bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — Som den dåvarande klimat- och miljöministern anförde inför klimatmötet i finns det inget skäl till varför skulle skicka in en egen INDC till FN, eftersom EU-länderna agerar gemensamt i klimatförhandlingarna. Utskottet noterar också att det inte verkar finnas något annat EU-land som tagit fram en nationell INDC. Utskottet anser även att det är naturligt att den INDC som lämnades till klimatkonventionen speglade det klimat- och energiramverk till 2030 som stats- och regeringscheferna beslutade om vid 2014 och som bl.a. innehåller målet om att minska utsläppen inom EU med till 2030. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:187 (V) yrkande 5 och 2015/16:2542 (SD) yrkande 6. Påverkan i internationella förhandlingar Som anförs ovan tog regeringen fram en svensk strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i som utskottet gav sitt stöd till. Ett av strategins delmål var att skapa stärkta allianser för ett klimatavtal och globalt hållbar utveckling. Bland annat nämndes att särskilt behöver bidra till att stärka samarbetet med de minst utvecklade länderna och de som är mest utsatta för klimatförändringarnas effekter. I strategin påpekades även att finansiellt stöd, teknikutveckling och teknikspridning samt kapacitetsutveckling för klimatanpassning och för att nå en koldioxidsnål utveckling är särskilt viktigt för fattiga och särskilt utsatta länder. Utskottet noterar även att regeringen verkade för att säkra en fortsatt ambitiös finansiering av insatser för anpassning framför allt i sårbara och fattiga länder. Utskottet välkomnar att fortsatt verkar för ökat förtroende genom konstruktiv fördjupad dialog med klimatförhandlingarnas olika parter. När det gäller EU:s pådrivande roll i det internationella klimatarbetet framgår det av kommissionens meddelande Vägen efter (KOM(2016) 110) att EU kommer att lämna underlag till det vetenskapliga arbete som ska genomföras på internationell nivå och delta i den första klimatdialogen 2018 för att gå igenom den kollektiva ambitionsnivån och framstegen med att genomföra åtagandena. Utskottet noterar vidare att EU kommer att delta i den första globala genomgången 2023, som har betydelse för att successivt höja alla parternas ambitionsnivå för tiden . Som anförs i meddelandet måste alla parter, inklusive EU, omsätta sina åtaganden i konkreta politiska åtgärder efter . Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2015/16:2332 (M) yrkande 4, 2015/16:2371 (C) yrkande 4 och 2015/16:3149 (KD) yrkande 33 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser i likhet med regeringen att överföring av kunskap och teknik till utvecklingsländer och kapacitetsuppbyggnad för genomförande av klimatåtgärder och rapportering av dessa är avgörande för möjligheten att nå de globala målsättningarna på klimatområdet. Utskottet konstaterar att mekanismen för ren utveckling (CDM) och gemensamt genomförande (Jl) sannolikt inte kommer att finnas kvar i sin nuvarande form efter 2020, men att det i klimatavtalet från antogs principer för användning av nya former av flexibla mekanismer. Utskottet noterar även att regeringen har uppdragit åt att analysera vilken roll internationella klimatinsatser och dessa nya samarbetsformer kan spela i genomförandet av det internationella klimatavtal som ska gälla för perioden och att uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar vidare att det i arbetet med klimatavtalet kommer att ingå att utveckla många regelsystem och att detta ställer stora krav på de parter som vill vara drivande i operationaliseringen av avtalet. Utskottet vill understryka vikten av att använda erfarenheter från genomförda internationella klimatinsatser när nya samarbetsformer, däribland nya FN-mekanismer, byggs upp under avtalet. Mot bakgrund av det arbete som pågår föreslår utskottet att motionerna 2015/16:2601 (M) yrkande 2 och 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 2 lämnas utan åtgärd. Utskottet anser liksom regeringen att fortsatt engagemang i multilaterala processer, projekt och initiativ för att öka ambitionen och lyfta möjligheter och fördelar med att agera tidigt i klimatarbetet är en central del i detta arbete. Såsom framgår av budgetpropositionen , liksom av utskottets betänkande 2014/15:MJU13, sker detta arbete bl.a. inom ramen för New Climate Economy, vängruppen Friends for Fossil Fuel Reform (FFFSR), luft- och klimatkoalitionen CCAC, , det nordiska samarbetet och Montrealprotokollet om ozonnedbrytande. Av budgetpropositionen framgår även att regeringen ökar stödet till internationella klimatinsatser, bl.a. genom att inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, tillföra med start . Vidare framgår att totalt satsas på den gröna klimatfonden och att en särskild strategisk klimatsatsning om 30 miljoner genomfördes och fortsätter 2016 och 2017. Utskottet föreslår därmed att motionerna 2015/16:2601 (M) yrkandena 3 och 4 och 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. EU:s långsiktiga klimatpolitik och 2030 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s långsiktiga klimatpolitik och om till 2030. Jämför reservationerna 12 (M, C, L, KD), 13 (V), 14 (SD) och 15 (KD). Enligt skrivelsen har och i en analys av förslag till klimat- och energiramverk till 2030 konstaterat att ett mål om utsläppsminskningar om är otillräckligt för att hålla den globala uppvärmningen . Regeringen delar denna bedömning. Regeringen anför att ett mål om ligger i linje med EU:s ansvar och förmåga. Enligt kommittémotion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 3 bör verka för att utsläppen av växthusgaser i EU ska minska till 2030 jämfört med , varav internt med kostnadseffektiv bördefördelning och med hjälp av internationella mekanismer. Även i partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att EU bör anta ett mål om 50 procents utsläppsminskning till 2030, varav ska genomföras internationellt genom flexibla mekanismer. Också i partimotion 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 4 anförs att för ett effektivt europeiskt klimatarbete bör EU enas om ett klimatmål där utsläppen ska minska med sammantaget till 2030 i stället för den ambitionsnivå på som den nuvarande regeringen har. I motionen framhålls också att bör uppnås internt inom EU, under förutsättning att det sker genom en kostnadseffektiv fördelning mellan EU:s medlemsländer, och att de resterande 10 procentenheterna ska ske via internationella mekanismer såsom CDM (Clean Development Mechanism) och JI (Joint Implementation) i samband med att andra utvecklade länder tar sin andel av utsläppsminskningarna. Enligt partimotion 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 6 bör verka för att EU antar följande klimat- och energimål : till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom ; vidare ska energiproduktionen bestå av förnybar energi och alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera sin verksamhet . Enligt kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 1 ska fortsätta driva på EU för en ambitiös klimat- och miljöpolitik och för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. I kommittémotion 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 14 bör EU:s utsläppsmål anpassas till framtida globala avtal. I yrkande 5 i samma motion anförs att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras utifrån framtida faktiska globala överenskommelser. Motionärerna framhåller vidare att EU trots allt bara står för av världens utsläpp medan resten av världen ökar utsläppen med motsvarande ett helt EU på mindre än . behandling och kompletterande uppgifter I kommissionens meddelande Vägen efter framhålls att det finns ett antal medelfristiga delmål i . Vidare anförs att det måste till en tydligare bild av exakt vilka politiska konsekvenser målet på har. Enligt meddelandet var man oklar på denna punkt i den femte rapporten från FN:s mellanstatliga panel för klimatförändringar (IPCC), eftersom vetenskapligt underlag saknas. Därför har IPCC uppmanats att lägga fram en särskild rapport . I meddelandet framhåller kommissionen att EU kommer att lämna underlag till det vetenskapliga arbete som ska genomföras på internationell nivå och att EU bör delta i den första klimatdialogen 2018 för att gå igenom den kollektiva ambitionsnivån och framstegen med att genomföra åtagandena. EU kommer sedan att delta i den första globala genomgången 2023, som har betydelse för att successivt höja alla parternas ambitionsnivå för tiden . I meddelandet uppmanas EU för detta ändamål att tillsammans med de andra parterna lämna in sina långsiktiga strategier för hur växthusgasutsläppen ska minskas fram till mitten av århundradet. Efter måste alla länder omsätta sina åtaganden i konkreta politiska åtgärder. I meddelandet påminner kommissionen om att fastslog EU:s klimat- och energipolitiska ram med de långtgående målen för hela ekonomin om att mindre växthusgaser skulle släppas ut, att andelen förnybar energi skulle öka till på EU-nivå till 2030 och att energieffektiviteten skulle öka med (målet om energieffektivitet ska ses över , med sikte på en 30-procentig ökning). Kommissionen framhåller att alla parter måste vara redo att delta fullständigt i översynerna enligt för att se till att man når målet att hålla klimatförändringarna betydligt och sikta på . Av det ovannämnda regeringsuppdraget om genomförande av internationella samarbetsmekanismer i klimatavtalet från framgår att de nuvarande internationella mekanismerna under Kyotoprotokollet, mekanismen för ren utveckling (CDM) och gemensamt genomförande (Jl) sannolikt inte kommer att finnas kvar i sin nuvarande form efter 2020. Utskottet konstaterar att fastslog EU:s klimat- och energipolitiska ram med de långtgående målen för hela ekonomin om att mindre växthusgaser skulle släppas ut, att andelen förnybar energi skulle öka till på EU-nivå till 2030 och att energieffektiviteten skulle öka med (målet om energieffektivitet ska ses över , med sikte på en 30-procentig ökning). Utskottet noterar att såväl som i en analys av förslag till klimat- och energiramverk konstaterat att ett mål om utsläppsminskningar om är otillräckligt för att hålla den globala uppvärmningen . Utskottet delar därför regeringens bedömning att ett mål om ligger i linje med EU:s ansvar och förmåga. Utskottet anser vidare att alla parter i det nya klimatavtalet måste vara redo att se till att man når målet att hålla klimatförändringarna betydligt och sikta på . Utskottet noterar också att mekanismen för ren utveckling (CDM) och gemensamt genomförande (Jl) sannolikt inte kommer att finnas kvar i sin nuvarande form efter 2020, varför det inte går att inkludera dessa i ett framtida mål till 2030. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:1362 (C, M, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:2371 (C) yrkande 5, 2015/16:2261 (FP) yrkande 4 och 2015/16:187 (V) yrkande 6. Inledningsvis kan utskottet konstatera att beslutade länderna vid FN:s klimatkonventions tjugoförsta partsmöte i om ett nytt globalt klimatavtal där man slår fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Efter måste alla länder omsätta sina åtaganden i konkreta politiska åtgärder. Som framgår av kommissionens meddelande kommer EU att lämna underlag till det vetenskapliga arbete som ska genomföras på internationell nivå för att gå igenom den kollektiva ambitionsnivån och framstegen med att genomföra åtagandena. EU kommer sedan att delta i den första globala genomgången 2023, som har betydelse för att successivt höja alla parternas ambitionsnivå för tiden . Utskottet välkomnar kommissionens uppmaning till EU att tillsammans med de andra parterna lämna in sina långsiktiga strategier för hur växthusgasutsläppen ska minskas fram till mitten av århundradet. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2015/16:1935 (KD) yrkande 1 och 2015/16:2542 (SD) yrkandena 5 och 14 avslås. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reformering av EU:s utsläppshandelssystem, sammanlänkning med andra utsläppshandelssystem och utvidgning av systemet. Jämför reservationerna 16 (C), 17 (V), 18 (M, C), 19 (M) och 20 (KD). Av skrivelsen framgår att de utsläpp som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem EU ETS omfattas av nationella klimatmål med undantag för internationella transporter samt skogsbruk och annan markanvändning som ligger utanför såväl EU ETS som det nationella målet. I ingår av utsläppen från industrin samt av utsläppen från el- och fjärrvärmeproduktion i EU ETS. Utsläpp från luftfart med start och landning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) ingår, med vissa undantag, också i EU ETS medan transportsektorn i övrigt inte gör det. Utsläpp från jordbruk, arbetsmaskiner, avfallshantering, bostäder och lokaler samt produktanvändning ligger helt utanför handelssystemet och omfattas av det nationella klimatmålet. För de verksamheter som ingår i EU ETS gäller ett eget mål till 2020 om 21 procents minskning av utsläppen jämfört med för EU som helhet. Enligt skrivelsen har utsläppen i från källor som inte omfattas av EU ETS minskat snabbare än utsläppen från källor som omfattas av handelssystemet. I skrivelsen anförs vidare att syftet med EU ETS är att kraftigt minska unionens växthusgasutsläpp på ett kostnadseffektivt sätt utan att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Det syftar således inte till att åstadkomma förutbestämda utsläppsminskningar i specifika medlemsstater. Reformering av EU ETS när det gäller antalet utsläppsrätter m.m. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 6 anförs att EU:s handelssystem med utsläppsrätter bör skärpas för att skapa riktiga drivkrafter för att nå det internationellt gemensamma tvågradersmålet. Motionärerna framhåller att det är alldeles för billigt att orsaka klimatpåverkande utsläpp, vilket beror på att det finns för många utsläppsrätter. Enligt samma motion bör takten för den årliga reduktionen av den totala mängden utsläppsrätter ökas (yrkande 9). I samma motion anförs vidare att den marknadsstabilitetsreserv som har införts för att hantera överskottet av utsläppsrätter inte räcker, utan att överskottet på utsläppsrätter bör annulleras för att öka verksamheters incitament till att minska sina utsläpp (yrkande 8). I motionen framhålls också att alla EU:s utsläppsrätter bör auktioneras fr.o.m. att den fjärde handelsperioden inleds 2021 (yrkande 7). Enligt partimotion 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 8 bör EU:s handelssystem med utsläppsrätter reformeras, eftersom den nuvarande låga prisnivån gör att systemet inte fungerar. Motionärerna välkomnar därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet, men anser inte att de är tillräckliga. Det anförs vidare att det behövs ytterligare åtgärder i närtid (dvs. ) för att komma till rätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det alltför låga priset på utsläppsrätter, t.ex. genom att fler utsläppsrätter tas bort från marknaden. Därför föreslår motionärerna att en funktion om annullering av utsläppsrätter ska läggas in i handelssystemet. I motionen anförs också att alla utsläppsrätter måste auktioneras ut. Länkning av EU ETS till andra utsläppshandelssystem Enligt partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 10 bör EU:s handelssystem länkas samman med system för utsläppshandel i andra delar av världen. Även i kommittémotion 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del anförs att EU ETS bör utvecklas så att en länkning med andra handelssystem kan göras. I motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del framhålls också att EU:s utsläppshandelssystem länkas samman med andra utsläppshandelssystem. Utvidgning av EU ETS till fler sektorer m.m. I kommittémotion 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del framhålls att EU ETS bör utvecklas så att fler sektorer omfattas. Även i motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del anförs att EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) bör utvidgas till fler sektorer. Enligt kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) bör systemet för internationell handel med utsläppsrätter utvecklas (yrkande 6) och utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet (yrkande 12). Även i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 30 framhålls att inom EU ska verka för att övriga transportsektorer och andra sektorer med stora utsläpp ska ingå i EU:s handelssystem med utsläppsrätter. I samma motion yrkande 31 anförs att handelssystemet med utsläppsrätter inom EU bör utvidgas till att omfatta alla växthusgaser. behandling och kompletterande uppgifter Reformering av EU ETS när det gäller antalet utsläppsrätter m.m. I sitt meddelande Vägen efter framhåller kommissionen att det i uppföljningen av är högt prioriterat att genomföra energi- och klimatramen enligt Europeiska rådets överenskommelse. Kommissionen har redan börjat denna process genom att lägga fram ett förslag om ändring av systemet för handel med utsläppsrätter, som omfattar av EU:s utsläpp av växthusgaser. Enligt meddelandet kommer kommissionen under det närmaste året att lägga fram resten av de viktigaste lagförslagen för att nå målen på ett rättvist och kostnadseffektivt sätt, med största möjliga flexibilitet för medlemsstaterna och en välvald avvägning mellan nationella åtgärder och åtgärder på EU-nivå. Som nästa steg arbetar kommissionen med förberedelser inför ett ansvarsfördelningsbeslut och ett om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Av regeringens faktapromemoria 2014/15:FPM47 framgår att i kommissionens förslag om ändring av systemet för handel med utsläppsrätter ingår bl.a. att minska det totala antalet utsläppsrätter för att uppnå utsläppsminskningar på inom handelssystemet till 2030. I enlighet med en vägledning från Europeiska rådets möte om att andelen auktionerade utsläppsrätter i systemet inte ska minska, föreslår kommissionen att andelen utsläppsrätter för auktionering ska vara densamma, dvs. , efter 2020. Fri tilldelning av utsläppsrätter kommer främst att ges till de sektorer som löper störst risk för utlokalisering av produktionen utanför EU (koldioxidläckage). Kommissionen föreslår en reviderad metod för att identifiera sådana sektorer baserat på utsläpps- och handelsintensitet. Sektorer som anses vara utsatta för avsevärd risk för koldioxidläckage föreslås få fri tilldelning upp till riktmärket, och sektorer som inte anses vara utsatta får tilldelning av riktmärket. Riktmärkena som avgör mängden fri tilldelning till olika sektorer ska uppdateras för att spegla den tekniska utvecklingen. Kommissionen föreslår också att medlemsstaterna ska kompensera sin industri för höjda kostnader för elkonsumtion till följd av utsläppsrättspriser. Det befintliga stödet för innovation (NER300) fylls på med 400 miljoner utsläppsrätter. Stödet ska även fortsättningsvis kunna ges till innovativa investeringar i förnybar energi och avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). Stödet utökas nu också till att omfatta koldioxidsnål innovation i den energiintensiva industrin. En moderniseringsfond ska enligt förslaget etableras för att ge stöd till medlemsstater med lägre inkomster så att de kan klara de stora investeringsbehoven inom energieffektivitet och modernisering av energisystemen. kommer av alla utsläppsrätter att avsättas för att inrätta fonden. Kommissionen föreslår även regler för styrning av moderniseringsfonden. I faktapromemorian redovisas även regeringens preliminära inställning. Regeringen ställer sig positiv till att kommissionen har genomfört en översyn av EU:s handelssystem (EU ETS) i enlighet med rådsslutsatserna . Vidare anförs att regeringen anser att det är väsentligt att EU genomför beslutet att minska utsläppen med till 2030. Ett pris på utsläpp av koldioxid behövs i alla EU:s medlemsstater och legitimiteten för marknadsbaserade styrmedel bygger på att de anses relevanta samt att de bidrar till de långsiktiga målen till 2030 och 2050. I faktapromemorian betonar regeringen vikten av ett stabilt, långsiktigt, förutsägbart och välfungerande EU ETS med stärkt prissignal för att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål på ett kostnadseffektivt sätt. Vidare anförs att ett stärkt EU ETS också är viktigt för den inre marknadens funktion och att det kommer att driva investeringar i förnybar energi och energieffektivisering. Harmoniserade regler är viktiga för att EU ETS ska fungera så effektivt som möjligt och inte snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Det konstateras också att EU:s system för handel med utsläppsrätter bygger på principen att prissätta utsläpp och att förorenaren betalar. Regeringen betonar även vikten av auktionering av utsläppsrätter som den huvudsakliga tilldelningsprincipen inom EU:s handelssystem. Regeringen framhåller att den stöder kommissionens förslag om att en fastställd andel av utsläppsrätterna ska auktioneras och anser att en så hög andel auktionering av utsläppsrätter som möjligt bör uppnås för att kunna genomföra principen om att förorenaren betalar. Vidare anförs att regeringen står bakom de slutsatser som antogs vid och som anger att fri tilldelning inte ska upphöra för de sektorer som löper avsevärd risk för koldioxidläckage, så länge motsvarande åtgärder inte vidtas i andra ekonomier. Regeringen anser dock att fri tilldelning måste begränsas och att de nuvarande kriterierna för bedömning av avsevärd risk för koldioxidläckage bör ses över för att fokusera på de sektorer som är verkligt utsatta. Det påpekas även att regeringen analyserar kommissionens nya förslag i detta avseende. I faktapromemorian anför regeringen att den avser att verka för att fri tilldelning till sektorer som inte bedöms löpa avsevärd risk för koldioxidläckage fasas ut. Regeringen anser att riktmärken för fri tilldelning bör uppdateras för att spegla den tekniska utvecklingen och att det är positivt att tilldelningen anpassas mer till faktiska produktionsnivåer. Regeringen analyserar hur reglerna för detta kan utformas. Vidare framhåller regeringen att den anser att icke allokerade utsläppsrätter som placeras i marknadsstabilitetsreserven även i fortsättningen ska undanhållas marknaden och inte användas till åtgärder efter 2020. Regeringen anser att beaktandet av indirekta effekter bör göras så restriktivt och så likvärdigt som möjligt inom EU. Det ska inte heller ställas några krav på medlemsstaterna att kompensera sin industri. Vidare anser regeringen att de mekanismer för solidaritet som skapades vid (moderniseringsfonden och möjligheten att ge fri tilldelning till elsektorn) inte ska kunna gå till investeringar i fossil energi utan måste inriktas på åtgärder för förnybar energi, energieffektivisering och elinfrastruktur. Investeringar i fossil energi kan skapa inlåsningseffekter och riskerar att göra det dyrare att uppnå EU:s långsiktiga klimatmål. Åtgärder för att stödja modernisering och omställning av fjärrvärmesektorn är särskilt angelägna. I faktapromemorian framhålls även att regeringen verkar för att innovationsfonden NER400 även fortsättningsvis ska kunna gå till utvecklingen av avancerade biobränslen. När det gäller marknadsstabilitetsreserven för EU:s system för handel med utsläppsrätter framgår det av skrivelse 2015/16:115 att rådet nådde en överenskommelse med om förslaget . Ett formellt beslut om marknadsstabilitetsreserven fattades vid miljörådet . Enligt skrivelsen var syftet med förslaget från kommissionen att förhindra att stora överskott eller underskott uppstår och att minska det nuvarande överskottet av utsläppsrätter på marknaden. I skrivelsen framhålls att överenskommelsen innebär att reserven införs och att de överblivna utsläppsrätterna förs över direkt till reserven.