möjligt. Vi menar att de 10 välfärdsmiljarder som ligger på bord och som vi vill skjuta till - 40 miljarder - är viktiga och nödvändiga. och i sitt anförande säger att de inte spelar någon roll och inte har någon effekt. Jag delar inte den uppfattningen. Om dessa resurser inte ges kommer de utmaningar vi har talat om i alla våra anföranden att bli oerhört mycket större, och effekterna på de medborgare som bor i vårt land - i våra kommuner och landsting - kommer att bli mycket negativa. Denna fråga ska vi diskutera . Därför svarar jag - till sista andetaget - att de 10 miljarderna är nödvändiga för att kommunsektorn ska klara sina uppdrag. Jag noterar att man inte på något sätt svarar på min fråga om LSS. Man är väldigt stolt över att man har öst ut 10 miljarder över kommunerna, men de räckte tydligen inte till dem som behöver LSS. På något sätt är man stolt över att man kan se till att man vältrar över en hel del framtida kostnader på kommunerna. Det är faktiskt det som man gör när man inte ser till att jobb skapas och antalet arbetade timmar ökar för att man ska få en skattebas som gör att man kan betala dessa saker . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Men tydligen räckte inte Socialdemokraternas pengar till LSS. De skickar ett regleringsbrev till och säger att ska dra ned på detta. Är inte det att skära ned resurser från dem som faktiskt behöver samhällets tjänster mest? Jag kan inte förstå hur man i en regering kan undgå att se att detta är någonting som man behöver satsa pengar på. Jag tror tyvärr inte att jag får svar den här gången heller från dig, . Detta är en viktig fråga. Vi kommer att jaga er med den ända tills ni ändrar er, eftersom detta är så viktigt för dessa människor. Jag kan inte förstå att ni inte kan se detta. Ni talar bara om era 10 miljarder, som för övrigt är lånade. Det finns anledning att upplysa och påminna kammare om att det har växt till 120 000 nya jobb. Arbetslösheten minskar och närmar sig en nivå på . Det är långt kvar till full sysselsättning, men utvecklingen går i rätt riktning. Bedömningen är att det kommer att växa till 87 000 nya jobb bara i kommunsektorn. Det är händer som är viktiga för att vi ska kunna stärka kvaliteten i äldreomsorgen, barnomsorgen och skolan.