bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Det var alltså ett beslut som initierades av regeringen enligt den lagstiftning som finns och som regeringen tar det fulla ansvaret för att vi gjorde. Så här i efterhand, när ni ser hur det ser ut på linjen på bilden, skulle jag nog vilja säga att det var bra att vi gjorde det. Det gäller både i förhållande till att styra upp situationen för men också för hur situationen var i och . Vi hade då väldigt många som åkte rakt igenom , och vi hade ganska hårda påfrestningar till exempel här på i av alla dem som åkte rakt igenom. Det beslutet initierades av och togs av regeringen, och det är vi som tar det fulla ansvaret för det. Men beredande statsråd var som sagt . Ordföranden: Jag ska be både frågeställare och statsrådet att svara möjligen något mer kort och koncentrerat. Klockan är redan 13 och vi vill naturligtvis få så mycket information som möjligt av statsrådet. Det är ingen kritik utan bara en vänlig uppmaning att svara kort och koncentrerat och fråga kort och koncentrerat. (C): Jag vill fråga justitieministern om regeringen över- vägde andra alternativ, till exempel någon form av anmälningsplikt för dem som saknar pass eller kommer utanför Schengenområdet. Det är en åtgärd som skulle varit snabbare att införa än denna. Övervägde regeringen den typen av alternativ för att få ett snabbare införande av en kontroll, till exempel i form av anmälningsplikt? : Ingen åtgärd hade kunnat gå snabbare än detta. Vi fattade beslutet , och sedan tror jag det var i kraft . Det är nog det snabbaste som man kan göra. Det är också det instrument som medlemsländerna har i förhållande till . Inrikesministern kanske har mer information om den saken eftersom han var beredande statsråd. Men det var det instrument som vi såg som skulle fungera och som dessutom var ganska effektivt. (V): Herr ordförande! Jag har fått svar på mina frågor. Jag behöver inte ställa någon ytterligare. (L): Vi hoppar tillbaka och den prognos som kom från då på 79 000, som finns med som en av prickarna på bilden. Kort därefter höll dåvarande statsministern ett tal som kom att kallas öppna-era-hjärtan-talet. Pressträffen i samband med det inne- höll också att man uppmärksammade de uppskrivna prognoserna och de ökade kostnaderna. Sedan följdes det upp av bland annat och med samma budskap om ökade kostnader och ansträngningar för att ta emot så många människor. Reaktionerna från dåvarande oppositionen innan regeringsskiftet var väldigt negativa mot budskapet. sa bland annat att det ställer flyktingar mot välfärd. sa att prognosen inte var anmärkningsvärd. Hon sa, citat: Den är inte exceptionell på något sätt. sa att och budskapet spelade Sverige- demokraterna i händerna. Kan den negativa reaktionen och förnekelsen av vad som höll på att börja hända ligga bakom att regeringen sedan var så pass sen igång med kris- hanteringen av situationen och förberedelserna som blev krishantering? : Det kanske lätt blir en politisk diskussion här, herr ordförande. tal innehöll inte bara öppna era hjärtan. Det fanns också en analys där som sa att eftersom det nu kommer så pass många flyktingar kommer vi inte ha råd med någonting annat, alltså inga välfärds- reformer eller någonting annat i förlängningen. Det var det som föranledde oss socialdemokrater att vara kritiska i den delen. Dessutom var siffrorna väsentligt lägre då. Vi talar om 70 000–80 000. Det är långt upp till 160 000. Jag vänder mig också emot att vi inte skulle ha vidtagit några åtgärder . Som jag föredrog var en av de första åtgärderna som vi gjorde som ny regering tillsättandet av statssekreterar- gruppen. Det har sedan inneburit en lång rad beslut. Det är satsningar på bostadsbyggandet, satsningar på språkutbildning på asylboendena och annan verksamhet på asylboendena. Det är anvisningslagen, så att alla kommuner skulle ta emot, som vi äntligen fick igenom i riksdag. Sedan är det hela EU-politiken ovanpå det, det vill säga att verka för att se till att alla EU-länder faktiskt tar sitt ansvar. Jag skulle nog vilja säga att regeringen har vetat och varit väl medveten om att det är en av våra allra största frågor som vi måste lösa . (L): Om den blivande finansministern säger att ökningen i prognosen – som jag kan tycka är ganska anmärkningsvärd – inte var anmärk- ningsvärd och inte exceptionell på något sätt, hur kan då regeringen , efter att det uttalas, vara redo att hugga tag i frågan? Det är mycket riktigt som justitieministern säger att det naturligtvis är långt från 80 000 till 160 000. Men man började ana en trend här eftersom man hade skrivit upp flera prognoser innan. Hur går man från att säga att det inte är exceptionellt alls till att vara redo , som ministern sa just nu? : Bara för att någonting inte betraktas som exceptionellt innebär det inte att det inte är en stor utmaning och ett stort åtagande som vi har framför oss. Det kom lite drygt 80 000 asylsökande 2014, vilket var en uppgång i förhållande till 2013. Om vi har prognoser som säger att det också 2015 kanske ska komma ytterligare 70 000–80 000 förstår man att det kommer att vara någonting som kommer att prägla vår mandatperiod, och vi måste se till att vi vidtar åtgärder . Det är därför som statssekreterargruppen startades. Men det är i ett annat skede. Det skede som vi sedan kom in i , som jag har varit inne på tidigare, var när ökningen blev så pass stor att inte ens med vår kapacitet och vårt mottagningssystem längre klarar av det. Det var 1 000 skol- klasser som anlände till inom loppet av . Skulle det fortsatt förstår vi att vi helt enkelt inte kan klara ut det. Det är bakgrunden till varför vi fick införa id-kontrollerna och att vi nu processar fram en ny lagstiftning som vi kommer att komma till med i vår. Jag tror faktiskt att lagrådsyttrandet på detta kommer . Skånberg (KD): Tack, migrationsministern, för att han är här och svarar på utskottets frågor. Jag skulle vilja blicka lite framåt och kanske också se på situationen just . Har vi uppgifter på hur många som har rest in i när det var den enorma inresningen som inte är registrerade? Vet vi i så fall var de är nu? : Det kan vara svårt att svara på. Vi är inte i en tysk situation där vi har människor som vill söka asyl men inte har kunnat göra det därför att tyskarna inte ens haft en möjlighet att registrera dem. Alla som har velat söka asyl i har kunnat göra det. Vi har ingen backlog på det sättet. Däremot kan människor fram till ha kommit till och sedan fortsättningsvis uppehåller sig i . Det är svårt att veta hur många det är. Men efter har vi gränskontrollen. Då kommer du inte in i med mindre än att du söker asyl om du inte har uppehålls- rätt i Schengenområdet. Jag skulle vilja säga att de allra flesta som inte sökte asyl i har rest vidare till och . De fick väldigt höga siffror. Men det är svårt att kunna säga en siffra om de kom före och i så fall hur många som är kvar. Skånberg (KD): Jag förstår att det är svårt att säga en siffra. Det är natur- ligt. Marockanska ungdomar kommer och går, och så vidare, och vi vet inte. Kanske migrationsministern kunde ge ett spann: Inom detta är det möjligt. När jag ändå har ordet: Skulle migrationsministern vilja ge lite utsikter för sommaren med nya förhållanden? Finns det en beredskap för att det kan komma nya flyktingströmmar större än vad vi har sett? Vill migrations- ministern blicka framåt? : Herr ordförande! Jag vågar nog inte ens ge mig på att ge ett spann i den delen. När det gäller sommaren framöver ser vi nu ett minskat antal. Vi ligger på ungefär 500 . Ni kan titta på bilden var det ligger ungefär. Jag tror att det är lite drygt 9 000 som kommit att jämföra med 13 000 . Vi ser en minskning på i förhållande till . Det är väl en effekt av id-kontroller plus aviseringen om en ny lagstiftning. Jag skulle tro att om vi får den nya lagstiftningen på plats minskar riskerna för att vi ska hamna i samma situation igen. Det beror på det oerhört svåra etiska dilemmat som jag var inne på. Vi är i ett läge där våra asylboenden i praktiken är fulla. Vi har nästan 180 000 i systemet och 100 000 i våra asylboenden. Låt oss säga att det kommer 1 miljon flyktingar till under detta år. Om vi till exempel skulle stå kvar vid att vara det enda landet som har permanenta uppehållstillstånd i EU vill jag inte säga att hela miljonen skulle komma till . Men det räcker att det kommer 100 000 eller 150 000, och så har vi en mycket svår situation. Vi har varit tvungna att dra slutsatsen att vi måste ta ned lagstiftningen till EU:s miniminivå. Det är ett jättesvårt beslut att fatta med svåra implikationer, men alternativet är värre. Det beror på att vi måste försöka se till de 160 000 som kom . Många av dem kommer att få stanna. Då måste vi se till att de får ett bra mottagande. ändrar sig rutten lite. I stället ser vi fler som kommer över , med alla de problem som följer därefter. Jag skulle ärligt talat inte tro att , och återigen kommer att låta människor resa vidare på det sätt som man gjorde . Jag skulle tro att de allra flesta kommer att stanna i . Dessutom blir de registrerade i i Eurodacsystemet, vilket inte fungerade . Är de registrerade där är det Dublinförordningen som gäller. Då är det som ska pröva deras asylansökan. Skånberg (KD): Herr ordförande! Tack för svaret! Med risk för att låta politisk, vilket inte är avsikten, vill jag ställa en fråga när migrationsministern nämner permanenta uppehållstillstånd. föreslog i att man skulle ha tillfälliga uppehålls- tillstånd. Det var kring innan vi fick den väldiga anstormningen. Har det någonsin varit uppe för beredning hos migrationsministern att man skulle kunna gå den vägen? : Herr ordförande! Den frågan blev ju aktuell när vi såg hur det utvecklade sig och när vi förhandlade med de borgerliga partierna. Övergången till tillfälliga uppehållstillstånd var ju en del av uppgörelsen, de 21 punkterna, så den beredningen har vi gjort . Ordföranden: frågor har redan ställts, och jag har ytterligare ett par. Migrationsministern var inne på detta med eventuella formella och Vi har skriftligen fått ett svar från att det förekom kontinuerliga kontakter mellan inte minst generaldirektören vid och statssekreteraren hos . Det finns ingen dokumentation om vad dessa kontakter har inne- hållit. Det har inte gjorts några tjänsteanteckningar eller dokumenterats på annat sätt. Hur ser statsrådet på det? : Som jag var inne på i mitt resonemang tidigare behöver man ofta ha informella kontakter. Det handlar inte bara om statssekreterare utan också på tjänstemannanivå och på ministernivå. KU har inte tidigare krävt att alla sådana kontakter ska dokumenteras. Om man däremot får information som är viktig för beredandet av ett ärende ska man göra en tjänsteanteckning. Men de här kontakterna har framför allt handlat om information, som jag sa tidigare, det vill säga: Hur är läget just nu? Hur många kommer in? Kan vi hantera situationen? Och finns det något ytterligare som vi kan göra från sida för att hjälpa till? Som jag sa tidigare är detta för att veta att vi har ungefär samma typ av information i varje skede. Jag kan svara rakt upp och ned att om alla informella kontakter mellan myndigheter och skulle dokumenteras skulle vi nog få fördubbla antalet anställda i , för det skulle få väldigt stora effekter. Jag tycker att man kan dra gränsen, och det har vi också gjort, vid sådant som har betydelse för ett ärendes beredning, till exempel den tjänsteanteckning som vi såg från när hon inhämtade information från polisen i ärendet om införande av gränskontroller. Sådant ska dokumenteras på det sättet. Ordföranden: fick frågan här tidigare om antalet personer som reste in i utan att söka asyl 2015 och sa att han inte ens ville ge ett spann för hur många det kunde handla om. Tycker migrationsministern så här i efterhand att han och regeringen tog ansvar för att styra på ett tillräckligt noggrant sätt när han säger att det finns många människor här som vi inte har en aning om var de är och hur många de kan vara? : Herr ordförande! En sådan kontroll kan man inte ha om man inte har gränskontroller av olika slag. Jag kommer ju själv från och vet mycket väl hur det ser ut mellan och . Det rör sig tiotusentals människor i en region där man jobbar på ena sidan och är bosatt på den andra sidan, och så har vi alla turister som åker däremellan. Det är liksom en region som är integrerad. Det är därför som jag säger att de normala dagarna då vi inte har några gränskontroller är det omöjligt att svara på hur många som kommer och som sedan stannar i utan att söka asyl här och som inte har uppehållsrätt i Schengenområdet. Så har det varit sedan vi öppnade Schengenområdet. Så var det faktiskt redan på den gamla passunionens tid, när de nordiska länderna skapade sin passunion. Därför är det väldigt svårt att veta hur många som uppehåller sig och har blivit kvar i . Men om de anträffas vid en inre utlänningskontroll, som är den verksamhet som polisen bedriver, är det klart att de får åka hem. Här tror jag att vi måste göra mer, framför allt när det gäller kontrollen av en del arbetsgivare som utnyttjar människor som uppehåller sig i illegalt och som får jobba för en spottstyver och under väldigt dåliga förhållanden. Sådana initiativ förbereder vi också. Ordföranden: nämnde initiativet som regeringen tog för att kraftigt minska antalet asylsökande i . Varför vidtogs inte de åtgärderna tidigare? Man hade ju sett inströmningsökningen . Det är min ena fråga. Den andra frågan är: Hur mycket försenades de här åtgärderna av politiska motsättningar mellan regeringspartierna, det vill säga hur mycket lång- sammare blev beredningen på grund av den typen av motsättningar? : Herr ordförande fiskar efter konflikter inom regeringen. Detta är något som jag naturligtvis aldrig kommer att kommentera. Men det är naturligtvis så att vi hamnade i ett läge där vi såg att mottagandet var ohållbart. Alla i regeringen ingående statsråd gjorde den gemensamma bedömningen att det helt enkelt inte fungerade längre. Då var vi tvungna att vidta åtgärder. i efterhand var det riktigt av oss att göra det, för, som jag sa, om det hade fortgått med kanske 10 000 flyktingar skulle vi mycket väl ha kunnat hamna i en situation där vi hade haft kanske 15 000–20 000 hemlösa på nyårsnatten. Den situationen var jag oroad för. Det var en gemensam bedömning av regeringen att vi måste vidta åtgärder. Ordföranden: har i vårt material information om ett möte som utrikes- ministern kallade till på UD med olika myndighetsföreträdare för att informera sig om flyktingsituationen. Det ägde rum . Det får ändå ses som tidigt i processen. Hur kom det sig att utrikesministern var snabbare på bollen än migrationsministern när det gällde att interagera med myndig- heterna? : Så var det inte. Vi har haft kontinuerliga kontakter med våra myndigheter och bedömt om vi kontrollerat situationen eller om vi behövt göra ytterligare från regeringens sida. Vad ville var att få mer information för sitt uppdrag som utrikesminister. Det var naturligtvis väsentligt, därför att både utrikesministern och jag hade ju inför våra möten i ministerrådet haft väldigt mycket diskussioner om flyktingpolitiken. Därför tycker jag, och säkert också utrikesministern som tog det här initiativet, att det var bra att hon hörde från myndigheterna direkt hur läget var i och också vilken bedömning de gjorde av vad som skulle komma att ske och vilka utrikespolitiska implika- tioner det kunde få. Det här var ett sätt för utrikesministern att få den informationen direkt från myndigheterna, och det var självklart ett bra initiativ. Men vi hade förstås den informationen tidigare på . Ordföranden: har sagt, som refererades tidigare, att han anser att gränskontrollerna borde ha införts tidigare. Delar migrationsministern den bedömningen? : Det är alltid svårt att veta i precis vilket skede man ska agera. Vi agerade när vi fick förordande om att införa gränskontroller, för då hade vi ett stabilt underlag att utgå från. Jag tänker mig att en kommande utvärdering får titta på frågan om det skulle kunna ha gjorts tidigare. Men det är en svår avvägning. Den här frågan var ju uppe också när vi förhandlade med de borgerliga partierna veckan fram till . Då var bilden från polisen att läget ännu inte var så allvarligt att det förelåg en risk för att vi inte skulle kunna upprätthålla säkerheten i landet, utan det beskedet fick vi från polisen. Då agerade vi därefter. Man måste ha ett underlag från myndigheterna, tror jag, för att kunna agera. Det är klart att vi själva kunde ha tagit initiativ till detta, låt säga eller , men då hade vi inte haft några underlag från våra myndigheter att agera utifrån. Då kanske vi hade fått kritik från konstitutions- utskottet för att vi fattade beslut utan att ha ett fullgott underlag från våra myndigheter. Ordföranden: Jag har bara en kort fråga till innan jag lämnar ordet vidare. Är redo om krisen återkommer, om vi återigen får ett mycket starkt migrationstryck eller någon annan gång , trots regeringens åtgärder och kommande beslut? Eller kommer människor att tvingas sova på gatan igen? Vilken beredskap finns? Har regeringen tagit ansvar för detta? : är förstås redo för ett högre tryck. Jag tror inte att det uppkommer, men det är oerhört svårbedömt. Ju vi får nu med ett ganska lågt antal, desto större möjligheter har vi att skapa en starkare kapacitet. För som går när det kommer 400–500 får vi möjlighet att tömma en del av de asylboenden som man var tvungen att ta i anspråk och som kanske inte var kvalitativt så bra. De kan kanske komma i fråga om vi skulle hamna i samma läge igen. Men vår beredskap är , med vetskap om vad som hände , mycket bättre än vad den var . (MP): Herr ordförande! Jag har en sista fråga till migrationsministern. Vi har tre anmälningar i de här frågorna. Jag undrar lite grann när det gäller övergången från förra regeringen till nuvarande regering. Som minister tar man ju över utredningar och annat berett material som den tidigare regeringen har initierat. Fanns det med det sjuttiotal beslut som vi har fått redovisade något berett material hos dig att jobba vidare med? : Det fanns inte mycket, möjligen med undantag av processen med stödboenden som hade satts igång tidigare och som vi då kunde effektuera snabbt. När den här krisen uppstod var vi å andra sidan in i mandatperioden, så en del av det som den förra regeringen hade berett hade vi redan hunnit leverera. Jag ska inte gå alltför långt i kritiken, men när vi låg på siffror på 30 000– 40 000 , som ju är väldigt låga siffror, borde man ha byggt upp en större statlig kostym med långa kontrakt så att man hade fyllt en bättre bottenplatta. Det hade naturligtvis varit mycket bättre än att få ärva en situation där vi fick gå runt mycket på att handla upp korta kontrakt. hamnade vi i läget att vi var tvungna att dammsuga på asylboenden för att ha möjlighet att ge folk tak över huvudet. Det är viktigt att vi jobbar vidare nu med att se till att vi skapar en bättre grundplatta för asylmottagandet. Skånberg (KD): Herr ordförande! sa inrikesminister att uppemot 80 000 personer kan komma att avvisas från . Hur ser bedömningen ut nu? Hur många har avvisats? Hur många är under avvisning? Och hur många räknar man med ska avvisas ? : avvisades sammanlagt 12 000 personer som vi vet åkte hem. Sedan finns det också många som åker hem utan att vi får reda på det. Av de 12 000 som avvisades var det 9 000 som åkte hem frivilligt och 3 000 med tvång. 12 000 är ändå 1 000 som åkte hem . Dessa siffror kommer förstås att behöva öka . Jag har ingen färsk siffra för hur vi ligger till . Men som ni vet har vi föreslagit ökade medel till polisen, och Kriminalvårdens transporttjänst, som är en del av dem som sköter detta, för att kunna öka antalet. Vi kommer också att behöva bygga ut antalet förvarsplatser i , för att kunna ta en del som inte vill åka hem frivilligt i förvar. Jag tror att angav ett spann på 60 000 till 80 000. Det är nog helt enkelt uträknat så att av de 160 000 som kom kanske lite drygt en tredjedel kommer att få avslag. Då hamnar vi i ungefär det häradet. Det kommer inte att ske så mycket . En del kommer att ske . Men det kommer att portioneras ut , -16, -17 och -18. Vi har på oss att försöka se till att bygga ut kostymen så att vi kan genomföra de här avvisningarna. Då går vi över till granskningsärende 48. Vill statsrådet säga något inledningsvis? : Nej, jag har nog ingenting att tillägga utöver det jag redan har sagt. Det granskningsärendet handlar framför allt om ärenden från före min tid. Och de ärenden det handlar om ligger framför allt på andra departement. Så jag har inte mycket annat att säga än det jag redan sagt. Ordföranden: Då lämnar vi ordet till anmälande parti, , och . (SD): Ordförande! Det här är en anmälan som egentligen går in i den förra anmälan också. Det finns väl flera detaljer i den som jag även kommer att ställa frågor kring som rör vår anmälan. Jag skulle vilja börja fråga om en sak som jag tror att många funderar på, speciellt om man tittar på den Powerpoint som visas på tavlan . Jag vet inte om den finns med i tv-sändningen. Men av den kan man få uppfattningen att det här var en situation som egentligen uppstod från ingenting. Man ser en ökning som går väldigt fort där. Vi har varit inne på möjligheter och förmåga att faktiskt analysera och förutspå det här. Men det kom tidiga larmrapporter. kom UNHCR med uttalanden om vad man kunde se. Det står så här: Den första rapporten från kom . Men konstaterade organisationen att antalet flyktingar som valt just den här vägen sexfaldigats . Det kommer larmrapporter från kommun. Och det här följs av en strid ström av andra larmrapporter. Ändå tar det väldigt innan man från regeringens håll väljer att agera. Så sent som får statsministern en fråga av en reporter från . Reportern frågar: ”Finns det något tak för hur många flyktingar kan ta emot?” Då svarar statsministern: ”Nej, det finns ingen gräns.” Och det här är alltså efter att larmrapporterna har kommit. Och det är man kan se den exceptionella ökningen av antalet flyktingar som söker sig till . Då tänker jag så här: Såg man inte det här? Var det verkligen så att man inte hade någon som helst aning om att det här skulle ske? Det här är ändå . Och den exceptionella ökningen skedde inte så långt därefter. Fanns det verkligen ingen som helst möjlighet för regeringen att förutse att det skulle hända? : Herr ordförande! , du kan se på bilden att ända in låg vi fortfarande under antalet som kom föregående år, alltså 2015, för svensk räkning. Den bild som då fanns och som också gick fram med i sin prognos, som kom redan sent , pekade mot lite drygt 70 000 under innevarande år. Så vi fick inte något underlag för att kunna göra någon annan bedömning, för att kunna göra bedömningen att det skulle öka så pass mycket under så pass . Så skedde då en väldigt snabb ökning, . Och när vi var där var vi tvungna att vidta väldigt många åtgärder, vilket vi också gjorde. Till slut fick vi konstatera att även om har väldigt bra mottagnings- kapacitet finns det en gräns också för oss. Då vidtog vi de åtgärder som du ser där uppe på toppen på bilden som visas. Från och med det minskade också antalet. Och har vi kontroll över situationen. (SD): och sedan också , när UNHCR lämnade de här rapporterna, framgår det tydligt att det just nu är migrations- strömmar på väg upp genom . Man pratar till och med om att de har sexfaldigats . Vilka åtgärder vidtog man med anledning av de här rapporterna? Det måste ju innebära att ni här i började vakna till och fundera på hur det skulle kunna komma att påverka oss. : Vi vidtog som sagt åtgärder , både i budgeten och andra regeringsbeslut, för att kunna hantera situationen och för att bygga ut kapaciteten. Problemet uppstod lite längre fram , när det blev så pass höga tal att vi inte ens skulle klara av boendet längre. Då vidtog vi också åtgärder. De rapporterna som du talar om, från UNHCR, är invägda i de prognoser som gjort.