bet · H301NU9 · 2016-02-04 00:00:00 — Liksom motionärerna anser vi att EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. är satt under hård press. Det är därför viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. bör därför driva på för ett nytt globalt frihandelsavtal inom ramen för WTO. Några viktiga steg togs vid i men den stora utestående frågan om hur Doharundan ska hanteras måste fortsatt vara prioriterad. Handel är på många sätt ett redskap för utveckling, inte minst för mindre utvecklade länders ekonomier. Genom att handla växer ekonomierna, och utvecklingsländernas medborgare får större möjligheter att påverka sin framtid. Här spelar den nya tidens mönster med ökade inslag av e-handel stor roll. För och del är detta särskilt angeläget då av tillväxten nu sker utanför . Det är angeläget att ett så brett och djupt handelsavtal som möjligt kommer på plats mellan och och bör vara en drivande kraft i förhandlingarna. EU:s frihandelsavtal med och som träffades är två exempel på där bidragit till att öka handeln med vår omvärld som det stärkt banden till specifika länder. bör även fortsatt fokusera på specifika länder i enlighet med den s.k. länderlista som upprättats. Här kan ligga i framkant för nya marknader som håller på att öppnas upp och bidra med kunskap och expertis i syfte att bygga upp landet som vi kan exportera frihetliga demokratiska värderingar. Intressanta sådana länder som kan komma att öppnas upp för svensk exportmarknad är exempelvis och . Detta ligger i linje med det som förordas i motion 2015/16:2601 (M) om att ska verka för fler handelsavtal med tredjeland. Den tidigare regeringen arbetade hårt för att möjliggöra svensk export av mer mat till genom handelsavtal. exporterar även mycket spannmål till tredjeland. Det finns därmed flera länder där svensk mat borde vara attraktiv och där regeringen bör verka för handelsavtal, däribland och . På så vis kan svenska livsmedelsproducenter utöka sin export, vilket skulle gynna både primärproducenter och livsmedelsföretag. Handelspolitiken behöver kontinuerligt anpassas till att vår ekonomi blir alltmer tjänsteintensiv. De största ansträngningarna har länge varit inriktade på att montera ned tullmurar inom jordbruks- och industriområdet. Det arbetet ska fortsätta, men måste det läggas större kraft på att även ta bort handelshinder inom tjänsteområdet. Barriärer och nationell särlagstiftning som står i vägen för utvecklingen inom den digitala ekonomin måste också bekämpas. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 2015/16:2601 (M) och 2015/16:2971 (M) om handeln som ett viktigt verktyg i kampen för en bättre miljö. Genom att ta bort tullar och handelshinder kan man även utöka den gröna frihandeln för miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier. bör därför verka för att ett grönt frihandelsavtal inrättas. Tullarna på gröna varor, grön energi och grön teknik måste slopas helt. Listan över de produkter som ska vara tullfria och som förhandlas av ett stor antal WTO-medlemmar inom ramen för ett grönt frihandelsavtal (Environmental Goods Agreement) måste bli lång. Dessutom måste det bli bättre samstämmighet i EU:s handelspolitik. Ofta lägger EU på höga antidumpningtullar på förnybar energi och energiteknik, vilket är kontraproduktivt. Med en allt oroligare omvärld blir frågor om energisäkerhet allt viktigare. Ökad frihandel inom energi och energiteknik är en förutsättning för att bli av med de europeiska ländernas beroende av rysk gas och olja. Energisäkerhet ska därför prioriteras i frihandelsförhandlingar. När EU förhandlar frihandelsavtal bör ett särskilt energikapitel ingå. Sammantaget anser vi att bör uppmana regeringen att verka med den inriktning som vi har anfört ovan. Med det sagda tillstyrker vi samtliga berörda motioner i här aktuella delar. I den mån det vi har anfört överensstämmer med yrkande 5 i motion 2015/16:2849 (SD) bör det också tillstyrkas. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av internationell handel, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7–9, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:268 av (KD), 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2451 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 29. Vi, och övriga sverigedemokrater, har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Som anförs i motion 2015/16:2849 (SD) anser vi och övriga sverigedemokrater att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt eftersom det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och deras handelspartner, som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP, tre fjärdedelar av export och direkt eller indirekt sysselsätter omkring 1 miljon människor. Industrin och deras handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. I likhet med vad som anförs i den nämnda motionen anser vi att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. Vårt parti anser att ska verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska inte agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. Som vi anförde inledningsvis är i grunden positivt till frihandel och globala handelsavtal i dess helhet. Vi anser att inom såväl EU som internationella forum, som WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada industri mer än om vi och våra handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi förordar att ska föra en frihandelsvänlig linje både som nation och inom EU i linje med det vi här anför. Som medlem i EU är en del av den inre marknaden. I likhet med motionärerna är vi dock i vissa avseenden kritiska till EU-medlemskapet. Även om villkoren för EU-medlemskap bör diskuteras så ser vi att ändå kommer att förbli en del av EU:s inre marknad, i likhet med och . Om medlemsländerna inom EU ska exportera vissa jordbruksvaror till länder utanför EU kan man under vissa förutsättningar få exportbidrag, vilket är ett instrument för att göra priserna och jordbruksproducenter mer stabila inom EU. Detta får dock konsekvenser för mottagarländerna där marknaden kan övermättas och slå ut lokala producenter. I vissa fall finns även en djurskyddsaspekt i exportbidraget där levande djur kan transporteras över långa sträckor. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i den nämnda motionen att exportbidrag är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad och strider mot intentionerna i svensk djurlagstiftning och vi anser därför att regeringen kraftfullt ska verka för att dessa avskaffas. Med anledning av den överenskommelse som nåddes i vill vi framhålla att det är positivt att WTO nu enats om att exportsubventioner ska avskaffas men vi vill mot bakgrund av tidigare erfarenheter från påminna om att det inte är säkert att processen kommer att flyta på obehindrat, vissa länder har också fått på sig att fasa ut subventionerna. Ett riksdagsuttalande om att regeringen kraftfullt ska verka för att dessa avskaffas är därför alltjämt relevant. I enlighet med motionärerna ser vi vidare vikten av att skapa globala handelsavtal, men vi vill understryka vikten av innehållet i dessa och hur detta påverkar den svenska marknaden. Ett avtal är inte per automatik optimalt ur svensk synvinkel utan här måste hänsyn tas till att det berör många sektorer och faktorer. Vi, och övriga sverigedemokrater, anser därför att avtal ska skrivas med hänsyn till reella fördelar för den svenska industrin. Vissa avtal kan t.ex. även om de gynnar svenska sektorers intressen gynna andra starka handelsnationers sektorer mer. Vi anser därmed att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt i den svenska industrin. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller genom bilaterala samt multilaterala avtal nationer emellan för att uppnå bästa möjliga effekter. Vidare anser vi att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. djuretik, hållbart företagande (CSR) och miljöaspekter där prioriteringen ska ligga på ett minskat koldioxidläckage. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som anförs i detta ställningstagande och de fem tillkännagivanden som föreslås i motion 2015/16:2849 (SD) som behandlas i det här avsnittet. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörda delar. I den mån det vi har anfört sammanfaller med yrkande 4 i motion 2015/16:2449 (M) bör det också tillstyrkas. Övriga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till att bör uppmana regeringen att verka i enlighet med den inriktning som vi gett uttryck för här. Handels- och investeringsavtalet mellan och , punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9 och 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 4. Vi delar den uppfattning som framförs i motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) att ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal mellan och (TTIP). Detta skulle kunna stärka både världsekonomin, de svenska företagens och konsumenternas handelsmöjligheter och leda till många nya jobb. bör därför uppmana regeringen att vara pådrivande för ett nå ett ambitiöst avtal. I motion 2015/16:194 (V) ställs krav på att i stället ska uppmana regeringen att verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna. De skäl som uppges är bl.a. att enligt motionärerna kan innebära försämringar på en rad områden såsom jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Vi vill understryka vikten av förhandlingarna mellan och och menar att det vore direkt skadligt för EU att lämna förhandlingarna då frånvaron av ett avtal skulle innebära uteblivna möjligheter för företag, jobb och tillväxt. Med detta tillstyrker vi motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) och avstyrker motion 2015/16:194 (V) i berörda delar. Handels- och investeringsavtalet mellan och , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. Liksom är jag starkt kritisk till centrala delar av som jag menar sammantaget kan innebära försämringar på en rad områden såsom jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Min och mitt partis kritik riktar sig i huvudsak mot dels de nuvarande förslagen till ISDS och regulativt samarbete som tillsammans kan bli ett dubbellås mot progressiv lagstiftning, dels de nuvarande förslagen om att öppna upp den offentliga sektorn för ytterligare marknadsliberalisering och privatisering. Trots att kommissionen vidtagit åtgärder både när det gäller förslag till ny tvistlösningsmekanism i TTIP och den bristande insynen i förhandlingarna menar jag, och , att betydande problem kvarstår på båda dessa områden, vilket jag utvecklar mer utförligt i två andra ställningstaganden som specifikt handlar om dessa aspekter i detta betänkande. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:194 (V) menar jag att med nuvarande innehåll kan få stora negativa konsekvenser för de stater som omfattas. Jag, och , anser att det vore bättre att försöka lösa de enkla handelshinder som finns mellan och , som t.ex. ett fåtal omotiverade tullar och vissa regelskillnader, i stället för att sjösätta ett jättelikt avregleringsavtal som TTIP de facto är. Givet avtalets innehåll och de negativa effekter det kan medföra på en mängd områden förordar jag att uppmanar regeringen att verka för att lämna TTIP-förhandlingarna. Därmed tillstyrker jag den nämnda motionen i berörd del och avstyrker motion 2015/26:1189 (M, C, FP, KD) i den här aktuella delen. Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7. Vi och är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och , det s.k. . Vi tror att ett avtal skulle stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder, men också genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. Vi ser vidare positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer, och komplexiteten är påtagande när det gäller bl.a. det tekniska och de icke-tariffära regelhindren, jämfört med borttagande av t.ex. ekonomiska tullar. Vi och vårt parti anser att parterna i första hand ska se över de områden där det finns störst möjlighet till regelsamarbeten, snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs, menar vi, en förståelse för att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. En gemensam minsta nämnare för de olika sektorerna anser vi ska vara att de nya reglerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen. Därtill får det inte leda till att handelsrelationer med tredjeland försämras. När det gäller utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer eller regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning av avtalet i dess helhet är positiv när det gäller industrins exportmöjligheter vill vi i enlighet med vad som sägs i motion 2015/16:2849 (SD) flagga för vissa klausuler i avtalet. Vi och övriga sverigedemokrater anser att det ska tas i största beaktning hur tvistlösningsklausulen (ISDS) kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. En tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som vi inte kan ställa oss bakom. Vidare förespråkar vi att avtalet ska innehålla en s.k. positiv lista där de delar som ska omfattas av handelsavtalet tas upp och inte en negativ lista där endast de delar som inte omfattas av avtalet listas. Ett framtida handelsavtal mellan och får inte utmynna i en situation där företag kan stämma stater, där den svenska modellen skadas eller där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. Till skillnad mot vad som anförs i motion 2015/16:194 (V) anser vi dock att handels- och investeringsavtal bör innehålla någon form av tvistlösningsmekanism. Vi delar dock en del av den kritik som framkommer i motionen mot ISDS och vill påminna om vad vi har sagt om investeringsskydd och tvistlösning i utskottets utlåtande om kommissionens nya handelsstrategi (utl. 2015/16:NU8). Vi sverigedemokrater anser att tvistlösningssystemet mellan stat och investerare behöver uppdateras och insynen förstärkas. Detta föranleder att det allmänna, snarare än endast privata aktörer, behöver träda in i processen. Om det inte ska vara en fråga för vanlig domstol skulle en handelsdomstol i någon form kunna vara en lösning. Vi är dock kritiska till idén att EU skulle vara den aktör som är bäst lämpad att förändra systemet globalt. När det gäller förhandlingarna med har dock EU som en av parterna självklart förmågan att genomföra detta. Vi förordar därför att bifaller motion 2015/16:2849 (SD) i berörd del och avslår motion 2015/16:194 (V) i de här aktuella delarna. Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkande 6. En av de mest kontroversiella delarna i handels- och investeringsavtal som t.ex. TTIP-, CETA- och är förslaget om investeringsskydd och tvistlösningsmekanismen Investor-State Dispute Settlement (ISDS). ISDS-klausulen innebär kortfattat att investerare ges rätt att stämma stater om lagstiftning och regleringar skulle komma att påverka investeringsvärdena negativt. I klartext kan företag, med hänvisning till ISDS-klausulen, kräva kompensation av stater för utebliven vinst. Stämningsförfarandet och rättsprocessen sker i en s.k. skiljedomstol utanför det nationella rättssystemet. Investeraren och staten utser varsin jurist och tillsammans utser de en tredje jurist som får agera domare. Som påpekas i motion 2015/16:194 (V) är det således tre privata jurister som fäller dom i denna typ av rättsfall. Insynen är i de flesta fall mycket begränsad. Endast investeraren kan väcka talan i skiljedomstolen och staten kan alltså inte väcka talan mot investeraren. Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck i den nämnda motionen att ISDS därmed utgör ett hot mot demokratiska beslut och innebär att makt över vår framtid flyttar från folkvalda och deras beslut i öppna församlingar till privata jurister och deras beslut i slutna förhandlingar. Systemet med investeringsskydd och ISDS finns i många internationella handels- och investeringsavtal. Systemet inrättades efter i syfte att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. Genom ISDS skyddades företagen mot direkt expropriering. har ISDS alltmer kommit att utgöra ett skydd mot indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationella lagstiftningar hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst. ISDS har därigenom blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör i förlängningen ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. I enlighet med vad som sägs i den nämnda motionen anser jag att då både EU:s medlemsländer och dess motparter i ovan nämnda handelsavtal har stabila och fungerande rättssystem finns det ingen anledning att ta upp tvister i internationella domstolar, vilket är fallet med det nuvarande systemet. Det är orimligt att handelsavtal som förhandlats mellan stater med fungerande juridiska system ska innehålla ISDS-klausuler. bör därför kräva att regeringen verkar för att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausuler. bör vidare, i enlighet med vad som efterfrågas i motionen, kräva att regeringen verkar för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal. De internationella handels- och investeringsavtal som lyfts fram i den nämnda motionen kommer alla, om de blir verklighet, att påverka de berörda staternas lagar och regleringar i grunden. Förhandlingarna om ett har t.ex. ett uttalat syfte att avlägsna hinder i lagstiftningen som begränsar de potentiella vinster som transnationella företag kan göra på EU:s och marknader, s.k. icke-tariffära handelshinder. För att minimera de handelsstörande effekterna vill upprätta ett s.k. regulativt samarbetsorgan där företrädare för EU:s och ska samarbeta kring nya regler och se över redan befintliga lagar. I processen ska olika intressenter, s.k. stakeholders, konsulteras, däribland företag. Målet för samarbetet är att uppnå en mer kompatibel, kvalitativ och effektiv lagstiftning och därigenom minska handelshindren. Inom ramen för det regulativa samarbetet ska företagen ges en särställning. All lagstiftning som näringslivet anser går emot deras intressen kommer att försvåras, förhalas eller till och med stoppas. Om detta blir verklighet får företagen stor makt över utformningen av regleringar, standarder och lagar i såväl EU som . Tillsammans med systemet om investeringsskydd och ISDS riskerar det regulativa samarbetet att bli ett dubbellås mot en progressiv lagstiftning genom att storföretagen ges unika möjligheter att påverka lagstiftningen innan den skrivs. Därefter kan de i efterhand stämma stater som trots detta inför lagar som innebär att företagens investeringsvärden påverkas negativt. Därmed menar jag och övriga vänsterpartister att uppgörelser i handelsavtal sätts före staters rätt att lagstifta och reglera. Sammantaget kan detta få stora negativa konsekvenser på en rad områden som jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Jag och mitt parti anser att detta är ett fundamentalt hot mot demokratin. Storföretag ska inte tillåtas diktera villkoren för vilken lagstiftning som ska råda i enskilda länder. Med detta tillstyrks motion 2015/16:149 (V) i de berörda delarna och motion 2015/16:2849 (SD) blir därmed i den här aktuella delen inte längre relevant och kan avstyrkas. Sedan förslagen i motionerna lämnades in till under den allmänna motionstiden har kommissionen presenterat ett nytt förslag till tvistlösningsmekanism i TTIP. Jag vill därför i detta sammanhang även påminna om vad jag har sagt då frågan varit aktuell för överläggning i utskottet (prot. 2015/16:6). Kommissionens reformerade förslag har inte ändrat det faktum att storföretagen kan stämma stater utanför nationella rättssystem. bör därför enligt min och mening inte ställa sig bakom kommissionens nya förslag. Det riskerar att fungera hämmande för en framtida progressiv lagstiftning till skydd för människor och miljö. Eventuella stämningar kan, som jag anfört ovan, i stället hanteras inom ramen för befintliga nationella lagstiftningar och domstolsprocesser då både och EU är fungerande rättsstater. Kommissionens nya förslag försöker möta den mycket kraftiga kritik som tidigare riktats mot tvistlösningsmekanismen (ISDS). Tyvärr löser inte kommissionens nya förslag grundproblemet att medborgare inte vill se en överstatlig rättsprocessnivå för storföretag gentemot stater. Insyn och konsekvensanalyser, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2015/16:1707 av (MP). I likhet med vad som sägs i motion 2015/16:194 (V) anser jag att bristen på transparens, öppenhet och dialog i förhandlingar om internationella handelsavtal är ett allvarligt problem. Jag riktar i flera andra ställningstaganden kritik mot ett antal internationella handels- och investeringsavtal för vilka, vid sidan av det faktum att dessa avtal syftar till ökad avreglering, privatisering och försvagad lagstiftning, förhandlingarna präglas av slutenhet, sekretess och brist på insyn. Såväl förhandlingsmandat som resultat har varit sekretessbelagda. Trots att samtliga av dessa avtal kan komma att innebära stora negativa konsekvenser för medborgarna är insynen minimal.