bet · H301JuU23 · 2016-03-03 00:00:00 — Den som är under tjugoett år och som begått brott får dömas till ungdomstjänst om påföljden är lämplig med hänsyn till hans eller hennes person och övriga omständigheter. Den som döms till ungdomstjänst ska åläggas att utföra oavlönat arbete och delta i annan särskilt anordnad verksamhet i lägst tjugo och högst . Den som är får dömas till ungdomstjänst endast om det finns särskilda skäl för det. Rätten får döma till ungdomstjänst om påföljden kan anses tillräckligt ingripande med hänsyn till brottslighetens straffvärde och den unges tidigare brottslighet och det inte finns skäl för att döma till ungdomsvård. I valet mellan ungdomstjänst och böter ska ungdomstjänst väljas om den påföljden inte är alltför ingripande. Ungdomstjänst får således dömas ut endast om påföljden är lämplig med hänsyn till den unges person och övriga omständigheter. Med detta avses andra förhållanden än sådana som har med själva brottsligheten att göra. Innan en åklagare fattar beslut i åtalsfrågan för den som misstänks för att ha begått ett brott innan han eller hon fyllt 18 ska denne i regel inhämta ett yttrande från socialnämnden. Ett sådant yttrande ska bl.a. innehålla en bedömning av om ungdomstjänst är en lämplig påföljd (11 § LUL). I samband med att det tidigare kravet på att den unge måste samtycka till samhällstjänst slopades betonades att det var särskilt viktigt med en noggrann bedömning av om ungdomstjänst är en lämplig påföljd och att domstolen i det enskilda fallet måste göra en självständig bedömning (prop. 2014/15:25 s. 58 f.) Ett strafföreläggande kan avse böter eller, om det är uppenbart att rätten skulle döma till en sådan påföljd, villkorlig dom. Det senare gäller dock inte för brott som har begåtts av någon som inte har fyllt (48 kap. 4 § ). Anledningen till den begränsningen är att påföljdssystemet när det gäller yngre personer är rikt differentierat och att påföljdsvalet i det enskilda fallet därmed kan vara särskilt svårt. Att den unge får rätt påföljd är naturligtvis av yttersta vikt, och de fall där den unge begått ett brott för vilket straffet ligger över bötesnivå har därmed inte anses böra undandras den kvalificerad prövning som domstolsalternativet erbjuder (prop. 1996/97:8 s. 11 f.). Av 29 kap. 5 § som behandlar de billighetshänsyn som domstolen ska ta vid straffmätningen framgår i punkt 4 att rätten utöver brottets straffvärde i skälig omfattning ska beakta om den tilltalade efter förmåga försökt förebygga, avhjälpa eller begränsa skadliga verkningar av brottet. skulle enligt sitt uppdrag bl.a. ta ställning till om lagöverträdare som har fyllt 18 men inte ska behandlas som vuxna lagöverträdare vid straffmätning och påföljdsval eller i något av dessa avseenden. Utredningen skulle även analysera på vilket sätt ungdom bör beaktas vid straffmätningen i de fall straffnedsättning ska ske. Utredningen skulle även se över var och en av påföljderna sluten ungdomsvård, ungdomsvård och ungdomstjänst i fråga om påföljdens ställning, huvudmannaskapet för påföljden, valet av påföljden, dess innehåll och utformning i övrigt samt uppföljning och reaktion vid återfall i brott eller an-nan misskötsamhet. Vidare skulle utredningen även lämna förslag till en slo-pad eller mer begränsad användning av dagsböter för lagöverträdare i ålders-gruppen 15–. I betänkandet Nya påföljder (SOU 2012:34) föreslog utredningen att påföljdsvalet för ungdomar i åldern 18–i princip ska göras som för vuxna. Utredningen föreslog att det inte ska förutsättas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i åldersgruppen 18–till fängelse oavsett om fängelsestraffet är villkorligt eller ovillkorligt. De särskilda ungdomspåföljderna ungdomsvård, ungdomstjänst och sluten ungdomsvård ska vara förbehållna personer som inte fyllt för brottet. Den som begått brott efter att ha fyllt men inte ska dock kunna dömas till ungdomsvård om det finns särskilda skäl. Om straffvärdet är sådant att fängelse kan följa på brottet och gärningsmannen är ska hans eller hennes ungdom även fortsättningsvis beaktas vid straffmätningen. Vid brott vars straffvärde endast motiverar ett bötesstraff ska dock inte gärningsmannens ungdom beaktas särskilt vid straffmätningen, om han eller hon fyllt för brottet (SOU 2012:34, band 1 s. 41). I betänkandet föreslås vidare att en ny ungdomspåföljd kallad kontaktskyldighet för unga införs. Innehållet i påföljden ska så långt möjligt fyllas med vad som kan ingå i åtgärden särskilt kvalificerad kontaktperson enligt socialtjänstlagstiftningen. i den unges hemort ska vara huvudman för påföljden. Kontaktskyldighet för unga ska väljas som påföljd i de fall brottets allvar och den unges tidigare brottslighet motiverar en mer ingripande påföljd än låga böter eller ett varningsstraff men det inte finns förutsättningar för vare sig ungdomsvård eller ungdomstjänst. I betänkandet finns vidare ett förslag om att införa en ny ungdomspåföljd kallad ungdomsövervakning. Påföljden ska tillämpas i de situationer där vare sig ungdomsvård, ungdomstjänst eller kontaktskyldighet för unga är en tillräckligt ingripande straffrättslig reaktion. När någon dömts till ungdomsövervakning ska det göras en individuellt utformad verkställighetsplan, baserad på en omfattande och allsidig kartläggning och utredning av den unges förhållanden. Verkställighetsplanen ska kunna reglera frågor om den unges boende, skolgång, sysselsättning och fritid, missbruksbehandling, annan vård och behandling eller andra motsvarande åtgärder som syftar till att den unge ska avhålla sig från brott och annars utvecklas gynnsamt. Verkställighetsplanen ska dessutom innehålla tvingande beslut om skyldighet för den unge att hålla kontakt med en särskilt förordnad koordinator samt vissa rörelseinskränkningar. Inskränkningarna i rörelsefriheten ska bestå av antingen förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter eller andra rörelseinskränkningar som kan antas verka brottsförebyggande, t.ex. förbud att vistas på vissa platser eller inom vissa områden. Efterlevnaden av frihetsinskränkningarna ska kunna kontrolleras bl.a. med hjälp av elektroniska hjälpmedel. Vissa delar av förslag behandlades i proposition /15:25 Tydligare reaktioner på ungas brottslighet . Enligt information från bereds övriga frågor i förslag inom . Vid behandlingen av proposition 2014/15:25 Tydligare reaktioner på ungas brottslighet (bet. 2014/15:JuU9) behandlade och biföll utskottet ett motionsyrkande om att införa en ny påföljd för unga – helgavskiljning med fotboja. följde utskottets förslag och gav regeringen till känna att se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma med ett sådant förslag till (rskr. 2014/15:102). Motionsyrkanden om att straffrabatten för gärningsmän mellan 15–respektive 18–ska tas bort eller minskas behandlades senast i det tidigare nämnda och av godkända betänkandet 2014/15:JuU9. I betänkandet redogjordes (s. 12–13) bl.a. för förslag att påföljdsvalet för 18–20-åringar i princip ska göras som för vuxna men att gärningsmannens ungdom ska beaktas vid straffmätningen. Utskottet avstyrkte motionerna om att straffrabatterna för 18–20-åringar skulle tas bort med hänvisning till att beredningen av förslag inte borde föregripas. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom en ändring av straffrabatterna för 15–18-åringar. Utskottet behandlade även ett motionsyrkande som likt 2015/16:3075 (SD) yrkande 2 handlade om att ungdomar som är ska kunna dömas som vuxna vid särskilt grova brott. Inte heller detta förslag var utskottet berett att ställa sig bakom. Frågan om huruvida lagöverträdare som fyllt 18 men inte ska behandlas som vuxna lagöverträdare vid straffmätning och påföljdsval har behandlats av . Utskottet vidhåller att utredningens förslag som bereds inom inte bör föregripas. Utskottet är vidare inte berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om borttagande av straffrabatterna för 15–17-åringar. Motionerna 2015/16:8 (SD), 2015/16:1484 (M), 2015/16:2305 (M) yrkande 5 och 2015/16:2834 yrkande 3 i denna del avstyrks därför. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att det inte kan ställa sig bakom förslagen i motionerna 2015/16:2834 (SD) yrkande 3 i denna del och 2015/16:3075 (SD) yrkande 2 att det vid grova vålds- eller sexualbrott ska införas en möjlighet att pröva om gärningspersonen ska dömas som en vuxen. I motion 2015/16:3075 (SD) yrkande 4 efterfrågas särskilda ungdomsanstalter för ungdomar som begår grova brott. Mot bakgrund av att det finns särskilda ungdomshem där ungdomar som döms till sluten ungdomsvård avtjänar sina straff anser utskottet att det saknas skäl för ett initiativ från med anledning av motionen. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget att utreda möjligheten för åklagare att utfärda strafföreläggande om kortare ungdomstjänst vid ringa brott. Motion 2015/16:2647 (M, C, FP, KD) yrkande 5 avstyrks därför. Utskottet har förståelse för synpunkterna i motion 2015/16:2647 (M, C, FP, KD) yrkande 6 att det är viktigt att man beaktar om unga lagöverträdare gör rätt för sig och att ett sådant beteende ska uppmuntras. Då gällande straffmätningsbestämmelser redan möjliggör att rätten beaktar om den tilltalade har försökt göra rätt för sig anser utskottet dock inte att det är nödvändigt med något initiativ från sida. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet delar naturligtvis uppfattningen i motion 2015/16:2680 (KD) yrkande 8 att det är viktigt att den slutna ungdomsvården håller så hög kvalitet som möjligt. Utskottet som utgår från att regeringen följer utvecklingen av kvaliteteten inom den slutna ungdomsvården anser dock inte att något tillkännagivande om detta är nödvändigt. Motionsyrkandet avstyrks därför. Som redovisas ovan gav vid fjolårets behandling av motioner om unga lagöverträdare regeringen till känna att se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma med ett sådant förslag till . Utskottet finner därför inte skäl att nu på nytt föreslå att ta ett initiativ i denna fråga. Motion 2015/16:1257 (M) avstyrks därför. I motion 2015/16:2680 (KD) yrkande 9 efterfrågas både nya påföljder och möjligheter att kombinera olika påföljder när det gäller unga lagöverträdare. Även när det gäller detta motionsyrkande är utskottet av uppfattningen att beredningen av förslag inte bör föregripas, varför yrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om sänkt straffmyndighets-ålder. Jämför reservation 15 (SD). I motion 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3 i denna del föreslås att straffmyndighetsåldern sänks från 15 till . I motion 2015/16:3075 av (SD) yrkande 1 begärs att straffmyndighetsåldern sänks från 15 till . I 1 kap. 6 § anges att för brott som någon begått innan han fyllt får inte dömas till påföljd. Utskottet behandlade ett motionsyrkande med samma lydelse som 2015/16:2834 yrkande 3 i denna del i betänkande 2014/15:JuU9 (rskr. 2014/15:102). I betänkandet som godkändes av fanns hänvisningar till lagändringar som genomförts och som innebar att brott begångna av barn ska utredas i större utsträckning och mer effektivt än vad som varit fallet. I sitt ställningstagande vidhöll utskottet att den nuvarande straffmyndighetsåldern var väl avvägd. Utskottet vidhåller sin inställning att den nuvarande straffmyndighetsåldern är väl avvägd. Motionerna 2015/16:2834 (SD) yrkande 3 i denna del och 2015/16:3075 (SD) yrkande 1 avstyrks. Orossamtal, punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 2. Orossamtal förekommer runt om i landet och innebär att polis och socialsekreterare tillsammans talar med föräldrar om det finns farhågor om att deras barn håller på att hamna snett. I genomförs hundratals orossamtal , vilket enligt polisen lett till bra resultat. Regeringen bör därför vidta åtgärder som ser till att metoden används i större omfattning och sprids i landet. Förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att det är viktigt att samhället reagerar när unga är på väg i en negativ riktning, inte minst när det gäller att förebygga narkotikabrottslighet. Ju tidigare samhället reagerar desto större är möjligheterna att bryta utvecklingen. Möjligheten att drogtesta tidigt, liksom att polisen har goda möjligheter att utreda brott, också när misstänkta är , är viktiga instrument i polisens arbete med unga lagöverträdare. En bättre fungerande samverkan i kommunerna och tillgång till socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän även utanför kontorstid skulle också stärka det brottsförebyggande arbetet mot narkotikabrottslighet bland unga. Ökat förtroende för polisen, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Det är viktigt att man även fortsättningsvis prioriterar tidiga och tydliga insatser med fokus på individen och att formerna för detta utvecklas. I detta är samverkan mellan myndigheter och engagerade kommuner av yttersta vikt. Det krävs även åtgärder för att öka ungdomars förtroende för polisen och samhället i stort, t.ex. genom att en särskild polis är knuten till varje skola och att områdespoliser tillsätts för att genom relationsbyggande arbete förebygga social oro och problem som t.ex. gängkriminalitet. Det är också viktigt att uppmuntra ungdomar att anmäla brott till polisen. Sociala insatsgrupper, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. fick 2011 uppdraget att initiera en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper, som riktar sig till ungdomar med allvarlig risk för rekrytering till kriminella gäng och fortsatt kriminalitet. Pilotverksamheten bedrevs på tolv platser i landet och inom ramen för dessa intensifierade polis, socialtjänst, skola, vårdnadshavare och andra aktörer samverkan för att gemensamt, samordnat och konsekvent hjälpa ungdomar som var på väg att hamna snett. Att hela samhället samverkar och strävar mot samma mål är avgörande för att få ungdomar att bryta en kriminell bana. De sociala insatsgrupperna fungerade mycket väl och permanentades därför och spreds till fler orter. Vi anser att antalet sociala insatsgrupper bör bli fler och vill att dessa i högre grad ska användas för att komma till rätta med kriminella ungdomar som ännu inte har fyllt . Vi anser att det är viktigt att samtliga relevanta aktörer får delta i arbetet kring ungdomar med kriminell problematik. Vi ser också positivt på att ideella grupper involveras i de sociala insatsgrupperna i större utsträckning än vad som sker . Ökat samarbete mellan polis och skola, punkt 5 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 5. För att förebygga och bekämpa brott är det viktigt att det finns ett förtroende mellan polis och ungdomar. Att samarbeta med lokala ungdomsorganisationer bör vara en stående del i polisens arbete. Polisens arbete med att komma i kontakt med barn och ungdomar innan dessa börjar med kriminalitet är också av stor vikt. Att informera i skolor om polisens arbete är, och bör vara, en viktig del i polisens uppgifter. Polisen bör därför ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskilt utnämnd polis knuten till skolan som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. 24-timmarsgaranti, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. En snabb reaktion från samhället är viktig för att hindra den unges fortsatta kriminalitet, och vi anser att det finns mer som kan göras i detta avseende. Man bör därför överväga att införa en 24-timmarsgaranti som innebär att , eventuellt, och om det är lämpligt tillsammans med polisen, ska kontakta den unges vårdnadshavare efter att denne har gripits för brott. Kortare tid mellan anmälan och dom, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. För att unga misstänkta, tilltalade eller dömda ska uppleva att samhället reagerar är det viktigt att reaktionen kommer så fort som möjligt. För den unge uppfattas ofta tiden för handläggning av ett misstänkt brott som obegripligt lång. Beslut om påföljder och/eller behandling kommer dessutom ofta sent. Det bör därför göras en översyn av om mer kan göras för att tiden från anmälan till dom kan kortas ned i mål där ungdomar är inblandade. Utred fler brott av personer , punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Brå har i rapporten begångna av barn utvärderat ändringarna i LUL som innebar att brott som begåtts av barn ska utredas i större utsträckning och mer effektivt. Brå anför att lagreformen inte har lett till att en större andel av de brottsmisstänkta under utreds av polisen. Däremot utreds de grövre brotten oftare, men . Drygt en fjärdedel av de grövsta brotten har inte blivit utredda, vilket strider mot den nya lagen. Missar och okunskap tycks vara de främsta orsakerna till att ärendena inte utreds, enligt utvärderingen. Vi anser att alla grova brott där unga är misstänkta ska utredas av polisen. Andelen utredningar som har initierats av halverades , tvärtemot lagstiftarens intentioner. Polisen uppger i utvärderingen att de har fått bra information om lagändringarna och att de haft möjlighet att diskutera innebörden och det praktiska arbetet som de medfört. Socialsekreterare har dock inte fått tillräcklig information om lagändringarna och konsekvenserna för deras arbete med brottsmisstänkta barn. Utvärderingen pekar på en del förbättringsmöjligheter. Vi anser därför att man bör se över om det är några ytterligare åtgärder som krävs för att fler brott som har begåtts av personer ska utredas. Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:1484 av (M) och 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.1 i denna del och 2015/16:8 av (SD) och 2015/16:3075 av (SD) yrkande 2. En person som är och döms för brott får lindrigare straff än vad en vuxen person hade fått för samma brott. Det s.k. straffmätningsvärdet, eller med andra ord ungdomsrabatten, ligger på av straffvärdet för brottet om den dömde har fyllt . Därefter ökar straffmätningsvärdet med en glidande skala till full straffbarhet vid fyllda . Detta innebär att den som är typiskt sett åtnjuter en straffrabatt med en tredjedel av straffvärdet och för den som har fyllt är straffrabatten en fjärdedel av straffvärdet. Vi anser att påföljderna för ungdomar i åldern 18–i princip bör vara desamma som för vuxna. Vissa unga vuxna har hunnit återfalla i brott och personer som fastnat i en kriminell livsstil ska rimligen inte ges en generell nedsättning av straffet. Regeringen bör därför se över och om möjligt slopa ungdomsrabatten för gärningsmän mellan . Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.1 i denna del och 2015/16:8 av (SD), 2015/16:1484 av (M), 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3075 av (SD) yrkande 2. I blir en person myndig , och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Dock tar svensk lag ändå särskild hänsyn till personer som är men under , med lägre straff som följd. Detta förhållningssätt är orimligt eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar. Vi anser att denna hänsyn bör upphöra och att straffrabatten för dem bör tas bort. Vi anser vidare att personer som begår hänsynslösa, utdragna och sadistiska brott inte längre ska kunna ursäktas med hänsyn till deras ålder. Är någon kapabel att begå fruktansvärda brott är denna person även kapabel att ta konsekvenserna av sitt handlande. För att komma till rätta med detta uppenbart omoraliska system föreslår vi att det vid grova vålds- eller sexualbrott, speciellt de av hänsynslös karaktär, som utförs av personer under 18 men , ska prövas om gärningsmannen ska dömas som vuxen. Döms gärningsmannen som vuxen ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. Ungdomstjänst, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Påföljder som passar för vuxna är ofta inte bra för unga brottslingar. Vi vill att fler ska dömas till ungdomstjänst, och fullgöra påföljden, vilken bör ha en tydlig koppling till brottet. Det bör därför övervägas om åklagare ska kunna föreskriva kortare ungdomstjänst för ringa brott genom strafföreläggande. Beaktande av om den unge gjort rätt för sig, punkt 12 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Samhället saknar möjlighet att förmå en ung person som har begått brott att göra rätt för sig, t.ex. be om ursäkt eller ta bort klotter. Man bör därför överväga möjligheten att låta domstolar i större utsträckning beakta om den unge har försökt göra rätt för sig, exempelvis vid straffmätningen. Förbättrad kvalitet på den slutna ungdomsvården, punkt 13 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 8. Det finns ett behov av att grundligt reformera och stärka kvaliteten på den slutna ungdomsvården i . infördes sluten ungdomsvård som en ersättning för fängelse för ungdomar i åldrarna som begått grova brott. En utvärdering av (SiS) visar att när gruppernas brottslighet efter domen till sluten ungdomsvård eller fängelse jämförs visar det sig att av de fängelsedömda och av de dömda till sluten ungdomsvård har en ny dom .