bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — flygplatser – i och – som var under notifiering. juristen meddelade att den ansvariga tjänstemannen vid verket skulle skriva en tjänsteanteckning i frågan. Generaldirektören uppgav sig ha blivit bekymrad över det som hade hänt. Hon kontaktade verksamhetsområdeschefen och bad att verket skulle gå ut med en skrivelse till de berörda flygplatserna och begära att få en redovisning som kunde klargöra att man hade betalat ut stödet i enlighet med riktlinjerna. I annat fall skulle flygplatserna riskera att bli återbetalningsskyldiga. samhetsområdeschefen fick också i uppdrag att se över om verket skulle återkräva det utbetalade stödet till de flygplatser som var under notifiering. Generaldirektören fick därefter fortlöpande information från chefsjuristen och blev bekymrad över vad hon uppfattade som en process som inte var bra mellan verket och . Med anledning av det ringde hon – den 24 eller – upp den ansvariga tjänstemannen vid Närings- Hon framförde att hon var bekymrad över att departementet 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN hade gått in i ett myndighetsutövningsärende, att hon inte tyckte att det överensstämde med rollfördelningen mellan verket och departementet och att det var viktigt att man pratade om detta – för att titta på hur relationerna skulle vara framöver. Hon informerade också om att det skrivits en tjänsteanteckning i ärendet samt att verket avsåg att gå ut med en skrivelse till de berörda flygplatserna, och att det skulle kunna bli fråga om återkrav från och – att ett sådant arbete var påbörjat på . inleddes arbetet med att ta fram skrivelsen. ringde generaldirektören till statssekreteraren, och meddelade att hon var bekymrad över hur processen hade gått till. Hon uppfattade då att han inte hade kunskap i frågan; han kände i och för sig till ärendet, men inte vad som hade skett, och han blev bekymrad över det hon berättade. gick ut med skrivelsen till de berörda flygplatserna. framhöll att hon jobbade med SGEI-förordnandena (se vidare nedan) för att granska utbetalningarna som skulle göras. blev hon kontaktad av sin chef, , som uppgav att han varit i kontakt med en tjänsteman på departementet som meddelat att ministern önskade att verket skulle betala ut samtliga driftsbidrag . Orsaken till detta var att ministern skulle gå ut med information om detta . Man kom överens om att en av hennes medarbetare skulle ta kontakt med tjänstemannen på departementet för att stämma av om även och skulle betalas ut. Kontakten togs och verket fick besked om att stöd till samtliga flygplatser skulle betalas ut, även till dessa två flygplatser, eftersom alla flygplatser skulle behandlas lika. Efter detta kontaktades berörda regioner inom , för att de skulle förbereda utbetalning, men avvakta besked efter avstämning med ledning. fick hon besked från om att det var avstämt med ledningen och att utbetalning skulle göras. framhöll att han har en kort tjänsteanteckning om samtalet med en tjänsteman på . Enligt ringde tjänstemannen från departementet och framförde att ministern önskade att driftsbidraget skulle betalas ut . ville inte kalla det för en order, utan den beskrivningen är nog någonting som har kommit till senare i mejlet – en tolkning av det. Tjänstemannen sa också att det skulle betalas ut till de kvarvarande flygplatserna och att man önskade gå ut med information . Därför var det väldigt viktigt att stödet skulle betalas ut . under utfrågningen uppgav att hans uppfattning var att det var ett starkt önskemål från ministern. Generaldirektören framhöll att hon uppfattade det som att man gick in i myndighetsutövning. Det gjorde henne bekymrad eftersom hon har en klar uppfattning om hur rollfördelningen ska vara mellan departementet och verket. Hon var bekymrad över processen – att man skulle betala ut. Hon var noga med att markera att hon ville att man i fortsättningen diskuterar hur relationerna och kontakterna mellan och departementet ska 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN Ett sådant arbete har satts igång efter detta, under ledning av expeditionschefen och chefsjuristen, anförde hon. På en fråga från utskottet om det spelar någon roll för hur agerat i ärendet, om kontakten kom från en tjänsteman eller från ministern själv, svarade generaldirektören att det är självklart att en minister har en större tyngd än en tjänsteman. Hennes uppfattning var att ministern bett tjänstemannen att ta kontakten. framförde att han frågade om de kunde få ett mejl eller ett skriftligt uppdrag, men det sa tjänstemannen att han inte skulle få, men att han kunde fråga tjänstemannens chef i sin tur. Av en slump träffade på denna chef, som frågade om verket hade haft kontakt med tjänstemannen och om man arbetade med utbetalningar. uppgav vidare att han uppfattade att det var ett ovanligt sätt som det gick till på i det nu aktuella ärendet. Av det skälet talade han med Atterbrand och sa att de skulle förbereda ärendet, och att han sedan skulle ta kontakt med sina chefer. Han var också i kontakt med generaldirektören, och fick en återkoppling om att de var medvetna om ärendet. Han sökte också verkets chefsjurist, men fick tyvärr ingen kontakt med henne . På en fråga från utskottet om hade agerat annorlunda om inte ”ordern” hade kommit, svarade att utbetalningen nog skedde lite tidigare än man hade gjort i annat fall. Enligt generaldirektören hade definitivt inte betalat ut till de två flygplatser som var under notifiering. under utfrågningen framförde generaldirektören att en utbetalning gjordes till en del av flygplatserna, men att man sedan stoppade utbetalningarna för att försäkra sig om att dessa låg i linje med , så att inte skulle behöva kräva tillbaka medel. Vid utfrågningen framgick att gick ut med skrivelsen och att det sedan dröjde det ett tag innan man fick in underlag från flygplatserna. begärde också återbetalning från och . Det framgick att skälet till att man krävde tillbaka pengarna från dessa flygplatser var att utbetalningen var felaktig och för att avvakta notifieringen. Vidare framgick att utbetalningen skedde åtminstone en månad innan var klar med sin beredningsprocess. Vid utfrågningen framgick det vidare att man inom vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att man i fortsättningen är fullt informerad om vad som gäller när det gäller regelverket och relationerna mellan departementet och myndigheten. höll utskottet en utfrågning med statsrådet (bilaga B4). Statsrådet inledde med att beskriva förutsättningarna när det gäller driftsbidrag till icke-statliga flygplatser. Av dessa är det 21 flygplatser som får driftsbidrag. antog nya riktlinjer för statsstöd till flygplatser och flygbolag, vilket innebar att möjligheterna och formerna för offentligt flygplatsstöd förändrades i hela EU. Som en följd av de nya EU- riktlinjerna beslutade regeringen om ändringar i de svenska 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN förordningar som reglerar driftsbidraget, vilket innebär att fr.o.m. kan statligt driftsbidrag endast betalas ut till icke-statliga flygplatser som utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt EU:s s.k. SGEI-regler (SGEI står för Services of General ). kan sägas vara en övergångsperiod då de kommunala flygplatsägarna successivt behöver utveckla sina SGEI-förordnanden för respektive flygplats. Ett beslut om ett SGEI-förordnande innehåller bl.a. en definition av det uppdrag som flygplatsen ska ansvara för när det gäller att tillhandahålla en tjänst av ett allmänt ekonomiskt intresse. Det är ett omfattande arbete som i kombination med att regelverket är nytt och komplicerat tar tid. Statsrådet anförde vidare att när hon tillträdde som infrastrukturminister blev hon tidigt medveten om att det var nödvändigt att se till att det svenska regelverket för driftsbidrag till icke-statliga flygplatser anpassades till kommissionens nya riktlinjer och SGEI-regler. Ett arbete med att justera de aktuella förordningarna inleddes därför i med utgångspunkt från ett regeringsuppdrag som rapporterade . Regeringen fattade beslut om att ändra förordningarna . Enligt statsrådet förekom det kontakter mellan tjänstemännen i och om hanteringen av driftsbidragen sedan början av . Varken flygplatserna eller Näringsdeparte- mentet fick dock någon tydlig information från om att verket såg några problem med att hinna hantera utbetal- ningarna av samtliga driftsbidrag . betalade och 2015 ut driftsbidrag till 15 av de 21 flygplatserna. Närings- departementet gjorde därför bedömningen att det inte fanns någon anledning att anta att inte skulle betala ut driftsbidrag till de resterande flygplatserna. Statsrådet blev därför förvånad när hon genom ett brev från flera flygplatschefer fick reda på att hade stoppat utbetalningarna av driftsbidrag till de resterande sex flygplatserna. informerade först i ett brev de berörda flygplatserna att verket avsåg att skyndsamt begära in kompletterande underlag från flygplatserna. Enligt statsrådet uppstod det därför en mycket olycklig situation, där verket först hade beslutat att betala ut stöd till femton flygplatser, men sedan beslutade att skjuta upp utbetalningarna till de resterande sex flygplatserna. Statsrådet blev kontaktad av personer som informerade henne om verkets brist på information och hantering av bidragen, och förstod att detta skulle leda till ekonomiska problem för flygplatserna. Statsrådet insåg att något måste göras, och hon diskuterade detta med en av sina medarbetare i den politiska staben och bad denne att ta kontakt med de ansvariga opolitiska tjänstemännen i departementet. Som statsrådet förstod det togs en sådan kontakt, och vid denna förmedlades att frågan måste få en snabb hantering. Statsrådet framhöll under utfrågningen att hon självklart är medveten om reglerna i regeringsformen som förbjuder henne eller regeringen att bestämma 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN hur en myndighet ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en fick statsrådet underhandsinformation från en av flygplatserna om att hade meddelat att man avsåg att betala ut driftsbidrag till flygplatserna. fick hon ett brev från flera kommunala företrädare som påtalade problemen med hanteringen av bidragen. Efter detta var statsrådet inte inblandad i de kontakter som togs med I efterhand har hon dock förstått att tjänstemän tog kontakt med tjänstemän för att diskutera vad som kunde göras för att snabbt lösa den uppkomna situationen. Det var i denna dialog som det uppenbarligen uppstod ett missförstånd om hanteringen av bidraget, anförde statsrådet. Statsrådet sa sig vara förvånad över att situationen uppstått och att inte varit mer proaktivt, med tanke på att det hade gått regeringens beslut om Med anledning av det som inträffade har statsrådet tillsammans med generaldirektören vid uppdragit åt expeditionschefen i Närings- departementet och chefsjuristen vid att tydliggöra hur och på vilken nivå olika kontakter mellan företrädare för och Statsrådet konstaterade att hon inte har haft någon direktkontakt med företrädare för när det gäller utbetalningar av driftsbidrag och självklart inte heller gett någon order om Hon har också talat med tjänstemännen på departementet, som bestämt hävdar att de inte har gett någon order om utbetalning. Vid utfrågningen framhöll statsrådet att hon i samtal med en medarbetare i hennes stab uttryckt oro för de icke-statliga flygplatsernas situation och att hon hade fått synpunkter och önskemål från flera företrädare för flygplatserna, som inte visste om de skulle få sina stöd utbetalade. blev uppmärksammad om samma sak . vid det tillfället att hon inte kunde fatta beslut om detta, eftersom det skulle Men statsrådet anförde att hon självklart hade en dialog med om att man behövde agera. Med det avsåg statsrådet att verket skulle betala ut stödet, om verket ansåg att det fanns laglig möjlighet att göra det. Det statsrådet har uttryckt är starka önskemål om en skyndsam hantering av ärendet, eftersom det var en mycket prekär situation. Som svar på en fråga om hur missförståndet kunde uppstå, svarade statsrådet att det finns olika bilder av vad som uttrycktes vid telefonmötet den mellan tjänstemän på och företrädare för och också vid de muntliga kontakterna mellan en person anställd på och en person anställd vid departementet samma datum. Statsrådet anförde också att det inte fanns någon planerad kommunikation från departementets sida; däremot fanns det ett önskemål om att departementet skulle få information från eftersom det hade kommit in en skrivelse till departementet från ett antal kommunala företrädare och från I departementet insåg man att det kunde bli medialt intressant 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN och att man behövde information från verket om handläggningen för att kunna svara på frågor, om det skulle komma några sådana. Som svar på en fråga om vad som var orsaken till att tog tid på sig, anförde statsrådet att det var ganska stora oklarheter kring utbetalningen till de kvarvarande sex flygplatserna, och det var också oklart, åtminstone från flygplatsernas sida, vad som skulle krävas för notifiering och hur den processen skulle fortskrida. Statsrådets uppfattning var att man från departementets sida inte har agerat på ett sådant sätt att man har påverkat verket. har det fulla ansvaret att se till att man agerar i enlighet med de lagar och regler som finns och att hantera stödet till icke-statliga flygplatser inom gällande regelverk, vilket statsrådet förutsätter att verket gör. Ingen direktkontakt mellan de politiska tjänstemännen i statsrådets stab och verket har tagits, enligt statsrådet. Det som har skett är en kontakt mellan den politiska staben och de opolitiska tjänstemännen i departementet. Det är erfarna tjänstemän i departementet som vet vad som gäller i kontakterna med myndigheter. Statsrådet höll det för osannolikt att de inte skulle ha ställt ganska tydliga motfrågor om de hade uppfattat att det skulle ske en direkt politisk påtryckning. Statsrådet anförde att det är problematiskt att missförståndet har uppstått, men att hon har väldigt svårt att säga på vilket sätt det har uppkommit och av vilken anledning. Men statsrådet konstaterade att uttrycker att de har uppfattat frågan på ett sätt och att de tjänstemän som hanterat ärendet på har en väldigt annorlunda bild av vad som har förevarit. Där någonstans har missförståndet uppstått. På vilket sätt är det väldigt svårt att i efterhand bringa klarhet i. Departementet fick kännedom om missförståndet . Dels hade en tjänsteman på en kontakt med generaldirektör, dels hade statssekreteraren en kontakt med generaldirektören . I de kontakterna uttrycktes naturligtvis att det inte fanns någon order. Någon dementi däremellan var inte möjligt, eftersom det inte kom till deras kännedom förrän , att missförståndet förelåg. Departementet fick inga signaler från om att det var några problem med hanteringen av driftsstöd till de icke-statliga flygplatserna. Den informationen fick departementet dels via direktkontakter med de berörda kommunerna, dels genom ett brev som skickades från flygplatserna . Men någon kontakt om att det var problem hade inte funnits – såvitt statsrådet känner till. Ett brev skickades från till flygplatserna , där man begärde att skyndsamt få in kompletterande uppgifter. Därefter fanns det inga direkta kontakter mellan departementet och , anförde statsrådet. Först blev departementet ånyo uppmärksammade på att hanteringen inte hade fått någon lösning. togs kontakten med . Statsrådet konstaterande att och 2015 betalade ut driftsstöd till 15 av de 21 flygplatserna, vilket gav en tydlig indikation om att man inte hade några problem med handläggningen av dessa 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN Det fanns därför ingen anledning för regeringen att särskilt efterhöra om det fanns problem, utan det var först när man fick den informationen i som det blev uppenbart att det fanns ett sådant problem. Statsrådet anförde vidare att det naturligtvis är allvarligt om agerar på ett sätt som står i strid med . funnits någon avsikt från statsrådets eller departementets sida att så ska ske. Statsrådet upprepade att det är som har det fulla ansvaret för det som ligger inom dess myndighetsansvar. Statsrådet påminde om att förordningsändringen trädde i kraft 2015, och så sent som skickade ett brev till flygplatserna där man skyndsamt ville ha in kompletterande uppgifter. statsrådet fanns det tid för verket att inhämta uppgifter som man behövde och säkerställa att man kunde hantera ärendet enligt gällande lagstiftning. Statsrådet anförde också att som ansvarigt statsråd har hon ytterst ansvar för det som sker inom departementet. Däremot vidhåller hon att hon inte har uttryckt sig på ett sådant sätt att det skulle kunna uppfattas som en Oavsett om hon personligen har uttryckt sig på ett sådant sätt eller inte har hon det fulla ansvaret för vad som sker inom ramen för sitt Statsrådet anförde att hon naturligtvis ska ta det ansvaret genom att säkerställa att dokumentation och kommunikation sker på ett bättre sätt. Utskottet erinrar om att regeringsbesluten fattas av regeringen som ett kollektiv, inte av enskilda statsråd. Regeringens rätt att meddela direktiv till myndigheterna begränsas för det första av legalitetsprincipen, dvs. principen om att alla samhällsorgan, inklusive regeringen, är bundna av gällande rätt. Regeringen får således inte utfärda direktiv i strid med gällande rätt. För det andra följer en begränsning av 12 kap. 2 § RF som innebär att ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller som rör tillämpningen av lag. Utskottet har tidigare uttalat att informella kontakter mellan och myndigheter givetvis måste få förekomma, men att när det gäller informella kontakter i samband med ärendehandläggning hos myndigheterna som avses i 12 kap. 2 § RF, dvs. myndighetsutövning mot enskild eller som rör tillämpningen av lag, måste återhållsamheten vara mycket stor. Inom detta område bör gälla att kontakterna i särskilt hög grad endast avser informationsutbyte. En kontakt som tar direkt sikte på avgörandet av konkreta ärenden vid en myndighet får anses vara olämplig. I det nu aktuella fallet har företrädare för på statsrådets uppmaning kontaktat . Det råder delade meningar om vad avsikten med kontakten var. Enligt och statsrådet har avsikten varit att påtala behovet av en skyndsam hantering av driftsstödet 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN till flygplatserna, men någon order om utbetalning har inte lämnats. Företrädarna för har å sin sida uppgett att de har uppfattat kontakten som ett starkt önskemål från statsrådets sida om att verket skulle betala ut driftsstödet till de resterande flygplatserna . Generaldirektören vid fann skäl att påtala behovet av en avstämning med juristerna på verket innan en utbetalning gjordes. Flera försök till avstämning misslyckades dock och utbetalningarna kom att göras utan att avstämning hade ägt rum. Utskottet konstaterar att det aktuella ärendet vid avsåg myndighetsutövning och således faller under 12 kap. 2 § RF. Det har från sida framförts att man uppfattade det som att departementet gick in i verkets myndighetsutövning. Utskottet kan också konstatera att upp- maningen till skyndsam hantering fick allvarliga konsekvenser för det sätt på vilket kom att hantera ärendet dels genom att utbetalningen av driftsstödet till flygplatserna gjordes åtminstone en månad innan berednings- processen i var klar, dels genom att utbetalning skedde till två av flygplatserna i strid med . Statsrådet har det övergripande ansvaret för vad som sker inom departementet. Mot bakgrund av de ekonomiska problem statsrådet såg att hantering medförde för flygplatserna och den diskussion som detta gav upphov till bl.a. inom departementet fanns uppenbara skäl för henne att följa frågan och därmed även uppmärksamma hur kommunikationen mellan departementet och utvecklades. Några sådana åtgärder vidtogs dock inte av statsrådet, enligt vad som framkommit i granskningen. Utöver detta finner utskottet skäl att understryka vad det tidigare uttalat om att dokumentation är en nödvändig förutsättning för att en efterföljande kontroll ska vara möjlig. Utskottet konstaterar att kraven på dokumentation inte är tillgodosedda i det nu aktuella ärendet. I sammanhanget kan även noteras att tjänstemän enligt uppgift ska ha nekat att ge ett skriftligt besked trots att en tjänsteman på bad att få ett skriftligt besked. Sammanfattningsvis anser utskottet att statsrådet inte kan undgå kritik för sitt agerande i frågan. 4.3 hantering av inköp av helikoptrar I en granskningsanmälan (dnr 257-2015/16) till , bilaga A4.3.1, begärs att utskottet granskar agerande i samband med beslut att köpa in helikoptrar . Vidare vill anmälaren att utskottet ska utreda om hela eller delar av den dåvarande regeringen var informerad om det tillstånd till inköpet som 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN enligt uppgift ska ha lämnat. Vidare vill anmälaren att utskottet ska granska om och regeringen har vilselett när det gäller motivet för att nyanskaffa helikoptrar. Som bakgrund anger anmälaren att enligt uppgifter i tv- 2012 med det italienska företaget om inköp av helikoptrar trots att ännu inte hade fattat beslut om statens budget. månader senare fattade beslut om statens budget. också ha betalat i handpenning för helikoptrarna. anmälan hänvisar i ett skriftligt svar till till att var medvetet om affären och godkände köpet trots att inte fattat beslut om det. Vidare anförs i anmälan att det av framgår att regeringen i budgetpropositionen angett att motivet för att skaffa nya helikoptrar var att det gamla avtalet löpt ut, detta trots att avtalet vid ett flertal tillfällen ska ha förlängts. Till grund för granskningen har legat bl.a. två svarspromemorior från , bilaga A4.3.2 och A4.3.4, och en svarsskrivelse från , bilaga A4.3.3. I ärendet höll utskottet en offentlig utfrågning med generaldirektör , bilaga B6, och den 26 en offentlig utfrågning med tidigare statsrådet , bilaga B11. I tv-programmet som sändes i () uppgavs bl.a. att tecknade avtal i med den italienska helikoptertillverkaren om att köpa helikoptrar innan fattade beslut om statens budget. I programmet framfördes olika uppgifter om hur genomförde den offentliga upphandlingen av helikoptrarna. I programmet framfördes även att startade en utredning av helikopteraffären. Vidare uppges att Riksenheten mot korruption har inlett en förundersökning och genomfört en husrannsakan hos Sjöfarts- I programmet togs frågan upp om huruvida en anledning till att så snabbt som möjligt ville förvärva helikoptrarna var att en utredning, som regeringen hade tillsatt om det framtida ansvaret för statens helikopterverksamhet, hade lämnat ett betänkande, Maritim samverkan, i 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN vilket föreslås att och Försvarsmakten borde få ansvaret för statens räddningshelikoptrar. I programmet uppges att och som ett skäl till att köpa den nya helikoptrarna angett att de befintliga hyresavtalen för helikoptrar skulle komma att löpa ut. I programmet uppgavs följande (enligt manus till reportaget publicerat på SVT:s webbplats, ): Två av dom gamla helikoptrarna leasades av det amerikanska bolaget . När vi går igenom avtalen ser vi hur man förlängt och ändrat i dom inte mindre än vid sex tillfällen . Och det kunde man naturligtvis ha gjort igen. står dom båda helikoptrarna i där ERA hoppas hitta en ny kund till dom. Övriga fem helikoptrar var leasade på ett sådant sätt att i praktiken ägde dom. En såldes till och dom andra fyra står nu i en hangar på . Det uppgavs också i programmet att det förekommit e-postkorrenspondens dels mellan tjänstemän vid och , dels mellan tjänstemän vid och en tjänsteman vid .