bet · H301NU9 · 2016-02-04 00:00:00 — Under trycket av interna läckor, granskade undersökningar och civilsamhällets omfattande kritik har kommissionen visserligen vidtagit vissa åtgärder i rätt riktning där förhandlingsmandat och förslag har offentliggjorts, bl.a. när det gäller TTIP-förhandlingarna. Processen kring förhandlingarna är dock fortfarande inte tillräckligt öppen. Detsamma gäller övriga avtal som lyfts fram i motion 2015/16:194 (V). Såväl den politiska högern som näringslivet brukar försvara den hemliga förhandlingsgång som präglar förhandlingarna kring internationella handelsavtal. Deras huvudargument är att öppenhet, insyn och dialog försvårar förhandlingsprocessen. Detta är enlig mig och övriga vänsterpartister argument som inte håller. Bristen på transparens, öppenhet och dialog i förhandlingar om internationella handelsavtal är ett allvarligt problem. Den här typen av förhandlingar, som kan påverka svenska medborgare i grunden, måste ske på ett transparent sätt där medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker involveras och ges möjlighet att ge respons, framföra kritik och komma med förslag. bör därför genom att bifalla motion 2015/16:194 (V) i den här aktuella delen uppmana regeringen att verka för att alla förhandlingar om handelsavtal ska präglas av stor öppenhet och dialog med medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker. Jag delar vidare den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2015/16:1707 (MP) om att bör kräva att regeringen ger lämpliga myndigheter i uppdrag att genomföra en strategisk miljökonsekvensanalys av CETA och TTIP. Ambitionen i dessa avtal är betydligt större än traditionella investeringsavtal som oftast är 8–30 sidor långa. är på drygt 1 600 sidor och innehåller mycket noggranna genomgångar av vilka former av regelsamverkan som avses. finns dessutom marknadstillträden beskrivna som s.k. negativlistor, dvs. att allt per definition är öppet för konkurrens om inte ett undantag i förväg definieras i en lista. Detta skiljer sig från tidigare frihandelsavtal där man i stället anger specifikt vad som är öppet för konkurrens; om någon ny sektor eller tjänst tillkommer som aldrig funnits tidigare finns det en möjlighet att reglera den eller avreglera den efter statens eget önskemål. De avtal som förhandlas fram, som t.ex. CETA och TTIP, kan om de antas förväntas få betydligt större effekter, både positiva och negativa, än tidigare avtal: ömsesidigt erkännande av standarder, särskilda möjligheter för företag att påverka genomförande av lagstiftning, möjligheter att ifrågasätta den andra partens regler m.m. Dessa nya investeringsavtal riskerar därmed att få omfattande effekter på många områden som t.ex. livsmedel, bekämpningsmedel, bilar och elektronik och även på beslutsprocedurer och hur myndigheter ska samverka. Jag har i detta ställningstagande inledningsvis argumenterat för vikten av insyn i förhandlingsprocessen kring handelsavtal, detta är inte minst viktigt så att förslagen till avtalstexter kan granskas av många och det på ett tidigt stadium kan påtalas vilka konsekvenser dessa avtal skulle kunna få. Därmed skulle negativa konsekvenser så långt som möjligt kunna undvikas. I detta perspektiv är det också viktigt att oberoende granskare gör gedigna konsekvensanalyser av avtalstexterna innan de antas. I linje med detta delar jag uppfattningen, som kommer till uttryck i den senast nämnda motionen, att det är viktigt att göra en strategisk miljökonsekvensanalys av CETA och TTIP. Inom EU finns det krav på att strategiska miljökonsekvensbedömningar ska göras vid större investeringsprojekt för att avgöra om förändringen är bättre eller sämre för miljön än t.ex. ett noll-alternativ, eller svara på frågan om varför andra möjliga lösningar inte är lämpligare än den valda lösningen. När det gäller de s.k. SIA-rapporterna som kommissionen låter ta fram vill jag avslutningsvis anföra följande. Jag välkomnar dessa rapporter som kan ge viktig information under förhandlingsprocessen, och det är särskilt viktigt att dessa genomförs av externa, oberoende konsulter. konstaterar jag att det inte genomförs några konsekvensanalyser inom ramen för av de färdigförhandlade avtalstexterna. Den slutliga av publicerades t.ex. , dvs. före det att partnerna nådde en principöverenskommelse. Dessa ger således inte ett tillräckligt bra och lättillgängligt beslutsunderlag för de beslutsfattare som sedan ska ta ställning till de färdigförhandlade avtalet. Därmed tillstyrker jag motionerna 2015/16:194 (V) i den berörda delen och 2015/16:1707 (MP). Tjänstehandel, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkande 5. Jag och är starkt kritiska till de förhandlingar som pågår om ett internationellt avtal om handel med tjänster, det s.k. (Trade in Services Agreement). Syftet med är att minska regleringen och öka privatiseringen av handel med tjänster, dvs. att stärka de globala storföretagens kontroll över offentliga tjänster och hindra de nationella regeringarnas möjligheter att reglera dessa. De följder som ett eventuellt avtal kan komma att få för , EU och omvärlden väcker en stor oro, inte bara hos mig och mitt parti, utan även bland medborgare, fackföreningar och andra sociala rörelser. En oro som bl.a. handlar om de offentliga tjänsternas framtid och regleringen av finanstjänster. Målet är att avtalet ska omfatta så många tjänsteområden som möjligt, och förhandlingarna omfattar i stort sett alla tjänstesektorer inklusive sådana offentliga tjänster som sjukvård, utbildning, vatten- och energiförsörjning m.m. Endast flygtransporter och tjänster i statlig verksamhet som polis, militär, domstolar och övrig myndighetsutövning är undantagna. I utkastet till avtalet ingår vidare den s.k. ratchetklausulen som innebär att tjänster som en gång har privatiseras inte på nytt kan regleras eller göras offentliga igen. De avtalstexter som förhandlas innehåller även ett investeringsskydd i likhet med övriga internationella handelsavtal, vilket gör det möjligt för företag att stämma stater för utebliven vinst. Om blir verklighet kommer det att öka de globala storföretagens kontroll över offentliga tjänster och hindra de nationella regeringarnas möjlighet till reglering och gemensamt ägande. Avtalet väntas även minska regeringarnas möjligheter att verka för bl.a. sociala, ekonomiska och miljörelaterade mål. Jag och är vidare starkt kritiska till att förhandlingarna sker under stort hemlighetsmakeri och vid sidan om de multilaterala WTO-förhandlingarna. TISA-förhandlingarna inleddes genom hemliga och inofficiella samtal mellan 20 medlemmar i . Förhandlingarna har präglats av stor tysthet och sekretess, och en läcka via Wikileaks avslöjade att utkasten till ska hållas hemliga inte bara under de pågående förhandlingarna utan även efter att avtalet har undertecknats. I takt med en växande kritik från medborgare, fackföreningar och andra sociala rörelser har kommissionen offentliggjort information om avtalet, däribland kommissionens förslag till innehåll. Bristen på insyn i förhandlingarna är dock fortfarande betydande. Även om förhandlingarna omfattar ett femtiotal länder som tillsammans står för av all handel med tjänster i världen stänger de ute flera stora snabbt växande tillväxtmarknader som t.ex. , , och . Avtalet kan därmed leda till en fortsatt obalans i världen mellan rika stater i nord och fattigare stater i syd. I likhet med vad som föreslås i motion 2015/16:194 (V) anser jag att mot bakgrund av de stora negativa konsekvenser som kan innebära ska uppmana regeringen att verka för att EU lämnar TISA-förhandlingarna. bör vidare uppmana regeringen att parallellt verka för att vatten och sanitet exkluderas från alla pågående förhandlingar om nya internationella handelsavtal, i enlighet med det som förordas i motion 2015/16:374 (V). Detta gäller även även om jag i grunden är negativ till helheten i detta avtal och i första hand anser att EU bör lämna dessa förhandlingar. Som påpekas i den sistnämnda motionen är vatten en mänsklig rättighet och inte en handelsvara, varken på nationell eller internationell nivå. Detta avspeglas dock dessvärre inte i de internationella samtalen om handel. Förhandlingar om handelsavtal har i allt högre utsträckning kommit att fokusera på handel med tjänster, offentlig upphandling och samhällsservice, däribland vatten och sanitet. har EU förhandlat om de s.k. EPA-avtalen, dvs. ekonomiska partnerskapsavtal med länderna i , och (AVS-länderna). EU har satt hård press på AVS-länderna att acceptera framtida , som inkluderar de s.k. Singaporefrågorna som rör utländska investeringar, offentlig upphandling och konkurrenspolicy. Som jag tidigare nämnt ingår även vattenförsörjning och sanitet i TISA-förhandlingarna. Jag och anser att varje enskilt land måste ha makten över sina system för vatten- och sanitetstjänster. Vatten och sanitet är grundläggande samhällstjänster som är direkt olämpliga att underställa internationella handelsavtal. bör, med utgångspunkt i det jag har sagt, bifalla motionerna 2015/16:194 (V) och 2015/16:374 (V) i här aktuella delar, varför dessa tillstyrks. Miljöteknik och , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 12. Utvecklingsländerna behöver få tillgång till modern miljöteknik för att de ska kunna bromsa sina egna utsläpp och utvecklas. I likhet med vad som sägs i motion 2015/16:187 (V) anser jag att tekniköverföringen skulle gynnas genom en förändrad patentlagstiftning. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodulering i syfte att förutsäga väder osv. finns ofta koncentrerade hos företag i den rika världen. När utvecklingsländerna vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. Utvecklingsländerna har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken och tvingas därför ofta till det senare alternativet. Jag anser därför att , genom att bifalla den nämnda motionen i den berörda delen, ska uppmana regeringen att i internationella klimatförhandlingar verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner har fått. Jag noterar att framsteg har gjorts inom ramen för klimatförhandlingarna i . Dessa framsteg är viktiga men enligt min uppfattning är de otillräckliga för att lösa problemet med en ineffektiv och dyr tekniköverföring till fattiga länder. Avtalstexten nämner inget om att undanröja det mest centrala hindret för tekniköverföringen, dvs. patent och immaterialrätt. I stället förlitar parterna sig endast på goda intentioner och teknikcentret i . Det håller inte. När det gäller finansiering finns det ingen konkret siffra angiven i själva avtalstexten och de som nämns i den inledande texten till avtalet är därmed inte folkrättsligt bindande. Därmed tillstyrker jag motion 2015/16:187 (V) i den berörda delen. Handel med sälprodukter, punkt 7 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 11. Säljakt har bedrivits i sedan urminnes tider och pågår . Dagens jakt är begränsad och inriktad på att hålla nere sälarnas skador på fisket, s.k. skyddsjakt. En viktig del av jakten är tillvaratagandet av sälen. Kött, späck och skinn är de delar som främst tas till vara och används för eget bruk eller saluföring. Tillvaratagandet är en del i det hållbara nyttjandet och det har även genomförts EU-finansierade projekt för att ytterligare utveckla tillvaratagandet. infördes ett förbud mot handel med sälprodukter men genom ett undantag kunde handeln fortsätta i . Som framgår i betänkandet antogs en ny förordning i EU på området . I förordningen har EU:s förbud mot handel med sälprodukter anpassats till , och det tidigare undantaget för sälprodukter som härrör från jakt som bedrivs för hållbar förvaltning av resurser har därmed strukits. I liket med vad som uttrycks i motion 2015/16:2600 (M) anser vi att det här innebär ett etiskt problem eftersom jakten på säl kommer att fortsätta, men saluföringen förbjudas. Därmed blir det även ett problem att nyttja de sälar som jagas. Liksom motionärerna menar vi att jakten behövs för att skydda fisket och att det därmed även behövs fortsatta möjligheter till handel. I förordningen konstateras att det borttagna undantaget kan skapa problem i vissa medlemsstater och att detta bör beaktas vid framtida utvärderingar. bör därför uppmana regeringen att ta fram en strategi för hur den har tänkt att agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter är tillåten även . Därmed tillstyrker vi den nämnda motionen i den här aktuella delen. Främjande av EU:s inre marknad, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 5. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . EU och dess medlemsländer står dock inför stora utmaningar. Många medlemsländer brottas med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt. Dessa länder behöver ta krafttag för att sanera sina offentliga finanser och reformera såväl sina arbetsmarknader som sin byråkrati. Enskilda medlemsstater som fortsätter att bryta mot gemensamma ramverk undergräver förtroendet för EU. Alla medlemsstater, inklusive , måste fullgöra sina åtaganden i enlighet med tillväxt- och stabilitetspakten och i förekommande fall gentemot internationella långivare. För att säkerställa unionens långsiktiga överlevnad anser vi i linje med de här aktuella motionerna att det krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika – handel och öppenhet. Nationsgränserna betyder allt mindre, och internationellt samarbete är avgörande för möjligheten att skapa en god miljö för tillväxt och entreprenörskap. Vi har i ett tidigare ställningstagande framhållit vikten av internationell handel och frihandelsavtal. och fortsatta ekonomiska utveckling och välfärd är emellertid också i högsta grad beroende av hur EU:s inre marknad utvecklas. Den inre marknaden och den ekonomiska integrationen utgör på flera sätt grunden och startpunkten för EU-samarbetet. En av EU:s största förtjänster är att utbyte av varor och tjänster inom befriats från många handelshinder. EU måste därför parallellt med ett arbete för att öppna upp sig mer mot omvärlden och verka för fler frihandelsavtal också arbeta med att utveckla och öppna upp den inre marknaden ytterligare. Detta gäller särskilt inrättandet av en digital inre marknad, med starkt nätneutralitet. Den stora potentialen som finns i e-handeln måste tas till vara. För att den inre marknaden ska utvecklas anser vi vidare att tjänstedirektivet bör breddas och omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer. Sammantaget anser vi att bör uppmana regeringen att verka med den inriktning som vi har anfört ovan och bör därför bifalla motionerna 2015/16:2261 (FP), 2015/16:2368 (C) och 2015/16:2449 (M) i de aktuella delarna. Exportförbudet för snus, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2853 av m.fl. (SD) och 2015/16:533 av (M) och 2015/16:953 av och (båda M). EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. När en produkt av viss nationell särart straffas ut från den inre marknaden menar vi att det är särskilt angeläget att principen om varors fria rörlighet inom unionen värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som . Det finns inte några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl, tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vetenskapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader. Enligt beräkningar som gjorts av på uppdrag av uppgår de historiska ekonomiska konsekvenserna av snusexportförbudet till i förlorade exportintäkter, eller totalt . Ett slopat förbud skulle enligt rapporten kunna lyfta livsmedelsexport till EU . En fördubbling av snusproduktionen i skulle dessutom innebära en fördubbling i sysselsättningen och en fördubbling av skatteintäkterna inom den svenska snusindustrin, vilket enligt Handelns utredningsinstituts beräkningar handlar om runt tusen arbetstillfällen och i skatteintäkter. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att det bör vara uppfattning och mål att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. Principiellt anser vi att det därmed finns anledning för att återkommande påminna både regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för förbudet. bör därför tillkännage för regeringen att EU:s förbud mot handeln med svenskt snus är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på och att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater, samt uppmanar regeringen att verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Det vi här har anfört överensstämmer med det som sägs i motion 2015/16:2853 (SD), vilken därmed tillstyrks. I den mån motionerna 2015/16:533 (M) och 2015/16:953 (M) överensstämmer med detta kan de anses tillgodosedda och bör därmed bifalla dessa. Metall- och skrothandel, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:771 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2852 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:917 av (C) och 2015/16:771 av (M) yrkande 3. I likhet med vad som sägs i motion 2015/16:2852 (SD) kan vi konstatera att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemet med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafiken. Detta leder inte bara till ekonomiska kostnader utan även till att kulturarv utarmas och att kyrkogårdar skändas. Dessutom är en allvarlig konsekvens att säkerheten för tågen hotas då t.ex. signal- och jordkablar klipps av, vilket förutom att pendlare blir försenade skadar den inhemska industrin till följd av bl.a. sena leveranser. Detta kan orsaka enorma kostnader för samhället, och det är därför egalt om stölderna sker av lokala småtjuvar eller om det sker genom en organiserad brottslighet. För oss och övriga sverigedemokrater är det viktigt att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. I det sammanhanget anser vi att spårbarhet är viktigt, då det bör vara möjligt att se vilka metaller som har lämnats in, kostnaden för dessa och vem som lämnade in dem. I enlighet med vad som föreslås i den nämnda motionen anser vi därför att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag om dels ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen, dels att återinföra tillståndskravet för handel med skrot. Därmed tillstyrks den berörda motionen. I den mån det vi har anfört här överensstämmer med övriga här aktuella motioner tillstyrks även de. bör därmed bifalla motion 2015/16:2852 (SD) och motion 2015/16:771 (M) yrkandena 1 och 2 samt delvis bifalla motion 2015/16:917 (C). Motion 2015/16:771 (M) avstyrks i övriga delar. Främjande av internationell handel, punkt 1 (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande om att avstyrka de här aktuella motionsyrkandena, bl.a. genom att konstatera att regeringen redan verkar i linje med det som efterfrågas i motionerna. Som framgår i detta betänkande finns det dock frågor där jag inte delar regeringens syn på inriktningen för den internationella handelspolitiken, vilket jag också utvecklar i mina övriga ställningstaganden i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:187 av m.fl. (V): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och andra forum bör verka för att grön teknik som begränsar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:194 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausuler och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna, och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU lämnar TiSA-förhandlingarna, och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att alla förhandlingar om handelsavtal präglas av stor öppenhet och dialog med medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:268 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:374 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste verka för att vatten och sanitet exkluderas från alla pågående förhandlingar om nya internationella handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:533 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att avskaffa EU:s förbud mot export och försäljning av snus och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:771 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skyldighet att föra bok över inköp även för annan metallhandel än guld och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:772 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av existerande gränshinder för näringslivet mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:899 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för minskade tullar på import av biomassa och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:917 av (C):