bet · H401FiU3 · 2016-12-09 00:00:00 — Regeringen bedriver en politik som slår hårt mot jobb och företagande, och vi ser med oro på att man utökar det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att avgiftsbefria utvalda delar av välfärden. Dessutom bygger regeringen ut det offentliga åtagandet med hjälp av skatteintäkter som är osäkra, vilket inte är en ansvarsfull politik. Denna politik riskerar att leda till att färre jobb skapas, sysselsättningen minskar och möjligheten att möta det ökade offentliga åtagandet försämras. Genom att det skapas arbeten skapas också resurser för att möta välfärdsutmaningarna. Därför anser vi att den viktigaste välfärdspolitiska åtgärden och den enskilt viktigaste åtgärden för att stärka kommunernas ekonomi är att skapa förutsättningar för att nya arbeten skapas. Mot den bakgrunden anser att vi att regeringens förslag om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna bör avisas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (avsnitt 2.1 och 3.6). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (avsnitt 2.2 och 3.6). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (avsnitt 2.3 och 3.6). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (avsnitt 2.4 och 3.6). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (avsnitt 2.5 och 3.6). 6.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 2.Riksdagen beslutar en nystart för omvårdnadslyftet. 3.Riksdagen beslutar om utökade möjligheter till heltid i offentlig sektor. 2016/17:2231 av och (båda SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2506 av m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett stimulansbidrag för att utöka deltidstjänster till heltid och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2511 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till heltidstjänst inom offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3046 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på förskola för barn i familjer med försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på mer undervisningstid på lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på mer matematik på högstadiet och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på lovskola och sommarkollo och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3064 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lovskola och kollo för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om prioriterad timplan för nyanlända och ökat utbildningsfokus för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3322 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabellen i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.2). 3.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.3). 4.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.4). 2016/17:3352 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (regeringens förslag 2.1). 3.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.2). 4.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.3). 5.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.4). 6.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (regeringens förslag 2.5). 2016/17:3372 av m.fl. (M): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet att erbjuda lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven i årskurs 6–9, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad möjlighet till förskola för barn i familjer med försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen mer undervisning per dag på lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för huvudmännen att erbjuda läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven i årskurs 6–9 och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3434 av m.fl. (C): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (regeringens förslag 2.1). 3.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.2). 4.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.3). 5.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.4). 6.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (regeringens förslag 2.5). 2016/17:3443 av m.fl. (L): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (regeringens förslag 2.1). 3.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.2). 4.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.3). 5.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) (regeringens förslag 2.4). 6.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (regeringens förslag 2.5). Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Stöd till offentliganställd personal och välfärdens kärnverksamhet Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen yttrande 2016/17:SoU2y De svenska kommunerna och landstingen ansvarar för driften och utvecklingen av många uppgifter, bland mycket annat för det vi traditionellt betecknar som välfärden. Det är verksamheter som ligger nära invånarna i deras vardag och som kan ha mycket stor och direkt påverkan på människors liv. Vi har ett kommunalt självstyre som innebär att många av besluten som rör dessa verksamheter fattas lokalt. Det innebär att vi från centralt håll behöver se till att kommuner och landsting har de bästa förutsättningarna för att klara sina uppdrag. Till allra största del finansierar kommunerna sina verksamheter med kommunalskatten, som de själva bestämmer över. Därutöver tillkommer generella respektive riktade statsbidrag. Resterande finansieras via avgifter, försäljning av verksamheter, hyror och liknande. Men där har vi delvis lagt oss i och begränsar, till exempel med beslut om maxtaxor. Kommunerna ställs inför utmaningar. Årskullarna skiljer sig storleksmässigt rätt mycket åt, och in- och utflyttning sker. Det påverkar förskolor och skolor. En åldrande befolkning behöver mer omsorg och sjukvård. I allt detta finns en viss framförhållning - den som föds kommer att dyka upp inom barnomsorgen. Ju äldre man är, desto större är sannolikheten att man behöver hjälp av hemtjänst och sjukvård. Skillnaden är den stora invandring som och framöver i stort ligger i händerna på kommunerna. På har vi än större utmaningar på grund av befolkningsutvecklingen, med en relativt sett mindre del av befolkningen som ska försörja allt fler. Det perspektivet får vi inte tappa bort, särskilt eftersom den utmaningen blir än större om vi inte lyckas med integrationen av de nyanlända. De senaste årens utveckling återspeglas redan i relativt stora kostnadsökningar ute i kommunerna. Visserligen har de kunnat kompenseras av ökade skatteintäkter - tack vare Alliansens politik och även med hjälp av konjunkturen har vi goda skatteintäkter på alla nivåer. Men prognoserna pekar på att utgifterna kommer att öka i högre takt än inkomsterna. Med det i åtanke är det nu vi måste agera. Om inte får kommunerna och landstingen det riktigt tufft redan på kort sikt men framför allt . Det kommer egentligen inte som någon överraskning; det har i princip alla rapporter och långtidsutredningar visat. Därför är regeringens agerande bekymmersamt. Man vältrar över kostnader som staten ansvarar för på kommunerna. Som exempel kunde vi i Dagens Samhälle läsa om hur kommunerna får rycka in med hemtjänst och boendekostnader när säger nej till personlig assistans för att leva upp till regeringens sparkrav. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Ett annat exempel är att inte betalar ut ersättningarna till kommunerna. Det är ett extra stort problem i , där kommuner som tvingas låna pengar för att lägga ut de ca som inte betalat - och det är alltså bara för . Kommunerna har redan stora investeringsbehov och ökade pensionskostnader, så dessa extra kostnader är verkligen inte något som staten borde undandra sig ansvaret för. Ett tredje och ett fjärde exempel är att regeringen kortsiktigt ändrar villkoren för kommunerna genom sänkt dygnsersättning för ensamkommande barn respektive den så kallade bosättningslagen för att ordna bostäder åt nyanlända. Enligt SKL:s ekonomirapport får bosättningslagen inte bara konsekvenser för kommunerna genom direkta kostnader för investeringar. Det finns även långsiktiga risker med ökad belåning, ökat risktagande och eventuella effekter på kommunernas ekonomiska bistånd. kommer vi säkerligen att få höra om de 10 miljarder som regeringen satsar på kommunerna. Det besynnerliga är dock vad dessa 10 miljarder ska räcka till. För det första ska man vara medveten om att de 10 miljarderna i stort täcker de senaste årens urholkning av statsbidragen, som ju inte räknas upp med automatik. Det är endast 3 miljarder som går in i utjämningssystemet. Övriga 7 miljarder går till att täcka kostnader för flyktingsituationen. Men regeringen förväntar sig att pengarna även ska användas till att utveckla välfärden utifrån lokala behov. Man nämner därutöver att fler ska anställas och stärka vården, skolan och omsorgen. De höjda arbetsgivaravgifterna ska kompenseras. De ökande sjukkostnaderna och LSS-kostnaderna ska finansieras. Pengarna ska dessutom användas till att förbättra arbetsmiljön. Ja, det kan ju vem som helst förstå att det inte blir särskilt stora effekter när pengarna ska räcka till det mesta i 290 kommuner och 20 regioner respektive landsting. Vi moderater vill satsa mer på kommunerna och på välfärden än vad regeringen gör. till åren 2017-2020 satsar vi dryga 60 miljarder på kommunerna och på välfärden medan regeringens satsningar uppgår till ca 40 miljarder. Vi satsar generellt på kommunerna men alldeles särskilt på skolan. Det handlar bland annat om mer undervisningstid, utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp. Att satsa på skolan är viktigt för att på lång sikt säkerställa att våra unga kommer att vara attraktiva på arbetsmarknaden. Vi tror stenhårt på arbetslinjen, och samtliga våra reformförslag fokuserar på hur jobben ska bli fler. Det bidrar till bättre möjligheter för kommunerna att stå på egna ben. Vi moderater har en plan för som långsiktigt tryggar den svenska välfärden. Den hoppas vi att vi tillsammans med våra allianskompisar kan genomföra . Jag har en bakgrund i kommunpolitiken. Det var innan jag blev riksdagsledamot. befann sig i samma del av landet, också som kommunalråd och kommunpolitiker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Vi har ungefär samma bild och samma erfarenhet av vad det innebär att sitta i budgetberedningar och vända och vrida på skatteintäkterna för att få budgeten att gå ihop och kunna genomföra de politiska ambitioner man har och de satsningar man vill göra. När och nu går upp och talar om det förträffliga i budgetalternativ är det lite märkligt att man väljer att bara räkna på ökade utgifter, men inte på besparingar och nedskärningar. Faktum är nämligen att i sitt alternativ till den budget regeringen har lagt på bordet föreslår nedskärningar på , varav 4 miljarder är direkt riktade mot kommuner och landsting. Man skär ned på folkhälsa och psykiatri, minskar antalet anställda i äldreomsorgen, försämrar arbetsmiljön i välfärden och vill stoppa resurser till kommuner som bygger bostäder för alla de unga som behöver flytta hemifrån. Jag tror inte att det finns särskilt många kommunalråd runt om i vårt land som håller med om att nedskärningar på flera miljarder skulle stärka deras möjligheter att upprätthålla en god välfärd och en god skola. Jag lever dessutom i förvissningen att om fortfarande hade suttit som kommunalråd i sin hemkommun hade hon varit mer bekymrad med en borgerlig eller moderat budget i riksdag än med den som regeringen nu lägger fram. Vad jag gärna vill veta är: Var ligger det rimliga i att redovisa utgifterna men inte besparingarna? Varför räknar ni i er budget bara brutto men inte netto? Jo, det stämmer att och jag känner varandra från tidigare uppdrag, men jag delar inte den bild han ger. Som kommunalråd hade jag varit väldigt nöjd med en moderat budget eftersom jag hade sett fördelarna med fokuset på arbetslinjen. Jag hade tyckt att de satsningar man gör är bra, och jag hade insett att det vi inte ställer upp på i den socialdemokratiska och miljöpartistiska budgeten är till exempel satsningar på sådant som är ineffektiv arbetsmarknadspolitik: att man bygger ut statligt subventionerade extratjänster som inte funkar och att man vill lägga en massa pengar på ineffektiva byggstöd. Att man därutöver försöker att med precision hindra sådana åtgärder som främjar jobben och dessutom vill minska tillväxten är sådant som jag inte hade ställt upp på. Så jag delar inte alls den synen. Rent konkret satsar vi dessutom mer pengar på välfärden än S och MP gör. Detta blir lite märkligt, för och vidhåller fortfarande att det bara är ökade utgifter som ska räknas, inte hur det ser ut på sista raden. I budgetalternativ framför man att man satsar 33 miljarder på kommunsektorn. Men räknat på samma sätt satsar regeringen 40 miljarder på det utgiftsområde vi talar om . Ni räknar inte de 20 miljarder ni drar bort från kommunsektorn bara , 2017. Bara 4 miljarder går direkt till kommunsektorn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Oavsett hur man väljer att räkna och vad man väljer att säga är det de facto så att det fattas netto till följd av nedskärningar om budgetförslag skulle gå igenom i riksdag. Min fråga kvarstår: Varför är det rimligt att som riksdagsledamot bara räkna utgifter och inte besparingar, när du som kommunalråd hemma i har suttit och räknat på både inkomster och utgifter? Jag delar fortfarande inte beskrivning. Om vi återkommer till de specifika 4 miljarder som hänvisar till har vi visserligen en minskad schablon för nyanlända på , men vi kompenserar det med en etableringsersättning som ökar från två till . Det är alltså en kostnad på 4,4 miljarder, så netto ger den neddragningen ett plus på 0,4 miljarder, om nu dessa detaljer intresserar någon. Vad är jämställdhet? Samma rättigheter och skyldigheter för kvinnor och män, lika lön för lika arbete och samma förutsättningar att själv styra över sitt liv är nog vad många skulle svara. Men det beror givetvis på vem man frågar; man får kanske inte samma svar av en genusvetare på som man får av genomsnittssvensken. Men jag tror också att man får olika svar i denna församling. För en del är jämställdhet kvotering till bolagsstyrelser, kvotering av föräldraförsäkring och jämställd snöröjning. Själva kärnan i problemformuleringen för dem som tycker så här är att män och kvinnor gör olika saker i olika utsträckning, och det vill man ändra på genom lagstiftning. Men alla de svenskar som inte läst genusteori tror jag har andra jämställdhetsproblem i sin vardag. deltidsarbetar ofrivilligt fler än hundra tusen svenskar inom offentlig sektor: män och kvinnor som vill och kan men inte får arbeta heltid. Majoriteten av dessa hundra tusen deltidsanställda är kvinnor. Som exempel kan nämnas att en tredjedel av kvinnorna arbetar deltid medan det bland männen endast handlar om en tiondel, vilket gör detta till ett av våra största jämställdhetsproblem. Jag tror att det är här jämställdhetsdebatten bör föras, för jag är av uppfattningen att kvinnor är lika kompetenta som män och på egen hand kan ta sig in i börsstyrelserna. Och låt oss vara helt ärliga: Finns det inte större vardagsproblem än så för alla dem som är ryggraden i svensk välfärd? Jag tänker exempelvis på de hundratusentals deltidsanställda som tvingas ta ett förmiddagspass och ett kvällspass med ett långt hål mitt utan arbete för att få privatekonomin att gå ihop. För det är så det är: Det är inte värt att åka hem mellan förmiddags- och kvällspasset, så i stället sitter man av tiden i fikarummet i väntan på att arbetet ska börja igen. Det är man hade kunnat ge de äldre den extra vård och omsorg de förtjänar eller kanske ge dem en möjlighet till socialt umgänge. För en ensamstående mamma som jobbar deltid blir det en daglig kamp att få livspusslet att gå ihop. Det blir inte bara körigt att hinna med allt som ska göras med matlagning, läxläsning och tvätt, utan det leder faktiskt också till sämre karriärmöjligheter, sämre löneutveckling och dessutom en lägre framtida pension. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det vi beslutar här är alltså inte bara något som påverkar människor och framåt. Det är något som kommer att påverka den ensamstående mamman som jobbar deltid även på ålderns höst. Om vi inte kan se bortom mandatperiodens begräsningar kommer hon att bli ännu en svensk fattigpensionär. Vi är de enda som har makten att förhindra det. I slutändan påverkas vi alla, för ofrivillig deltidsarbetslöshet leder till en generellt sämre välfärd. Vi har en situation där det finns många ofrivilligt deltidsanställda förskollärare som mer än gärna hade gått upp till heltid och höjt kvaliteten på förskolan. Vi vet att behovet av fler händer i vården inte kommer att minska ; tvärtom pekar prognoserna på att vi blir allt fler äldre. Men för att höja kompetensen och få fler att söka sig till vård- och omsorgsyrkena behöver statusen för dessa yrken höjas. Om det finns en möjlighet att utvecklas och utbilda sig och därmed höja sin lön blir yrket också mer attraktivt. startades Omvårdnadslyftet, som är en kompetensreform för anställda inom äldreomsorgen för att öka kunskapen och förståelsen kring äldres situation. Utöver den uppenbara kunskapshöjning som reformen för med sig är syftet också att ge personalen fler karriärvägar genom att de kan växa och utvecklas i sina yrkesroller. En nischad undersköterska med specialkompetens står bättre på arbetsmarknaden än ett mindre erfaret vårdbiträde. Politiker i denna kammare har skjutit över ansvaret för dessa frågor till kommunerna, och med facit i hand kan vi konstatera att det inte fungerat. Därför tar vi, , initiativ till att lösa problemet på riksnivå i denna församling. Regeringen distribuerar 7 miljarder till kommunerna för att täcka upp för den misslyckade invandringspolitiken. väljer att göra en annan prioritering. Vi behöver bättre arbetsvillkor inom välfärden, och det behövs fler händer som kan öka livskvaliteten för våra sjuka och gamla. Vi avvisar därför regeringens 7 flyktingmiljarder och gör i stället om dem till 7 välfärdsmiljarder. Fler än hundra tusen ofrivilligt deltidsanställda kommer att kunna gå upp till heltid. Vi satsar på att förbättra offentliganställdas situation och arbetsvillkor, och vi nystartar Omvårdnadslyftet. Jag yrkar bifall till reservation 1. I detta anförande instämde och (båda SD). Vi ser att i sitt budgetalternativ väljer att dra ned med över 30 miljarder på kommunsektorn. Även om man skulle tro på alla de beräkningar som finns i budgetalternativ, framför allt deras uppskruvade förväntningar på höjda skatteinkomster, skulle det innebära att kommunerna i får över 10 miljarder mindre i ekonomiska resurser än med det förslag som regeringen har lagt fram. Dessa 10 miljarder motsvarar över 20 000 undersköterskor. Det motsvarar 7 000 vårdplatser eller kostnaden för att driva en av tio skolor i hela . Av dessa resurser motsvarar 26 miljarder det kommunalekonomiska utjämningssystemet, som man helt plötsligt bara lyfter ut. Det är resurser som man fördelar beroende på de förutsättningar som finns runt om i vårt land, så att välfärden ska kunna levereras och kvaliteten ska vara densamma oavsett var i landet människor väljer att leva. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det förslag som nu lägger fram är ett direkt slag mot Landsbygdssverige. Det är ett direkt slag mot kommuner som har sämre ekonomiska förutsättningar. Det är en omfördelning av enorma mått utifrån en omvänd . Jag undrar, , vilken rättvisa du ser i detta. Varför är det rimligt att och ska ges sämre förutsättningar att bedriva en vård, omsorg, skola och barnomsorg som är likvärdig med andra kommuner runt om i vårt land? Det var ett väldigt ohederligt och märkligt sätt att läsa en budget på, får jag ändå säga. När man läser en budget får man kolla på helheten. I vårt budgetalternativ får vi kraftigt ökade skatteintäkter på grund av de skattereformer som vi genomför, och vi får kraftigt minskade utgifter på grund av en ansvarsfull invandringspolitik. Effekterna av detta på det stora blir att vi har exakt samma finansiella sparande som regeringen. Detta ger mig två sätt att tolka anförande. Antingen kan han inte läsa en budget, vilket jag betvivlar, eller så misstolkar och vilseleder han medvetet svenska folket som ett led i Socialdemokraternas retoriska spel. Man är ett trött parti som saknar riktiga lösningar på reella problem, och det tror jag kommer att straffa sig i nästa val. Om det beror på min bristande kunskap eller på min retoriska förmåga är upp till andra att avgöra. Men om vi försöker hålla detta på någon form av intellektuell nivå kan vi väl börja bena ut detta. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet bygger på att man ska ges förutsättningar att bedriva en likvärdig välfärd i hela landet. Det innebär att systemet omfördelar. På sista raden kan det mycket väl vara så - även om man gör en välvillig tolkning av ert budgetförslag - att det finansiella sparandet är detsamma.