bet · H301NU10 · 2016-02-22 00:00:00 — Motionärerna anser att EU ska uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag för att undvika en sådan beroendeställning. Detta anser de att bör tillkännage för regeringen (yrkande 37). I budgetpropositionen aviserade regeringen att den har för avsikt att tillsätta en för blocköverskridande samtal om energipolitiken. tillsattes under ledning av energiminister . Enligt sina direktiv (dir. 2015:25) ska vara parlamentariskt sammansatt med uppgift att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Särskild tonvikt ska läggas på den framtida elförsörjningen. – ta del av och närmare analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi förväntas mötas enligt olika prognoser och scenarier och ställa samman två eller flera scenarier för tillförsel, överföring, användning och lagring av energi på – identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energisystemet och lägga särskild vikt vid försörjningen med el – ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen efter 2025–2030. Uppdraget ska redovisas . överlämnade regeringen en skrivelse till med titeln för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87). I skrivelsen gjorde regeringen bedömningen att de två målen för andelen förnybar energianvändning kommer att nås med dagens styrmedel och att målet om energieffektivisering också kommer att nås med befintliga styrmedel och åtgärder. angav regeringen att måluppfyllelsen är mer svårbedömd när det gäller energieffektivisering, men att effekterna av befintliga styrmedel och de åtgärder som beslutades i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen förväntas sammantaget leda till att målet uppnås. Flera av de åtgärder som bidrar till att reducera utsläppen av växthusgaser bidrar också till en ökad andel förnybar energi och till en effektivare energianvändning. Regeringen konstaterade också att eftersom främst fokuserar på förhållandena för elförsörjningen efter perioden –2030 kommer resultatet av arbete inte att påverka uppfyllelsen av de energipolitiska målen till 2020. gav regeringen den parlamentariskt sammansatta Miljömålsberedningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i en bred politisk dialog. Syftet är att skapa stabilitet och tydlighet på vägen mot ett långsiktigt klimatmål. I uppdraget till beredningen ingår att föreslå ett nytt långsiktigt klimatmål för minskning av nationella utsläpp av växthusgaser till 2050. För att klimatmålen ska uppnås ska beredningen lämna förslag till en strategi med förändrade eller nya kostnadseffektiva och långsiktigt verkande styrmedel och åtgärder för olika delar av samhället. Beredningen ska också utreda om det bör införas en klimatlag, dvs. ett utvecklat regelverk för politiska beslut om utsläppsminskningar. Uppdraget om ett förslag till ett klimatpolitiskt ramverk inklusive klimatmål ska redovisas . En strategi med styrmedel och åtgärder för en samlad och långsiktig klimatpolitik ska lämnas . utredning om energisystemet efter 2020 beslutade att påbörja en egeninitierad utredning: Energisystemet efter 2020. Inom ramen för utredningen undersöker och beskriver myndigheten olika tänkbara utvecklingar av energisystemet –2050. Syftet är att skapa en dialog om energisystemets framtid och om vägval kopplade till det. Utredningen ska också ge underlag för beslut om energisystemets framtid. I den första delen av utredningen har ett antal knäckfrågor och utmaningar för energisystemets långsiktiga utveckling identifierats. Det handlar om frågor där det finns olika uppfattningar om vilka vägval bör göra, eller där det finns svårlösta utmaningar på vägen mot ett hållbart energisystem. Den första delen av utredningen redovisades i en rapport : Vägval och utmaningar för energisystemet efter 2020. Utredningens andra fas är att ta fram explorativa framtidsscenarier över samhället och energisystem bortom 2020 och framåt 2050. I dessa undersöks ett brett spektrum av tänkbara utvecklingar av energisystemet. Scenarioarbetet inleddes men pausades av myndigheten under en stor del av 2015 på grund av minskade resurser i vårbudgeten 2015. Scenarioarbetet är emellertid igång nu igen, och resultaten ska enligt myndighetens plan publiceras . EU:s klimat- och energiramverk samt energiunion enades EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030. Målen i överenskommelsen innebär att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivåer. Målen innebär också att energieffektiviseringen ska uppgå till och att andelen förnybar energi ska vara till 2030. Målet för minskningen av växthusgaser är bindande. presenterade kommissionen en ”ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik”. Strategin består av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: – forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfter fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd energiunionen, och i en bilaga listas 43 nya initiativ och lagförslag . betonade vid sitt möte att EU är fast beslutet att bygga en energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik på basis av kommissionens meddelande. enades energiministrarna om slutsatser om styrningen av energiunionen. Utvärdering av forskning och innovation på energiområdet I regleringsbrevet fick Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att utvärdera forskning och innovation på energiområdet. Utvärderingen skulle beskriva måluppfyllelsen, redovisa resultat av olika insatser, och i den mån det var möjligt diskutera effekter av olika insatser. Uppdraget redovisades i rapporten och innovation för omställning av energisystemet – en analys av FoI-verksamhet (Rapport 2015:08). Tillväxtanalys gör bedömningen att verksamhet som utgår från statsbudgetens energiforskningsanslag (anslaget 1:4 utg.omr. 21 Energi) överlag fungerar väl, givet de förutsättningar som ges. Tillväxtanalys anser dock att energiforskningen borde fokusera mer på omställningen till ett långsiktigt hållbart energisystem. Detta innebär att delar av forsknings- och innovationsverksamheten bör inriktas på några få insatser som bedöms komma att behövas om några decennier och som ligger relativt långt ifrån kommersialisering på marknaden. Den inriktning som Tillväxtanalys förordar skulle innebära att regeringen förväntas peka ut några få områden av särskild vikt för den långsiktiga energiomställningen. I en sådan process behöver regeringen även ta fram strategier för hur efterfrågan på ny teknik och nya tjänster ska stimuleras. Innovations- och forskningsbehovet 2017–2020 överlämnade med insatser för en hållbar energiomställning – Redovisning av uppdrag att utarbeta underlag inför kommande beslut om forskning och innovation till regeringen. I rapporten pekade myndigheten ut fem övergripande utmaningar för att nå ett hållbart energisystem. – skapa ett helt förnybart energisystem – säkerställa ett flexibelt och robust energisystem – skapa ett resurseffektivt samhälle – öka insatserna för innovationer för jobb och klimat – möjliggöra samspel i energisystemet. presenterade är nyckeln som beskriver myndighetens syn på forsknings- och innovationsbehovet för perioden –2020. I rapporten identifieras de utmaningar som samhället behöver möta inför omställningen till ett hållbart energisystem. Dessutom presenterades de verktyg och arbetssätt som förordar. Myndigheten föreslog bl.a. att energiforskningsanslaget ökas från dagens till . Utskottet tar inledningsvis ställning till ett antal motioner om energipolitikens övergripande inriktning. Därefter behandlas några motionsyrkanden som på olika sätt berör vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Den är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Liksom regeringen anser utskottet att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. Utskottet instämmer också i regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids stora ödesfråga. Genom satsningar på förnybar energi som ersätter fossila bränslen skapas förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. ska ha förnybar energi. Det långsiktiga perspektiv som präglar både klimatfrågan och målsättningen att uppnå ett långsiktigt hållbart energisystem gör att utskottet – liksom regeringen – betonar värdet av att få till stånd en blocköverskridande överenskommelse om den framtida energipolitiken. Utskottet välkomnar därför det arbete som regeringen har initierat i form av en som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Mot bakgrund av det anförda och med särskild hänvisning till det arbete som pågår inom vore det enligt utskottets uppfattning inte ändamålsenligt av att låsa arbete genom ett uttalande till förmån för den energiöverenskommelse som allianspartierna slöt 2009. De yrkanden som har den inriktningen i motionerna 2015/16:1362 (C, M, FP, KD), 2015/16:2249 (FP) och 2015/16:3149 (KD) bör därför avslås av . Vidare konstaterar utskottet att den energipolitiska grundsyn som genomsyrar motion 2015/16:2854 (SD) till stor del står i kontrast till den ovan redovisade hållning som utskottet förespråkar. Motionen bör därför avslås av i den aktuella delen. Även motion 2015/16:820 (S) bör avslås i den aktuella delen. Förslaget kan anses vara tillgodosett genom den energipolitik som förs och som utskottet står bakom. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning Utskottet har i det föregående redogjort för sin övergripande syn på energipolitiken. De motionsyrkanden som är aktuella i detta avsnitt kan antingen anses helt eller delvis omfattas av den förda politiken eller vara så allmänt hållna att det vore mindre meningsfullt för att bifalla dem. Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:2249 (FP), 2015/16:2261 (FP), 2015/16:2447 (M), 2015/16:2451 (M), 2015/16:2542 (SD) och 2015/16:3149 (KD). Samtliga motioner avstyrks i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till bl.a. pågående arbete avslår motioner om kärnkraft. Jämför reservationerna 8 (M), 9 (SD), 10 (L) och 11 (KD). Svenskt näringsliv är beroende av en fungerande energiförsörjning med internationellt konkurrenskraftiga villkor, konstateras det i motion 2015/16:2153 av (S). redovisar motionären en oro för att händelser i vår omvärld hotar den svenska energiförsörjningstryggheten. Han noterar att EU har en strategi som går ut på att minska EU:s beroende av rysk energi och att eventuella sanktioner mot skulle kunna äventyra de svenska energibolagens kärnbränslestrategi. Motionären anser att man mot bakgrund av händelserna i bör överväga möjligheterna att eftersträva minsta möjliga sårbarhet för den svenska energiförsörjningen. välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring, sägs det i de båda kommittémotionerna 2015/16:2444 och 2015/16:2447 av m.fl. (M). Motionärerna pekar på att många av morgondagens utmaningar kan mötas med morgondagens teknik. När det gäller energiteknik ligger i framkant på många områden, och genom sina historiskt höga anslag till energiforskning markerade alliansregeringen att denna är en viktig del för att hitta svaren på framtidens energiutmaningar. är den myndighet som fördelar statens forskningsresurser. Motionärerna konstaterar att myndigheten dock inte har någon möjlighet att stödja forskning inom kärnkraftsområdet. Om ska kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjlighet att bygga nya och avveckla äldre reaktorer krävs det en bibehållen kompetensnivå och forskningskompetens. Motionärerna anser att det är av yttersta vikt att tillåts satsa på energiforskning med en inriktning som bidrar till alla relevanta kraftslag och delar av energiområdet. Ett tillkännagivande med denna innebörd efterfrågas (mot. 2015/16:2444 yrkande 2 och 2015/16:2447 yrkande 6). I motion 2015/16:798 av (M) konstateras det att den tekniska utvecklingen inom kärnkraftsområdet har lett fram till säkrare och mer effektiva reaktorer som på ett ännu bättre sätt bidrar till att möta vårt ständiga energibehov. Enligt motionären har regeringen genom sin kärnkraftspolitik dock visat att de anser det vara icke önskvärt att kärnkraft finns med i planen för framtida energiförsörjning. Motionären anser att behöver kunna stå på egna ben och därtill har potential att vara en nettoexportör av elenergi på den internationella marknaden. Mot den bakgrunden begär motionären ett tillkännagivande om att kärnkraften kommer att behövas för framtida energiförsörjning (yrkande 1). Kärnkraften är basen i den svenska elproduktionen och står för närmare hälften av den el vi använder , slås det inledningsvis fast i motion 2015/16:902 av (M). Kärnkraften är också viktig för klimatet. Alla länder måste bidra till att minska hotet mot klimatet, och motionären ser det som djupt allvarligt att regeringen genom skattehöjningar tvingar kärnkraftverk till en förtida stängning. Enligt motionären skadar denna politik klimatarbetet, och hon vill att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att kärnkraftsproduktion inte bidrar till växthuseffekten (yrkande 1). Därutöver efterfrågas ett tillkännagivande om att inte ska fasa ut befintliga, säkra och uppgraderade kärnkraftsreaktorer (yrkande 2). I motion 2015/16:1223 av (M) konstateras det att fyra av tio kärnkraftsreaktorer hotas av förtida stängning bl.a. som en följd av att en höjning av effektskatten hotar kärnkraftens lönsamhet. Motionären påpekar att koldioxidfri el bidrar till en stabil och konkurrenskraftig elförsörjning för svensk industri och att kärnkraften är nödvändig för den energikrävande basindustrin i . En framtida utveckling för basindustrin kräver en fortsatt tillgång till miljövänlig och kostnadseffektiv energi, och motionären anser att kärnkraft därför behöver vara en del i energimixen även i fortsättningen. Vidare redovisar hon uppfattningen att regeringen måste ge besked till de kärnkraftsintressenter som verkar i om vad som ska gälla för svensk kärnkraft . Ett tillkännagivande om svensk kärnkraft efterfrågas. Det finns inga tecken på att behovet av el kommer att minska, konstateras det inledningsvis i motion 2015/16:1225 av m.fl. (M). påpekar motionärerna att höjd effektskatt och höjda säkerhetskrav har bidragit till att öka kostnaderna för kärnkraftsleverantörerna, vilket bl.a. helt har stoppat förberedande analyser för att eventuellt bygga nya reaktorer. Beslut om nedläggning riskerar dessutom att försvaga den svenska konkurrenskraften och energiförsörjningen. Motionärerna framhåller att basindustrin sysselsätter många i och att tillgången till en stabil och trygg energiförsörjning är direkt avgörande för dessa företag och deras anställda. Motionärerna anser att framtidens energimarknad ska vila på olika pelare med bl.a. förnybar energiproduktion. De anser dock att det är ofrånkomligt att kärnkraften kommer att förbli betydelsefull under överskådlig framtid. Motionärerna begär ett tillkännagivande från om att värna framtida energiförsörjning (yrkande 2). Kärnkraften står för av den svenska elförsörjningen, slås det fast i motion 2015/16:1539 av (M). Den rödgröna regeringen har emellertid skickat signaler om att kärnkraften inte är önskvärd i det svenska elsystemet, och flera besked har kommit om att ett antal reaktorer ska avvecklas. Detta ger i sin tur reaktioner hos de lärosäten som utbildar kärnkraftskompetens, och forskning inom kärnkraftsområdet blir mindre intressant. Motionären anser att staten bör ta ett större ansvar för att tillgodose utbildning och stödja relevant forskning till förmån för kärnkraftssäkerheten. Hon efterfrågar därför ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att stödja relevant forskning inom kärnkraftsområdet (yrkande 1). I motion 2015/16:1579 av (M) efterfrågas ett tillkännagivande om behovet av en beskrivning av konsekvenserna för den svenska industrins konkurrenskraft vid en förhastad stängning av svenska kärnkraftsreaktorer. Motionären påminner om att alliansregeringens historiska energiuppgörelse har gett elproducenter tydliga förutsättningar och konsumenterna en säker elproduktion till konkurrenskraftiga priser. Det råder nu ett mycket osäkert läge för den viktiga basproduktionen av el eftersom låga elpriser, en höjning av effektskatten och aviserade politiskt motiverade höjda säkerhetskrav gör att fyra av de tio svenska kärnkraftsreaktorerna kommer att stängas inom . Motionären anser att regeringen bör ta fram en konsekvensbeskrivning av hur en förhastad stängning av kärnkraften kommer att påverka den svenska industrins konkurrenskraft och med det även jobben i . I motion 2015/16:2085 av (M) slås det fast att kärnkraften kommer att vara en stark, viktig och realistisk grundpelare i den svenska energiproduktionen under överskådlig framtid. Ett fortsatt lagande och lappande av alla åldrande befintliga reaktorer kommer dock att orsaka allt större problem . Energibolagen bör enligt motionärens uppfattning påbörja arbetet med att ersätta gamla kärnkraftsreaktorer med nya. bör genom ett tillkännagivande framhålla kärnkraftens betydelse för svensk energiförsörjning. En omställning till s.k. förnybar energi leder i realiteten till höjda utsläpp av klimatgaser, sägs det i kommittémotion 2015/16:2542 av m.fl. (SD). är enligt motionärerna ett tydligt exempel på detta, där kolkraften byggs ut kraftfullt trots att landet även har världens mest ambitiösa satsningar på sol- och vindkraft. Motionärerna anser att det slår oerhört fel när kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas ”förnybart”. anser att regeringen ska verka för att kärnkraft ska likställas med s.k. förnybar energi och efterfrågar därför ett tillkännagivande om att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi (yrkande 10). Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning, konstateras det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. Motionärerna menar att en nedläggning av svensk kärnkraft skulle vara ett direkt hot mot den svenska basindustrin och mot den svenska ekonomin. Därutöver skulle hushållen riskera att drabbas av än högre elpriser och ökad import av fossilbränslebaserad el. Motionärerna vill att ska ställa sig bakom ett tillkännagivande om en långsiktig satsning på kärnkraft (yrkande 6). I motionen redovisas också tveksamheter om kärnkraftsbranschens konkurrenssituation, och ett tillkännagivande om detta efterfrågas (yrkande 7). Motionärerna ser positivt på en satsning i form av forskning om och utveckling av svensk kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . De vill att ska uttala sig i linje med denna uppfattning genom ett tillkännagivande (yrkande 8). Vidare anser motionärerna att man bör avskaffa den bestämmelse i (17 kap. 6 a §) som hindrar utbyggnaden av kärnkraften i . Därmed skulle antalet reaktorer inte längre begränsas till dagens tio, och nya reaktorer skulle inte enbart få uppföras på en plats där det finns andra kärnkraftsreaktorer (yrkande 12). Det finns ingen framtid längre för ny kärnkraft, anförs det i motion 2015/16:1365 av (C). Mot bakgrund av besluten om att avveckla reaktorerna av ekonomiska skäl bör det satsas på att göra och till ett centrum för energifrågan i . Motionären begär ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att blir ett forsknings- och för förnybar elkraft, transmission och distribution (yrkande 1). I partimotion 2015/16:2249 av m.fl. (FP) framhålls det att regeringen straffar ut svensk kärnkraft genom en höjd effektskatt. Motionärerna anser att det behövs en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom för klimatet, vilket är ett uppdrag som bör läggas på (yrkande 7). Kärnkraften är en viktig del av basen i elproduktion och svarar för lite av totala elproduktion, konstateras det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna anser att nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft, och därmed välfärd, utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. Mot den bakgrunden ser de det som extra viktigt att satsa på forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga den framtida energiförsörjningen och därmed ge goda förutsättningar att möta framtida energibehov (yrkande 9). Motionärerna begär även ett tillkännagivande om vikten av att trygga energiförsörjningen genom förnybara energikällor innan politiska beslut tas som kan få omfattande konsekvenser för kärnkraftens framtid och energiförsörjning (yrkande 11). producerades ca kärnkraft i de tio svenska kärnkraftsreaktorerna, vilket motsvarade av den totala svenska elproduktionen . Enligt uppgifter från gav kärnkraften drygt , dvs. lägre än 2014 bl.a. till följd av att det utfördes extra långa revisioner på några av reaktorerna. Variationerna i kärnkraftsproduktionen kan vara betydande över åren. Långa stopp till följd av moderniserings- och säkerhetsarbeten eller oplanerade händelser har gett en lägsta årsproduktion på och en toppnotering på ett annat år. har i scenarier för energisystemets utveckling tidigare antagit att effekthöjningar inom befintliga kärnkraftverk kommer att öka elproduktionen till 2020. [1] antas sedan de tre äldsta reaktorerna tas ur drift, vilket gör att produktionen väntas minska till 2030. Dessa scenarier togs dock fram före de besked om förtida avveckling som reaktorägarna gav och att kommer att redovisa nya scenarier . Motioner om att bör uttala sig om kärnkraftens fördelar eller om att kärnkraften bör utvecklas ytterligare behandlades av utskottet (bet. 2014/15:NU9). Utskottet redovisade då den grundläggande inställningen att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering och att ska ha förnybar energi. Vidare konstaterade utskottet att kärnkraftens framtida roll ofrånkomligen kommer att vara en central fråga inom ramen för den då aviserade arbete. Utskottet ansåg inte det vara nödvändigt eller lämpligt att genom ett uttalande om kärnkraftens utveckling skulle föregripa arbete. Motionerna avstyrktes således i de berörda delarna. När det gällde ett motionsyrkande om att avveckla kärnkraften konstaterade utskottet att det råder delade meningar bland partier om kärnkraftens framtid i . Utskottet ansåg inte att det fanns tillräckligt underlag eller vore lämpligt av att uttala sig i detaljerade termer om när och hur en avveckling av kärnkraften bör inledas, som det efterfrågades i en motion. Aviserad avveckling av fyra reaktorer beslutade ägarna av att stänga två reaktorer –2020. Ägarna av kärnkraftverket i har i sin tur meddelat att de avser att stänga 1, och att 2 – som har varit avstängd – inte kommer att startas igen. varnade , chef för kärnkraftsverksamhet, för att bristande lönsamhet i kärnkraftsproduktionen kan innebära att ytterligare reaktorer måste avvecklas . Kärnbränslet i de svenska reaktorerna