bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — Vad är det som avgör den globala medeltemperaturen och vädret på tusentals och åter tusentals platser på jorden? Det är förstås solens inkommande strålar. De förändras ibland - solen har sina cykler. Det är atmosfärens sammansättning, oceanernas oscillationer, eller är det en kaotisk process som vi inte riktigt kan förutse? Svaret är förmodligen att det är allt detta. Vi bör därför kanske vara lite ödmjuka inför frågans komplexitet. Därmed är inte sagt att människan inte påverkar klimatet. Frågan är dock hur mycket och hur känsligt klimatet är för utsläpp av koldioxid. Hur svarar oceaner och atmosfären på de störningar människan utsätter systemet för? Frågan är också vad vi egentligen vet och varför de modeller man tagit fram så ofta slår fel. Varför växer isarna nu till sig när man trodde att de skulle vara borta vid det här laget? Varför fick vi en uppvärmningspaus med mera? Styr riksdag klimatet? Ja, man får ibland den känslan när man lyssnar på en del ledamöter, från till . Svensk klimatpolitik har ungefär samma utgångspunkt som valkampanj: Den bygger på känslor. Man målar upp ett domedagsscenario, man sätter upp mål och sedan börjar man tävla om vem som kan komma på den högsta siffran. Skulle man sedan nå målet kommer det i alla fall inte att innebära någon skillnad. Även om vi tar död på vår industri och vår transportsektor kommer utsläppen av koldioxidgaser i världen inte att minska med mer än någon promille. Trots detta försöker de övriga partierna att applicera en bild av att vi genom högt ställda mål för utsläppsminskningar, som går betydligt längre än övriga världen, till och med längst i hela världen, ska göra skillnad för klimatet. Det är lätt att visa att utsläppsminskningar i inte spelar någon roll ur ett globalt perspektiv. Däremot kan vi åsamka och vår befolkning stor skada genom att föra en dumdristig klimatpolitik. har de två av de tyngsta instanserna för samhällsekonomiska bedömningar totalt dömt ut den svenska klimatpolitiken. Man har redan dömt ut Miljömålsberedningen. Kritiken är närmast identisk med den som mitt parti fört fram i den här kammaren . I remissyttrande till Miljömålsberedningen, där åtminstone tidigare samtliga partier förutom ingick, kan man läsa att en samhällsekonomisk analys av målen saknas - ja, det finns en, men den är fullständigt undermålig - och att det inte finns något som säger att ambitiösa satsningar skapar nya jobb. En del jobb försvinner och ersätts av andra. kritiserar också de sektorsvisa målen, exempelvis en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Om målet är att minska utsläppen av koldioxid är enskilda sektorsvisa mål som minskar flexibiliteten kontraproduktiva. Sedan kom nästa sågning, från , som konstaterar att svensk klimatpolitik är dyr och ineffektiv. Enligt de förslag som aviserats kommer att bli ännu dyrare till ingen eller mycket liten nytta. Även avvisar mål om koldioxidfri fordonsflotta och önskar att fokus ska ligger på hur man minskar utsläppen globalt. Här sätter man fokus på grundproblematiken med svensk klimatpolitik. I något slags iver att få känna sig goda och duktiga har såväl de rödgröna som Alliansen gjort det till en hörnsten i svensk klimatpolitik att ska gå före. Genom att anta den restriktivaste och kostsammaste politiken i hela världen vill man påverka andra att göra likadant. Tyvärr finns inga som helst belägg för att detta fungerar. Själva står vi för ungefär av utsläppen. Tillsammans med EU står vi för en tiondel. Om kanske EU:s siffra handlar om . Vi kan därför konstatera att både vår och övriga EU:s klimatpolitik har varit fullständigt misslyckad, eftersom utsläppen har ökat mycket kraftigt . Fokus fortsätter att ligga på något slags tävling i att vara god och åsamka företag och befolkning högre kostnader. brottas vårt land och hela EU med låg tillväxt och hög arbetslöshet. Är det verkligen någon som tror att alla andra vill ta efter detta framgångsrecept? Jag tror inte det. Vad vi däremot riskerar att göra är att bidra till att andra länder faktiskt släpper ut mer genom så kallat koldioxidläckage. Höga koldioxidskatter i skapar incitament för företag att flytta sin produktion till andra länder, där krav och skatter är så låga att incitamenten att minska utsläppen kraftigt minskar. I rapporten och ledarskap, som under den förra mandatperioden togs fram inom ramen för Expertgruppen för miljöstudier, klargörs också att höga koldioxidskatter leder fram till ökade utsläpp i andra länder. skulle vara betjänt av en mer förnuftig, pragmatisk klimatpolitik där fokus ligger på att minska utsläppen där det gör nytta ur ett globalt perspektiv snarare än stirra sig blind på en av västvärldens minsta utsläppare för att få känna sig lite extra duktig. Klimatpolitiken måste ha ett globalt perspektiv där man, precis som gör, riktar fokus mot att minska användandet av kol globalt framför att flytta konsumtionen av bensin och diesel till andra länder. Detta gör man på bästa sätt genom att främja forskning och teknisk utveckling och inte genom ännu fler regleringar, fler sektorsvisa mål och högre procentsiffror eller för den delen genom att skatta ihjäl svensk landsbygd. Vi ska sträva efter en politik som begränsar utsläppen av koldioxid. Det är vi överens om. Sedan kan man fråga sig i vilken utsträckning det begränsar temperaturökningar. Det vet vi inte . Eventuellt gör det det. Vi har också oljeberoendet. Det får också geopolitiska konsekvenser. Med detta sagt måste vi förstå att den svenska oljekonsumtionen är en rännil i ett globalt perspektiv. Vi påverkar på marginalen. Vi måste också förstå att den globala oljekonsumtionen inte kommer att upphöra bara för att vi i gör det dyrare att konsumera bensin. Den konsumtionen kommer att fortsätta tills det finns alternativ som inte är betydligt dyrare. Det är positivt att elproduktion är i det närmaste koldioxidneutral. Detta, bland annat, gör nettobidrag till ökade koldioxid-halter i atmosfären mycket blygsamt. Vi vill gärna bevara och utveckla kärnkraften. Det öppnar också upp för en elektrifiering av delar av transportsektorn inom när tekniken gör detta mer kostnadseffektivt. Mot denna bakgrund är det beklagligt att se att S, MP, C, KD och M vill fortsätta sabotera den svenska energimarknaden genom en utökning av elcertifikatssystemet. Låt mig lägga fram ett förslag på hur detta kan utvecklas ytterligare. Låt oss satsa på vår svenska skog! Låt oss lagra ännu mer kol i svenskt trä! Det fungerar bevisligen. Då kommer skog att avverkas - precis. Men man kan binda kolet långsiktigt genom att bygga hus och andra konstruktioner av trä. Tänk att vi till exempel exporterar trähus till , som har många dåligt isolerade tegelhus. Med svenska trähus binder vi kol, och britternas behov av fossila bränslen för uppvärmning reduceras. Det kommer inte att ge oss några poäng i statistik, men det gör nytta på riktigt. Och det skapar arbetstillfällen och exportintäkter. står för en politik där lever upp till sina internationella åtaganden vad gäller utsläpp av växthusgaser. Som konservativt och ansvarstagande parti vill vi att ska dra sitt strå till stacken. Vi motsätter oss däremot ineffektiva åtgärder som slår mot svensk ekonomi utan att göra någon nytta. Jag uppfattade det som att menar att alla partiers klimatpolitik, förutom , bygger på känslor. och Alliansens klimatpolitik bygger på vetenskap. Och vetenskapen är tämligen tydlig med att vi står inför en allvarlig klimatutmaning. Jag konstaterar att SD däremot till stor del bygger sin politik på just det som bygger sin politik på - förnekelse. Man blundar för vetenskapen. Man vill inte se att den globala uppvärmningen slår rekord , att klimatförändringarna får effekter på alla kontinenter och att klimatförändringarna förstärker och driver fram nya konflikter. Människor tvingas flytta på grund av konsekvenserna av klimatpolitiken. Då måste vi naturligtvis diskutera hur kan utforma en effektiv miljö- och klimatpolitik. Det har jag gärna en debatt med om. Jag konstaterar att han inte presenterar särskilt mycket av vad klimatpolitik handlar om. Kärnkraft och skog fick jag med på slutet. Och det är två bra delar i en klimatpolitik. Det är två delar som är viktiga i klimatpolitik. Men det räcker inte. sa också i sitt anförande att klimatutmaningen kräver ett globalt perspektiv. Det håller jag verkligen med om. Men är ju ett nationalistiskt parti, ett parti som vill ha så lite sam-arbete som möjligt och som inte vill att ska vara medlem i EU. EU är vår viktigaste miljöorganisation. Det är en organisation som ger oss kraft att påverka övriga världen att också ta ansvar för klimatpolitiken. Om tycker att klimatutmaningen är global, hur ska ni då verka för att övriga världens länder ska ta sin del av ansvaret, ? kom in på det globala perspektivet till slut. Det är det som är grundläggande här. Det visar också på problemet. Vi är ett litet land i världen. Vi har inte möjlighet att själva minska utsläppen på global nivå. Vi kan arbeta internationellt och försöka att tillsammans med andra länder uppnå rättsligt bindande utsläppsminskningsavtal. Vi är långt borta från det , tyvärr. Men vi får fortsätta arbeta mot det. Det är det främsta verktyget. Vi kan också arbeta med vår forskning och utveckling för att hitta instrument så att andra länder kan minska sina utsläpp och inte göra om de misstag som de rika länderna har gjort tidigare. Men och de övriga partierna har inte det globala perspektivet. Till exempel har ni i Miljömålsberedningen nu lagt fram förslag om att vi ska minska utsläppen till 2045. Det låter jättebra. Men det är ett typexempel på någonting som bygger på känslor. Man har inte gjort någon seriös samhällsekonomisk analys av vad det kommer att kosta eller vilken nytta det kommer att leda till. Det är mycket riktigt det mest ambitiösa utsläppsminskningsmålet som existerar i världen. Men till vilken nytta? Och till vilket pris? Vad kommer det att kosta? och de övriga partierna framhärdar med sektorsvisa mål som har dömts ut av forskningen. har dömt ut det. har dömt ut det. Men vet uppenbarligen bättre. Jag undrar: Varför? Miljömålsberedningens förslag bygger på vetenskap, på vad forskningen säger att det är nödvändigt att och världen gör för att begränsa den globala uppvärmningen. Miljömålsberedningens förslag bygger på ambitioner om att hålla den globala uppvärmningen väl under två grader och med sikte på under en och en halv grad. Forskningen säger att de globala utsläppen i så fall behöver vara i princip noll i slutet av det här århundradet eller gärna i mitten av det här århundradet för att därefter bli negativa. Då måste vi dra slutsatser av det. Vad ska ansvar vara? Utifrån det har vi formulerat de förslag till mål som Miljömålsberedningen lägger fram. De målen utgår från ett antal utgångspunkter som jag försökte redogöra för i mitt anförande. Det handlar om att vi ska göra det med bibehållen konkurrenskraft, utan att våra utsläpp flyttar någon annanstans. Målen får alltså inte ses helt isolerade. De måste ses med de villkor och förutsättningar som jag som moderat står för och som jag är glad över att vi har fått genomslag för i Miljömålsberedningen. tycker att ska vara ett föregångsland. Men för oss handlar det inte bara om att sätta upp högt ställda målsättningar utan just om hur man ska nå målen. För del handlar det om att förena snabbt sjunkande utsläpp med ekonomisk tillväxt. Det är då jag tror att kan axla rollen som föregångsland. Jag tror nämligen att andra länder vill ta efter det svenska exemplet om de ser att man inte behöver välja mellan sjunkande utsläpp eller välstånd utan att man kan få både och. Därför måste vi utforma en effektiv miljö- och klimatpolitik. Jag hoppas att vi kan ha en större debatt om det i fortsättningen, snarare än att diskutera huruvida klimatförändringarna existerar eller inte. Jag beklagar att inte har kommit längre i sin utveckling utan är kvar på ruta ett. kommer med många fina ord. Han talar om bibehållen konkurrenskraft och tillväxt, trots att vi som ett isolerat land i världen ska bedriva den mest extremistiska klimatpolitiken i hela världen. Jag undrar hur det ska gå. Det finns nämligen ingen analys bakom att ett land ska gå före och bedriva en helt annan politik än övriga världen och inte tappa i konkurrenskraft. Det existerar ju inte. Det finns vissa beräkningar i Miljömålsberedningens utkast, som kom . Man talar om allt från av bnp till . av bnp är 42 miljarder. Det här målet kan alltså komma att kosta . Har ni funderat över rimligheten i det, ? Det är som sagt många fina ord. Men det är väldigt mycket pengar till väldigt liten nytta. Alla de här orden klingar bara falskt. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 16 och 24, även om jag såklart står bakom alla våra reservationer. Men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till dem. Vi har debatterat om nya asylregler som regeringen vill införa, regler som bryter mot såväl asylrätten som . De flyktingströmmar som vi ser i världen är en liten bris jämfört med de flyktingströmmar som vi kommer att se om klimatförändringarna tillåts fortsätta. Det tycker jag att borde ta sig en funderare på. Om det är något parti som borde vara de största klimatkämparna är det . Det blir lite tragikomiskt när man lyssnar på . Om det är något parti som agerar tvärsäkert utan att ta hänsyn till forskning och som spelar på känslor, då vet jag precis vilket parti det är. Det är eget parti. Om det är någonting som vår politik bygger på är det forskning. Om det är något som vi kan se där är föregångare är det just att vi klarar av att minska våra utsläpp som vi ökar vår tillväxt. Det är ju någonting som vi internationellt får väldigt mycket beröm för. Domedagsprofetiorna kommer nog från själva. kom jag hem från en resa till . Det är en resa som inte går att beskriva; den måste man uppleva själv. Precis som att människorna i Tjernobyls närhet inte förstod vidden av effekterna efter olyckan - fienden var faktiskt osynlig den gången - är det nog inte tillräckligt många som förstår vidden av klimateffekterna. Återigen är fienden osynlig. Jag är väldigt glad över att vi nu tillsammans, sex partier i riksdag, inom ramen för Miljömålsberedningen också har kommit fram till vilka framtida klimatmål bör vara. Vi bygger vidare på den klimat- och energiöverenskommelse som Alliansen ingick 2009. har vi fått en energiuppgörelse och en klimatuppgörelse som bygger vidare på detta. Både som undertecknare och som centerpartist är jag väldigt stolt över att få vara med och lyfta fram och sy ihop dessa breda överenskommelser. Jag vill ge en eloge till de partier som är med och tar ansvar för dessa överenskommelser. För oss i är det självklart att ta ansvar. Vi må vara ett parti på , men vi är ett parti med stort inflytande över politiken. är ett parti som alltid tar ansvar i svåra situationer. Den kontrollstation som utgör ramen för den här debatten är en uppföljning på den överenskommelse som Alliansen träffade om klimat- och energifrågorna 2009. Det är också en tydlig värdemätare på Alliansens år vid makten. Resultatet är entydigt. Vi uppsatte världens tuffaste klimatmål 2009, och dem övertrumfar vi. Redan nu ligger vi långt över de mål som vi satte upp till 2020 till exempel på transportsidan. Det är också därför extra glädjande att sex partier nu enats om att återigen hissa fanan och sätta upp tuffa klimatmål. Det gör också att vi kan lämna den okonstruktiva diskussionen om vem som har högst mål, lägst mål och målformuleringar. Det kan vi lämna till klimatpopulister och klimatförnekare, och sedan kan de slå varandra i huvudet och fajtas om det medan vi andra kan gå vidare och debattera det som gör verklig skillnad, det vill säga styrmedel och hur vi kan få mest effektiv klimatnytta för pengarna. Världen behöver ställa om. Världen kommer att ställa om. Frågan är bara om vi vill vara vinnare eller förlorare i det. Vinnare kommer de att vara som ser möjligheter, som investerar, som kombinerar tillväxt med minskade utsläpp, som förstår att framtidens ekonomi är cirkulär och som klarar av att bygga sin samhällsstruktur. Det är därför som det är så viktigt att vi i går före. Då ställer våra företag om. Då kan vi exportera. Då kan vi skapa klimatnytta i andra länder och leverera de lösningar som ger jobb här och minskade utsläpp på andra ställen när resten av världen börjar fatta och följa efter oss. Precis som sa är det inte genom att sätta tuffa mål som vi går före. Men det är genom att vi uppnår de tuffa målen och gör dem till ökad ekonomisk tillväxt som andra länder ser med avundsjuka på vad vi lyckas med i . Det är också därför som vi har en sådan framskjuten position internationellt. Det är därför som alliansregeringens klimatpolitik var så uppskattad. Vi ser att regeringen gör en del bra saker. Det vore ohederligt att säga något annat. Även om Klimatklivet kan diskuteras ur effektivitetssynpunkt har det levererat ganska många laddstolpar. Centerkravet på att ta bort momsplikten vid småskalig elproduktion genomförs . Regeringen fortsätter traditionen med att värna små utsatta länder i klimatförhandlingarna. Det tycker jag är bra. Men vi i skiljer oss också väsentligt från regeringen. Vi propagerar för grön skatteväxling. Det bygger på att mer skatter tas in från miljöskadlig verksamhet medan man sänker skatter på sådant som är bra och som vi vill ha mer av, till exempel arbete. Det är en ganska enkel princip. Vi ser att den profilen har anammats av fler partier i vår alliansgemenskap. har varit en ganska stor anhängare av grön skatteväxling. Men sedan man kom i regeringsställning har det ändrats. Grön skatteväxling blev först till en röd skattehöjning där man valde att höja skatten på arbete. har det gått över till en typ av grå - eller kanske till och med svart - skattechock där man väljer att dessutom höja skatterna på det som är förnybart, det som är bra för miljön. Det har jag mycket svårt att förstå. Man skyller på det mesta. Man skyller på EU, på flyktingströmmar och på olika beräkningsmetoder. Det är ingen ursäkt som anses för dålig, och det är alltid någon annans fel. När utredningar tillsätts verkar det som att antingen har man missuppfattat instruktionerna - de kanske var undermåliga från början - eller också blir utredningarna försenade. Bonus-malus utreddes först i och med utredningen om den fossila oberoende fordonsflottan. Men man tillsatte ännu en utredning, som kom fram med ett förslag som i första hand gynnar dieselbilar och som inte ens hade tagit hänsyn till klimatutmaningen. Då har man nog missat någonting när man har skrivit direktiven. sa regeringen att kvotplikten ska införas . Den ska nu komma . Vi får väl se. Det är också en kilometerskatt på gång som skulle slå sönder skogsindustrin totalt. Det verkar som att det är någon som har otur med hur man tänker. Jag förstår att man behöver en samordningsminister för det; det är inte så konstigt. Problemet är bara att det blir fel. Energiministern som blev samordningsminister hamnar nu hos Statsrådsberedningen. Klimatfrågorna hamnar på . Kvar blir ett rumphugget miljödepartement. Jag tror att tanke egentligen är god. Men av alla beslut - både bra och dåliga som regeringen har fattat - tror jag att det här är det mest fatala misstag som man har gjort. Att separera ministrarna som har engagemang, driv och tjänstemännens kunskap i dessa frågor leder till att man tunnar ut dem och smetar ut dem över hela regeringen. Det gör att det blir mindre tryck när man ska sätta hårt mot hårt i förhandlingar med andra ministrar. Alla kommer att vilja ha pengar till sina områden. Det tror jag att vi kommer att få se framöver. Vi i har många tydliga förslag för den här omställningen. Vi vet hur man ska göra bonus-malus-förslaget till ett riktigt miljöförslag där rena bilar får bonus och smutsiga bilar får betala. Vi vet hur vi ska få en strategi för en bioekonomi. Det är kul att Miljömålsberedningen nu lyfter upp just den typen av saker och ställer sig bakom vårt förslag. Det tackar vi för, och vi hoppas såklart att regeringen plockar upp det. Vi vill att bilar ska energideklareras. Vi vill satsa på förnybar energi. Vi vill ha en reduktionsplikt för biodrivmedel för att man ska få in mer sådant på marknaden. Vi vill underlätta för skogen för att den ska bli till riktig klimatnytta. Genom att binda kolet i skogen får vi riktiga på plats. Listan kan göras hur lång som helst. Men det kanske allra viktigaste är inte att har varit den ledande kraften i svensk miljöpolitik under när det gäller verkliga miljöresultat, utan det viktigaste är att vi nu tack vare Miljömålsberedningen faktiskt kan lyfta blicken, sluta att titta bakåt och tillsammans fortsätta framåt. Vi är överens om vad vi ska göra och vart vi ska nå. Sedan kan vi börja fajtas om hur vi ska nå vägen dit. Det tror jag är mycket mer konstruktivt. Därför hoppas jag att regeringen plockar upp Miljömålsberedningens förslag och ser till att de hamnar här i riksdag. I detta anförande instämde (C). Det är intressant att lyssna på . Han sätter fokus på det som är problemet med svensk miljö- och energipolitik. Vi har ett centerparti och ett miljöparti som får oproportionerligt stort inflytande. Det spelar ingen roll vilken regering vi får. Det tycks bli ungefär samma energi- och miljöpolitik. Det är ett stort problem. talade en del om forskning. Han menade att hans parti var duktigt på att följa den och att ett annat parti var mindre duktigt. Jag undrar för min del om över huvud taget har lyssnat på eller när dessa har dömt ut Miljömålsberedningens arbete. Det var tal här om sysselsättning och tillväxt, och det lät lite som igen - make great, eller något sådant. "Klimatpolitiken ökar inte sysselsättningen eller stärker konkurrenskraften", har slagit fast. skriver: "Vi menar därför att grunden för den politik Miljömålsberedningen här föreslår är synnerligen bräcklig. Tanken att man genom strängare klimatreglering också kan vinna ökad konkurrenskraft är en from förhoppning snarare än dokumenterad empirisk erfarenhet." Detta handlar om fina ord och möjligheter att vara bäst i klassen och känna sig duktig. Men man uppnår inga resultat på detta sätt, och det leder inte till jobb och tillväxt. Att skulle vara det stora problemet i svensk miljöpolitik ur synvinkel tar jag som en komplimang. Det är lite spännande att höra att vi inte skulle bygga vår miljöpolitik på forskning. När det gäller klimatforskningen och klimatpolitiken kan jag hänvisa till FN:s klimatpanel, IPCC. I stort sett finns det en samstämmighet bland alla världens forskare om vad som behöver göras och till när. Det är utifrån detta som Miljömålsberedningen lägger fram förslag, vilka också ligger i linje med det avtal som vi skrev under i . ifrågasätter de mål Miljömålsberedningen tar fram ifrågasätter man också om vi ska uppfylla internationella avtal. Det är något som jag för min del tycker är ganska självklart. Har vi skrivit under internationella avtal har vi också en skyldighet att se till att de följs. Det gäller , och det gäller samtliga länder som redan har skrivit under . Jag tror att det är ungefär 170 länder som har ratificerat det. För mig är det här inga konstigheter. För mig är det en nödvändig utveckling. Och för mig är det jättetydligt. har minskat sina utsläpp kraftigt. har haft en riktigt rejäl ekonomisk tillväxt. Det är fakta. Det är ingenting som vare sig eller dömer bort. Det finns fakta och siffror på bordet. tycker att det intressanta är forskningen. Det skulle vara intressant att höra vad det finns för alternativa siffror som har. Hur hade utvecklingen sett ut om vi inte hade tagit vårt ansvar och gått före i miljöfrågorna? Vilken utveckling av tillväxten hade vi haft då? Hur hade arbetslöshetssiffrorna sett ut om vi inte hade gjort det här? ifrågasätter ju att detta haft effekt. talar om IPCC och internationella åtaganden, men det är inte det som Miljömålsberedningens mest synliga arbete handlar om.