bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Anslagen 1:1 , 1:3 , 1:5 Domstolar och 1:6 Kriminalvården minskas med vardera. I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:7 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas för utökad invandrarrelaterad brottsstatistik. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:8 sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höstbudget medräknad (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11). (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . ökas anslaget med för att finansiera ökade kostnader för att genomföra medicinska åldersbedömningar. Anslaget minskas med för att bidra till finansieringen av en nationell digital infrastruktur. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:8 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas för att bygga upp tillräcklig teknisk kapacitet för att genomföra åldersbedömningar såväl i brottmål som inom ramen för asylprocessen. Under ärendets beredning i justitieutskottet har Liberalerna korrigerat sitt yrkande i denna del till . Anslag 1:1 föreslås höjas med motsvarande belopp. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:9 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:10 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:10 höjs med i förhållande till regeringens förslag som ett riktat anslag för att stödja Brottsofferjourens olika avdelningar i landet. I motion 2016/17:1536 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att anslaget 1:10 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att stärka brottsofferjourernas arbete. 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. Anslag till Ersättning för skador på grund av brott (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Anslaget får användas för utgifter för ersättningar för skador på grund av brott i enlighet med bestämmelserna i brottsskadelagen (2014:322). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott höjs med i förhållande till regeringens förslag för att finansiera att staten ska ta sitt ansvar för att betala ut skadestånd som har dömts ut och för att ersättningsbeloppen ska höjas. Anslagsökningen ska även bekosta en undersökning av hur stora skadestånd som dömts ut vid straffrättsliga förfaranden i landet. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höstbudget medräknad (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11). Anslag till Rättsliga biträden m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget får vidare användas för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget får även användas för utgifter för medlare enligt 6 kap. 18 a § och 21 kap. 13 § andra stycket samt rättegångsbiträde enligt 20 kap. 2 b § . Anslaget får användas för utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt för utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska betalas av någon annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 hade en anslagskredit om utnyttjats. I motion 2016/17:3310 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. minskas med i förhållande till regeringens förslag. I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:12 Rättsliga biträden höjs med i förhållande till regeringens förslag för att täcka det underskott som uppkommit. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:12 Rättsliga biträden höjs med i förhållande till regeringens förslag för att förstärka barn och ungas rättigheter vid tvångsomhändertaganden enligt LVU (lagen [1990:52] med särskilda bestämmelser om vård av unga). 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höstbudget medräknad (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11). Anslag till Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar samt för utgifter för ersättning till vissa ombuds- och rättegångskostnader. Anslaget får även användas för utgifter i samband med statens skadeståndsansvar om den enhetliga patentdomstolen överträder . uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 hade en anslagskredit om utnyttjats. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:14 för avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. Anslag till Avgifter till vissa internationella sammanslutningar (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar. Anslaget får användas för att betala årsavgifter till för internationell privaträtt, i för harmonisering av privaträtten (Unidroit), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives, Bernunionen (), till och Schengens informationssystem samt till kostnader för förberedelsearbete och medlemsavgifter för den enhetliga patentdomstolen. Vidare får bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt internationellt samarbete och forskning med anslutning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Anslaget föreslås öka med för att finansiera medlemsavgiften till den enhetliga patentdomstolen. 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. (Brå) belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Regeringen ser ett behov av att fortsätta att utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet. I budgetpropositionen föreslog regeringen att en nationell stöd- och samordningsfunktion skulle upprättas hos Brå för detta syfte. Det saknas dock en regional aktör som kan vara en länk mellan nationell och lokal nivå, stimulera genomförandet av befintlig kunskap på lokal nivå och stödja ett långsiktigt utvecklingsarbete på området. I linje med regeringens ambition föreslås att länsstyrelserna får i uppdrag att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare. Anslaget ökas därmed med . Anslaget 1:6 Kriminalvården minskas med motsvarande belopp. I motion 2016/17:3447 av och (båda C) i denna del föreslås att anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete höjs med i förhållande till regeringens förslag till följd av en satsning på civilsamhället och ökad trygghet. Resurserna inom anslaget föreslås i högre grad få disponeras av kommuner för deras brottsförebyggande arbete och i lägre grad styras av Brå. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna avvisar regeringens förslag om för att bygga upp regionala samordnare vid länsstyrelserna och vill i stället öka stödet till lokalt brottsförebyggande arbete i kommunerna med . Ytterligare 35 miljoner öronmärks för lokala insatser mot våldsbejakande extremism. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . minskas anslaget med som tillförs utgiftsområde 1 , anslaget 6:3 Datainspektionen, som förstärkning till Datainspektionens tillkommande uppgifter till följd av EU:s dataskyddsförordning. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:17 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 hade en anslagskredit om utnyttjats. Det ökade antalet ärenden om anställning av domare till migrationsdomstolarna medför ökade kostnader för . Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget . Anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål under utgiftsområde 8 minskas med samma belopp. 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet sammanfattas i följande tabell. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2022. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet, samt för administration av fonden. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Utgiftsprognosen är drygt 5,9 miljoner. Fonden för inre säkerhet är en del av flera EU-fonder som är kopplade till EU:s fleråriga budgetram som sträcker sig . har tilldelats ca från EU-budgeten för projekt inom ramen för fondens ändamål. Verksamheten ska bedrivas utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Åtaganden medför således utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2022. Kommunala insatser mot våldsbejakande terror (förslag till nytt anslag 99:1) I motion 2016/17:1536 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att staten förstärker sitt stöd till kommunala insatser mot våldsbejakande terror. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Beredskapspolis (förslag till nytt anslag 99:2) I motion 2016/17:1536 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att beredskapspolisen återinförs. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Ett likalydande yrkande framförs i motion 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 12. Den svenska samhällsmodellen bidrar till välstånd och utveckling. Effektiva och rättvisa välfärdssystem möjliggör ett högt arbetskraftsdeltagande, skapar trygghet och jämnar ut skillnader i levnadsvillkor. Under de gångna två åren har också en rad viktiga reformer genomförts som redan ger resultat på dessa områden. Trots den positiva utvecklingen kvarstår dock samhällsproblem som måste bekämpas. Regeringens föreslagna budget, som bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och , står för en annan inriktning på politiken än den som fördes av den förra regeringen och kommer enligt utskottets uppfattning att skapa förutsättningar för detta samt bidra till en fortsatt positiv utveckling. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. är på många sätt ett tryggt land att leva i, men ojämlikheten har ökat . Det finns bostadsområden som i allt större utsträckning kommit att påverkas av brottslighet och otrygghet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen aviserat en särskild satsning på ökad polisnärvaro i socialt utsatta områden samt en översyn av lagstiftningen gällande attacker mot blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. För att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl möjligheter till arbete och en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. Den särskilda satsning på det brottsförebyggande arbetet som regeringen genomför, med utökade resurser, en nationell samordnare och ett samlat program som spänner över flera politikområden, välkomnas av utskottet. Utskottet delar också regeringens uppfattning att det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. En central del av det brottsförebyggande arbetet är att förebygga återfall. Utskottet instämmer i att ett väl fungerande arbete med utslussning är mycket angeläget för att förhindra återfall. I detta sammanhang är samverkan mellan olika samhällssektorer av stor betydelse. Utskottet ser därför positivt på att regeringen gett en utredare i uppdrag att lämna förslag på en modell för lokal samverkan för att förebygga återfall i brott, s.k. inslussgrupper. Pågående väpnade konflikter har medfört att miljontals människor är på flykt. har tagit emot ett mycket stort antal asylsökande. Det har inneburit en utmaning för samhället och en ökad arbetsbelastning för vissa delar av rättsväsendet, i synnerhet polisen, t.ex. när det gäller gränskontroll och ordningsstörningar kring och angrepp på asylboenden. Eftersom fler personer har sökt asyl i kan också fler personer antas få avslag på sina asylansökningar. kommer myndigheten därför som regeringen anför att behöva avsätta mer resurser till inre utlänningskontroller och verkställigheter. Till detta kommer att migrationen till EU fortsätter att vara hög, och höga krav kommer därför att ställas på gränspolisens verksamhet, t.ex. verkställighet av av- och utvisningsbeslut samt arbete vid gränskontroll. Utskottet delar uppfattningen att behöver ha en bra gränspolisiär kompetens både för att utföra verksamhet nationellt och för att bidra i gemensamma EU-operationer. Det stora antalet asylsökande som kommit till kommer att innebära avsevärda utmaningar även för migrationsdomstolarna. Utskottet har behandlat en proposition om utökade möjligheter för migrationsdomstolarna att överlämna mål till andra domstolar (prop. 2016/17:27, bet. 2016/17:JuU7). Enligt utskottets uppfattning innebär förslaget att migrationsdomstolarnas förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå i migrationsmål och övriga mål förbättras, även när antalet mål ökar kraftigt. Regeringen pekar på att huvuduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. För att åstadkomma detta krävs enligt regeringen en lokalt förankrad och närvarande polis där arbetet bedrivs målinriktat med högt ställda krav på effektivitet och kvalitet. För att ge möjlighet att öka sina personella resurser föreslår regeringen att medel tillförs myndigheten . Regeringen följer myndighetens resursbehov och kommer vid behov att återkomma i frågan, vilket är positivt. Som regeringen anför måste såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningar om begångna brott förbättras. Fler poliser behöver utbildas för att kunna möta behov av ett ökat antal poliser i verksamheten, som det finns behov av att anställa fler med annan kompetens än den polisiära. behöver även bli bättre på att attrahera kvinnor och personer med utländsk bakgrund till polisyrket. Jämställdhet och mångfald inom myndigheten utgör en viktig del av samlade förmåga att fullgöra sitt uppdrag och regeringen följer noga utvecklingen i detta avseende. Att andelen kvinnor ska öka bland poliserna inom myndigheten är också ett av regeringens jämställdhetsmål på rättsväsendets område. Det finns också ett behov av att frigöra mer polisiära resurser till sådana uppgifter som kräver polisiär kompetens. För att bidra till den utvecklingen arbetar regeringen med frågan om att renodla polisverksamheten, vilket välkomnas av utskottet. Som regeringen anför är det verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av såväl de anställdas kompetenser som antalet anställda inom myndigheten. Det är positivt att arbetet med att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor och barn, inklusive hedersrelaterat våld, är högt prioriterat av regeringen, och att detta även omfattar hbtq-personers utsatthet. Utskottet anser att det är värdefullt att regeringen på rättsväsendets område har satt upp ett jämställdhetsmål om att andelen personer i befolkningen som blir utsatta för våld i nära relationer ska minska och att det långsiktiga målet är att våldet helt ska upphöra. Vidare ser utskottet positivt på att regeringen presenterat en nationell strategi för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (skr. 2016/17:10). Kränkningar av den personliga integriteten har till följd av den tekniska utvecklingen och framväxten av internet tagit nya former. Dagens regelverk på det straffrättsliga området är inte till fullo anpassat efter den karaktär problemen har . Det är därför positivt att regeringen arbetar med att ta fram de lagförslag som krävs för att säkerställa ett straffrättsligt skydd mot hot och andra kränkningar av den personliga integriteten. Det brottsförebyggande arbetet är viktigt i sammanhanget. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att ta fram en handlingsplan för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat samt att regeringen () presenterade en handlingsplan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Transpersoner är vidare en särskilt utsatt grupp, och utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen avser att lämna en proposition som behandlar frågan om straffrättsligt skydd för den gruppen. Bekämpningen av terrorism och arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism måste som regeringen anför vara högt prioriterade frågor, något som de upprepade terrordåden det gångna året visat. Ett väl fungerande samarbete mellan ansvariga myndigheter och aktörer krävs, och ett internationellt samarbete är nödvändigt med hänsyn till terrorismens gränsöverskridande natur. Utskottet ser positivt på att Säkerhetspolisen tillförs medel för att myndigheten bl.a. ska kunna öka sina personella resurser i syfte att bibehålla sin förmåga att skydda rikets säkerhet och vår demokrati. Utskottet instämmer även i att det är viktigt att det förebyggande arbetet vidareutvecklas och fördjupas. I propositionen redogör regeringen för vissa åtgärder som planeras för att utveckla rättsväsendets verksamheter. Den första rör tillsyn över polis och kriminalvård. (Utskottet återkommer till denna fråga i ett senare avsnitt [s. som även innehåller en redogörelse för de utredningar som gjorts på detta område.) Både polisen och Kriminalvården har långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv. Dessa befogenheter förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet. Delar av den statliga tillsynen är som framgår av propositionen föremål för översyn. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen därutöver i samband med en bred översyn kommer att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Utskottet anser det också lämpligt att medel avsätts på det sätt regeringen föreslår för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning.. Utskottet ser allvarligt på att vid upprepade tillfällen har fått internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Det är därför positivt att regeringen vidtog flera åtgärder på området, bl.a. genom att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning av situationen i häkte. Regeringen överväger vidare att återkomma med förslag med anledning av Häktes- och restriktionsutredningens betänkande (SOU 2016:52). Utskottet har i likhet med regeringen höga förväntningar på resultatet av de pågående arbetena. Rättsväsendets myndigheter bedriver ett långsiktigt arbete med att utveckla ett elektroniskt informationsutbyte i brottmålshanteringen. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning att det finns en utvecklingspotential i att använda digitalisering för att förbättra servicen till enskilda i rättskedjan och därmed öka möjligheten till delaktighet och insyn. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Utskottet delar vidare regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt för att stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet (se bilaga 3) och regeringens förslag till bemyndigande. Av det anförda följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Prioritering av arbetet mot olika slags brott Utskottets förslag i korthet avslår motioner om prioritering av arbetet mot olika slags brott. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (M, C, L, KD). Regeringen anför i propositionen (s. 14) att på många sätt är ett tryggt land att leva i. har ojämlikheten ökat . På såväl större som mindre orter runt om i finns bostadsområden som i allt större utsträckning kommit att påverkas av brottslighet och otrygghet. Orsaken till denna utveckling är komplex och mångfacetterad. Regeringen anser det angeläget med kraftfulla insatser för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. För att motverka brottsligheten i dessa områden har regeringen aviserat en särskild satsning på ökad polisnärvaro (se föregående avsnitt).