bet · H401SfU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 10, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken och bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Utskottet föreslår att ska göra ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2016/17:3235 (M, C, L, KD) och 2016/17:865 (C). Regeringen bör återkomma till med förslag om att myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning även bör gälla för och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer. Övriga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns 21 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Ett hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Anslag inom utgiftsområde 10 1.Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (SD) 2.Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (V) 3.Allmänt om socialförsäkringen, punkt 2 (KD) 4.Vård av närstående, punkt 3 (KD) 5.Felaktiga utbetalningar, punkt 4 (S, MP, V) 6.Trygghetssystemen för företagare, punkt 5 (C) 7.Trygghetssystemen för företagare, punkt 5 (KD) 8.Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (C) 9.Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (V) 10.Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (KD) 11.Sjukförsäkringen, punkt 7 (C) 12.Sjukförsäkringen, punkt 7 (V) 13.Sjukförsäkringen, punkt 7 (KD) 14.Bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, punkt 8 (M, C, L, KD) 15.Rehabilitering, punkt 9 (C) 16.Rehabilitering, punkt 9 (V) 17.Rehabilitering, punkt 9 (KD) 18.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (C) 19.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (V) 20.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (KD) 21.Arbetsskadeersättning, punkt 11 (C) 1.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 10 punkt 5 och avslår motionerna 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:833 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2016/17:2350 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4–7 och 9, 2016/17:2355 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–6, 2016/17:2492 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2016/17:2891 av m.fl. (SD), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 10, 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 8 och 18, 2016/17:3450 av m.fl. (C) och 2016/17:3489 av m.fl. (L) yrkande 1. antar regeringens förslag till lagar om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 10 punkterna 1–3 och avslår motionerna 2016/17:2350 av m.fl. (M) yrkande 8, 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3489 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 10 punkt 4. 2016/17:408 av Finn (M), 2016/17:439 av Finn (M), 2016/17:481 av m.fl. (V), 2016/17:678 av (M), 2016/17:886 av och (båda S), 2016/17:987 av (S), 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 15, 2016/17:2438 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2545 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2631 av m.fl. (MP), 2016/17:3243 av (M) och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 7. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) 2015/16:2284 av (KD), 2016/17:902 av (S), 2016/17:1187 av (C), 2016/17:1505 av (M), 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2016/17:3386 av (KD). Reservation 4 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om en utvidgning av myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3235 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 36 samt 2016/17:1248 av (M). Reservation 5 (S, MP, V) 2016/17:348 av och (båda C), 2016/17:489 av (M) yrkande 2, 2016/17:935 av (S), 2016/17:1015 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 17, 2016/17:3184 av (KD), 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1129 av och (båda S), 2016/17:1399 av (S), 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12 samt 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:885 av m.fl. (S), 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 2, 2016/17:1425 av (KD) yrkande 2, 2016/17:1490 av (M), 2016/17:1940 av (C), 2016/17:2692 av m.fl. (S), 2016/17:2793 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (KD) Bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen 2016/17:2353 av m.fl. (M, C, L, KD). Reservation 14 (M, C, L, KD) 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 1, 2016/17:1696 av och (båda S) yrkande 1, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) 2016/17:402 av (M), 2016/17:415 av Finn (M), 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6, 2016/17:1144 av (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Reservation 20 (KD) 2016/17:874 av m.fl. (S), 2016/17:928 av m.fl. (S) och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11. Reservation 21 (C) 2016/17:884 av i och (båda S), 2016/17:908 av (S), 2016/17:1154 av m.fl. (S) och 2016/17:1202 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (C)*, (MP), (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (SD)* och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och ett stort antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 samt ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /16. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör besökt utskottet och informerat om myndighetens arbete. höll utskottet en offentlig utfrågning om Finsams fortsatta utveckling. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till 107 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottets uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetprocessen. Granskningen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 10. Slutligen behandlas ett stort antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /17 och ett motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /16. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor med anknytning till sjukförsäkringen och de sociala trygghetssystemen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 har beslutat om målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning: Frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Regeringen har preciserat målet på följande sätt: – Sjukfrånvaron ska inte variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer. – Osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron ska inte förekomma. – Nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . De centrala indikatorer som används för att mäta resultatet mot målet inom utgiftsområdet är följande: – Ohälsotalet: antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning eller aktivitets- och sjukersättning. – Sjukpenningtalet: antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning. – Antal pågående sjukfall. – Antal nybeviljade sjukersättningar och aktivitetsersättningar. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att sjukpenningtalet har ökat kraftigt . Sjukpenningtalet uppgick , och enligt senaste prognos bedöms sjukpenningtalet 2020 uppgå . Regeringen bedömer att målet för utgiftsområdet om en långsiktigt låg och stabil sjukfrånvaro därmed inte är uppfyllt och anger att sjukfallen blivit både fler och längre. Ett skäl till att sjukfallen i genomsnitt blivit längre anser regeringen vara att andelen med psykiatriska diagnoser, som ofta genererar långa sjukfall, har ökat. Enligt regeringen är det därför viktigt att metoderna för bedömningar av arbetsförmåga och stöd för återgång i arbete vid dessa diagnoser utvecklas av såväl och arbetsgivare som hälso- och sjukvården. Regeringen anser att det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv inte heller är uppfyllt utifrån sjukfrånvarons mycket ojämna könsfördelning, och anger att uppgången i sjukfrånvaron är mer markant för kvinnor än för män. Regeringen konstaterar dock att nybeviljandet av sjukersättning är historiskt lågt. nybeviljades 6 500 kvinnor och 5 200 män denna ersättning. konstateras att antalet personer med aktivitetsersättning ökar. Orsakerna bakom ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning är enligt regeringen flera och komplexa och rör flera politikområden. Regeringen anger att sjukpenningtalet skiljer sig åt mellan olika län. Skillnaden mellan den högsta respektive lägsta länsvisa noteringen i sjukpenningtalet uppgick för kvinnor och för män. För både kvinnor och män är sjukfrånvaron högst i och lägst i . Skillnaden är i stort sett oförändrad jämfört med . Regeringen anger att den svenska sjukfrånvaron enligt Arbetskraftsundersökningar () ligger i nivå med EU-genomsnittet, men att den varierar betydligt mer än EU-genomsnittet. Vidare framgår av att kvinnor i har högre sjukfrånvaro än vad kvinnor inom EU i genomsnitt har, vilket enligt regeringen delvis kan bero på att arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor i generellt sett är högre än bland kvinnor i andra EU-länder. Det framgår även att skillnaderna i sjukfrånvaron mellan och andra EU-länder ökat bland kvinnor . Regeringen anser att detta inte kan förklaras med ett högre arbetskraftsdeltagande. För män i gäller däremot att de har ungefär samma sjukfrånvaro som EU-genomsnittet för män. För att bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron har regeringen beslutat om ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron, att sjukpenningtalet högst ska uppgå vid utgången av 2020 och ett brett åtgärdsprogram för att uppnå detta mål. I budgetpropositionen nämns det kvantifierade målet, och åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro redovisas utförligt. Som en del i utskottets löpande uppföljning har utskottet gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10. Genomgången har syftat till att ge ett underlag för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som beslutat om. Utskottet konstaterar inledningsvis med tillfredsställelse att regeringens resultatredovisning i propositionen i stora delar är utformad på ett tydligt och logiskt sätt. I vissa delar skulle dock redovisningen kunna disponeras om så att det tydligare framgår hur de resultat regeringen valt att redovisa är kopplade till respektive anslagspost. När det gäller anslaget 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen är resultatredovisningen t.ex. inte lika enkel att överblicka som inom övriga anslag. Enligt utskottet återfinns redovisningen av anslaget under rubriken i sjukskrivningsprocessen och då tillsammans med resultat som mer har att göra med anslaget 2:1 . Utskottet ser positivt på att regeringen för de största anslagsposterna 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. gör effektanalyser. I resultatredovisningens analysavsnitt anges t.ex. att ökningstakten i sjukpenningtalet avtar som en följd av åtgärdsprogrammet. Utskottet efterlyser dock att regeringen om möjligt redovisar fler effektanalyser av de åtgärder som vidtagits . Detta gäller inte minst inom anslaget 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen. Utskottet efterlyser även en mer utvecklad analys av resultaten inom anslaget 1:3 Handikappersättningar. Utskottet ser positivt på att flera av de rapporter som Inspektionen för socialförsäkringen, och publicerat citeras i regeringens resultatredovisning. Det förstärker beslutsunderlag. Regeringen redovisar att det finns relativt stora regionala skillnader i sjuktal och att dessa skillnader i stort sett inte förändrats sedan föregående år. Utskottet kan konstatera att regeringen inte gör någon bedömning av utvecklingen i förhållande till målet, dvs. till frågan om skillnaderna kan anses vara osakliga. Frågan om regionala skillnader i sjukpenningtal har tagits upp av vid ett flertal tidigare tillfällen. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen i budgetpropositionen tar ställning till om målet kan anses ha uppnåtts. Utskottet vill gärna se en längre tidsserie för utvecklingen av de regionala skillnaderna i sjukpenningtal. Anslag inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 i enlighet med regeringens förslag, antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och lämnar det bemyndigande som regeringen begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 41 . Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högriskskyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel när det gäller studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt sjukfrånvaron och förändringar av denna betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Mot bakgrund av att ökningstakten mattats av prognostiseras en avklingande ökningstakt åren framöver. har sjukfallens varaktighet visat en dämpad ökningstakt. Detta beror sannolikt på arbete med att förstärka och förbättra sina utredningar och bedömningar. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av bedömning av behovet av rehabilitering och samordnade rehabiliteringsinsatser. beräknas utgifterna, för rehabiliteringspenning inklusive statlig ålderspensionsavgift uppgå till . har särskilda medel för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar samt för särskilt bidrag och för ersättning för resor till och från arbetet. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt har medlen använts för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt för bidrag till resor. beräknas utgifterna till . Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till , utgifterna för boendetillägg beräknas till och utgifterna för närståendepenning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bestäms till 48 . Anslaget 1:2 får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avsåg att se över möjligheterna för långtidssjuka att prova arbete eller studera med bibehållen sjukersättning (prop. 2015/16:1, utg.omr. Bättre möjligheter för unga med funktionsnedsättning eller sjukdom att komma i arbete ingår i regeringens åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Regeringen lämnar nu flera lagförslag för att stärka den ekonomiska tryggheten för personer med aktivitets- och sjukersättning och underlätta övergången till arbete och studier. Enligt regeringen har aktivitetsersättningen inte kommit att präglas av en sådan aktivitet som avsågs när förmånen infördes. Vilandereglerna har visat sig otillräckliga för att förmå unga att våga ta steget från aktivitetsersättning till studier. Av drygt 31 000 unga som hade aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga var det endast ca 140 personer som studerade med ersättningen vilande. Regeringen anser att det är önskvärt att fler unga med aktivitetsersättning går vägen via studier för att komma ut i arbete och egen försörjning. Tryggheten bör stärkas och de ekonomiska riskerna och administrationen för den enskilde under den inledande studietiden minskas. Regeringen föreslår därför att den som fått aktivitetsersättning ska få möjlighet att behålla sin ersättning under en prövotid om totalt för att studera. Därefter kan han eller hon, beroende på hur studierna har gått, fortsätta studierna med aktivitetsersättningen vilande eller avbryta studieförsöket. Vilandeförklaringen tillsammans med prövotiden bör dock begränsas i omfattning. Regeringen föreslår därför att det från de 24 månader som det maximalt är möjligt att bevilja vilande aktivitetsersättning för, räknas av månader med prövotid för studier som infallit som närmast föregått vilandeförklaringen. När det gäller beräkningen av ersättning inom aktivitets- och sjukersättningen och samordning med andra förmåner anser regeringen att det är rimligt att unga med långvarigt nedsatt arbetsförmåga, oavsett om nedsättningen är tidsbegränsad eller varaktig, har likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Förslag lämnas därför om att ett belopp motsvarande av den sjukersättning som förklarats vilande ska kunna betalas ut , när ersättningen är vilande för förvärvsarbete. Vidare föreslås att hel sjukersättning ska kunna lämnas till en person . har unga i åldrarna 19–inte någon möjlighet att få en varaktig ersättning från sjukförsäkringen. Aktivitetsersättningen är alltid tidsbestämd. Enligt regeringen finns det en heterogen grupp unga med aktivitetsersättning som sannolikt aldrig kommer att kunna arbeta eller med hjälp av adekvata insatser utveckla arbetsförmåga och som för att kunna få en varaktig ersättning bör kunna beviljas sjukersättning. För att dessa personer ska få likvärdiga ekonomiska förutsättningar som de som beviljats aktivitetsersättning föreslås att inkomstrelaterad ersättning och garantiersättning ska beräknas på samma sätt som aktivitetsersättningen. Vissa samordningsregler vid ersättning från flera förmåner föreslås också. Regeringen föreslår även att tidpunkten för uppföljning inte längre ska vara knuten till beslutet om sjukersättning. I stället föreslås att senast räknat från ett beslut om sjukersättning ska göra en uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga och sedan, så länge den försäkrade har rätt till sjukersättning, minst på nytt följa upp den försäkrades arbetsförmåga. Om den försäkrade har fyllt föreslås att det inte ska behöva göras någon uppföljning. Den närmare utformningen av uppföljningen anser regeringen är en fråga för .