bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — För de tre länderna i partnerskapet, , och , som inte skrivit ett associeringsavtal, är det nu viktigt att hålla dialogen levande, inte minst för medborgarnas skull. Det måste finnas en tydlig öppning kring EU-medlemskap för alla de sex länderna förutsatt att politisk vilja finns och att de reformer som krävs genomförs. Partnerskapet uppmuntrar och stöder dem i genomförandet av nödvändiga reformer i denna riktning. För att partnerskapet ska få reell genomslagskraft krävs det dock att EU klart och tydligt deklarerar att även dessa länder ska få bli medlemmar i om de så önskar och förmår. För oss är Öst-P en logisk fortsättning på vårt historiskt starka stöd för EU-utvidgning och spridning av EU:s värden, standarder och arbetssätt till hela den europeiska kontinenten. EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som medlemskapet ställer. Skulle EU stänga dörren till dessa länder riskerar vi att få en ekonomisk nedgång och en destabiliserande utveckling i . Partnerländernas ambitioner med EU är olika, men EU har ett intresse av att fördjupa relationerna med var och en. Hur relationen utvecklas beror på varje partnerlands egna val, men också om de kan leva upp till de krav som EU ställer på samarbetet. En stor utmaning är att hitta modeller för att dels fördjupa relationerna, dels främja reformer. Öst-P syftar också till att stärka EU:s och partnerländernas energisäkerhet med avseende på långsiktiga leveranser och transiteringar av energi. Här har inte utvecklingen gått i önskad takt och det finns stora utmaningar. måste ta initiativ till att fördjupa och utveckla samarbetet mellan EU och partnerländerna inom energisäkerhet. och EU bör synliggöra fördelarna med partnerskapet för medborgarna i respektive land samt verka för att involvera och engagera medborgarna i processen. EU och partnerländerna måste bli bättre på att förklara innebörden av och målen med partnerskapet för allmänheten. har Öst-P varit viktigare. måste genom EU stötta mot och bidra till att hitta en fredlig lösning samt arbeta för en fortsatt stark satsning på länderna inom Öst-P. måste fortsätta på den väg som Alliansen startade. Det är genom ekonomiskt och politiskt stöd samt dialog som vi kan främja en positiv utveckling i regionen. och EU måste tydligare synliggöra de problem och möjligheter som finns med partnerskapet och hitta nya lösningar och en väg framåt för att snabbare nå målen med partnerskapet. EU måste starkt och tydligt visa sin solidaritet och sitt engagemang för partnerskapet och partnerländerna samt fortsätta att understryka vikten av implementering av gjorde åtaganden, inte minst långtgående reformer i partnerländerna. Synliga resultat är centralt för att bevara och stärka stödet. EU:s grannskapspolitik, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 28 samt 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 7.2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkandena 3–5, 2015/16:2333 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–11, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 10. anser det vara av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet, och vi anser det viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet och möjlighet att göra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Vi menar att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria och självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterliga medlemsstater. Om associeringsavtal trots allt ska tecknas anser vi att kraven måste skärpas. Vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav t.ex. när det gäller arbete mot korruption och organiserad brottslighet, en fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Dessa krav ska vara uppfyllda innan avtal ingås. Vidare betonar att stor försiktighet måste iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet. Omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. linje i frågan bör därför vara att ytterligare avtal om närmare associering inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. EU:s grannskapspolitik, punkt 5 – motiveringen (V) av (V). EU har en historia av omfattande politiskt och ekonomiskt samarbete med auktoritära regimer i och . Efter den s.k. arabiska våren sa sig EU vilja göra ett omtag av den förda politiken, och frågor om mänskliga rättigheter stod högt upp på den politiska agendan. kan vi konstatera att lite har gjorts i praktiken. I arbetet med att bygga EU:s murar högre mot omvärlden har många av regionens auktoritära regimer varit nära allierade. Flera av regimerna har dessutom beväpnats genom vapenexport från EU:s medlemsstater och betraktas som viktiga ekonomiska partner i arbetet med att öka exporten från EU. Det gäller även . anser att det, i ljuset av den arabiska våren, fortfarande finns stora behov av att i grunden reformera grannskapspolitiken med och för ett ökat fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11.2 och 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 14, 22, 24–27 och 36.1. Relationen mellan och måste vila på respekt för internationella regler, institutioner och principer. Åtaganden inom världshandelsorganisationen och måste följas och uppmuntra till en utveckling mot ett pluralistiskt och mer demokratiskt . EU måste påtala de oacceptabla övergreppen mot de mänskliga rättigheterna inte minst mot hbtq-personer och den ökade repressionen mot det civila samhället. Betydelsen av EU:s relationer med har ökat markant. agerande påverkar i princip alla verksamhetsområden inom EU:s utrikespolitik. EU måste, som viktigaste exportmarknad, tydligare använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter, liberaliseringen av landets ekonomi och främjandet av en hållbar utveckling. EU bör utveckla närmare relationer med länderna på den afrikanska kontinenten, och det behövs ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). Kampen mot fattigdom, främjande av hållbar utveckling och arbetet för frihandel är prioriterade områden för detta partnerskap. EU behöver också fördjupa sitt samarbete med länder som , och i viktiga frågor som rör klimat, forskning och tillväxt. EU måste också fortsätta att driva på fredsprocessen mellan och baserat på en tvåstatslösning där båda parter kan leva med säkra och erkända gränser med utgångspunkt gränser och FN:s resolution 242. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 14, 22, 24–27 och 36.1 samt 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11.2. Det är tydligt att agerande, både när det gäller agerandet på och i de östliga delarna i , strider mot internationell rätt och avtal och kränker territoriella integritet. Det kan nu inte råda några tvivel om att på många olika sätt stöder separatistgrupper och även är direkt militärt involverat i landet. Utifrån vår principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU och med samma utgångspunkter är vi naturligtvis ännu mer kritiska till stormaktsfasoner som dessutom utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställde sig bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet och partiet stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati fortsatt bör ha en framträdande ställning då samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot och välkomnar utvidgningen som skett . Vi är öppna för ytterligare utvidgningar av sanktionerna och anser att inom EU ska ställa sig bakom sådana om det skulle visa sig nödvändigt. Det är viktigt att står fast när andra EU-länder börjar vackla i frågan om sanktioner gentemot . För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar även regeringen att i EU arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. I fråga om ser vi mycket allvarligt på att har lyckats utvinna stora eftergifter från EU bl.a. när det gäller viseringsfrihet. EU säger sig ställa samma krav på som andra och har som målsättning att landet ska uppfylla kraven för viseringsfrihet , men vi bedömer det som högst osannolikt att detta kommer att bli något annat än tomma löften. Enligt en rapport från uppfyller endast 36 av de 79 nuvarande kraven och tiden är knapp. Vi menar att tidigare erfarenheter av beviljad viseringsfrihet till andra länder visar på att även om länder avger löften om att åtgärda brister och uppfylla krav riskerar det att endast bli en papperskonstruktion där handling inte följer ord. Vi anser att EU inte ställer tillräckliga krav på länder vare sig i anslutningsförhandlingar eller för att bevilja visumfrihet. Vi vill även att regeringen inför ett ensidigt visumtvång gentemot om EU ger dem visumfrihet . När gäller EU:s avtal med anser vi att det saknar grund i beprövad erfarenhet och bygger på önsketänkande. Strategin för att hantera migrationsströmmen bygger på att är en tillförlitlig avtalspart, vilket vi ser som ett mycket osäkert antagande. ingångsvärde i processen bedömer vi vara att utverka fördelar och få en s.k. ”gräddfil” in i unionen. Därför bör regeringen verka för att avtalet tidigast möjligt sägs upp. stöder ett erkännande av som stat. Vägen till att bygga en fungerande stat i kräver en folkomröstning och fredsförhandlingar med . visar ingen vilja till samarbete i frågan, och landet sköter också den humanitära situationen i dåligt. anser att det därför är nödvändigt att regeringen sätter press på genom att erkänna som stat, verka för detta inom EU och arbeta för att möjliggöra en folkomröstning för självständighet. anser det som mycket problematiskt att beslut av om att erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat och även verka för detta inom EU nu inte genomförs varken på nationellnivå eller EU-nivå. Vi anser därför att regeringen ska följa upp tidigare riksdagsbeslut och inom EU verka för ett erkännande av samt verka för att går med på en rättvis folkomröstning om framtid. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Hamas är en terrororganisation som vill förinta staten och det judiska folket, och som har skjutit över 11 000 raketer mot . har även en ny och mycket oroande förskjutning i terrortaktik skett. I stället för att föra in vapen och bomber uppmanar Hamas palestinierna till att begå enskilda knivattacker mot israeler. Förutom den fysiska faran är detta en form av psykologisk krigföring ägnad att göra livet för civila israeler så svårt som möjligt. Inget folk ska behöva acceptera att leva under sådana förhållanden, och efterlyser här ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. förtroende för och den palestinska myndigheten (PA) är lågt. EU betalar stora biståndsmedel till den palestinska myndigheten. anser att villkor för att den palestinska myndigheten ska erhålla bistånd ska vara att den upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism, uppmaningar till terrordåd samt tar tydligt avstånd från antisemitism och visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter. De bör också uppvisa en trovärdig vilja att ha en fredlig relation med . anser att regeringen inom EU bör arbeta för ett stopp av bistånd till den palestinska myndigheten tills dessa krav är uppfyllda. anser vidare att inom EU bör verka för att EU-institutionerna inte ska gå vidare med genomförandet av märkning av produkter från israeliska bosättningar. Vi anser att detta inte för fredsprocessen framåt utan snarare missgynnar många människor från som tjänar sitt uppehälle på att arbeta på industrier i dessa områden. De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för minoriteter, i synnerhet ländernas kristna sådana. I och med Daishs härjningar har situationen förvärrats ytterligare och efter att den kristna befolkningen dödats eller fördrivits från sina hem har man påbörjat ett folkmord och en förintelse av det kristna och förhistoriska kulturarvet. Från att det 2003 fanns ca 1,2 miljoner kristna bara i , uppskattas nu antalet ha sjunkit till 150 000–400 000. expert på minoritetsfrågor betecknar utvecklingen för områdets minoriteter som förödande och oåterkallelig. Både och den amerikanska senaten erkände händelserna i området som folkmord, vilket vi välkomnar. är en problematisk statsbildning eftersom landet innefattar ett flertal religiösa och etniska minoriteter som visar på uppenbara svårigheter att samexistera fredligt. Nineveslätten var historiskt en del av det assyriska kungariket, och kristna och andra minoriteter har utgjort en majoritet i området. Dessa grupper kräver att området ska få långtgående autonomi inom den irakiska statsbildningen. Kurderna har länge haft en varierande men betydande grad av självstyre inom . I dagens instabila situation har kurderna uppvisat förmåga att försvara de områden som de anser tillhör dem. Kurderna har, jämfört med andra minoriteter i området, visat stor vilja till demokratisk utveckling. Kurderna har även visat ett engagemang för mänskliga rättigheter när de gett skydd åt andra minoriteter som drabbats av Daishs framfart. stöder utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. Vi ser därför mycket allvarligt på att EU i praktiken gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som använder sin militär för att förhindra utökad kurdisk autonomi i . Beslut i sådana frågor måste dock fattas efter noggrant övervägande för att förhindra att nya konflikter uppstår. anser därför att regeringen i EU bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och , att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och samt visar sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen i EU verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena. Vi välkomnar att så i viss mån skett även om omfattningen är otillräcklig. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Inrättandet av t.ex. Maddadfonden anser vi vara onödig eftersom det redan finns ett antal liknande instrument. Regeringen bör därför inte bidra med svenska medel. Regeringen bör i EU även verka för att en långsiktig, konstitutionell lösning utarbetas, som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, för att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och för en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11.2 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 14, 22, 24–27 och 36.1. Utvecklingen i är mycket oroande. Dess militära styrka växer i samma takt som landets respekt för mänskliga rättigheter och folkrätten försvinner. Exemplen på grova brott inom båda dessa områden är omfattande. De ryska stormaktsambitionerna omsätts också i tuffa påtryckningar mot de forna sovjetstater som vill vända sig västerut. har annekterat och därmed i modern tid flyttat gränser i med vapenmakt. Konflikten i har utvecklats till en krigssituation. Detta sker i ett av EU:s grannländer, i närhet. bör i det uppkomna läget balansera vår vilja att fördjupa vår relation med medborgarna i med tydliga och hårda markeringar mot en alltmer auktoritär regim i Kreml. Konkret innebär det bl.a. att bör verka för fortsatt skärpta sanktioner mot inom ramen för de sanktioner som EU enats om. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 – motiveringen (V) av (V). De återkommande katastroferna i , med tusentals drunknade flyktingar som följd, understryker vikten av att reformera EU:s asyl- och flyktingpolitik. Dublinförordningen behöver avskaffas, och vi måste skapa lagliga, säkra vägar in i . Detta kan ske genom asylvisum som utfärdas vid ambassader och beskickningar, men även genom upphävande av visumkrav från länder som drabbats av konflikt eller krig eller vars regimer utsätter befolkningen för tortyr eller förföljelse. EU tenderar att behandla massflykten över EU:s gränser som någonting kriminellt i stället för att se det som en fråga om människor i nöd, och anser att alltför mycket fokus läggs på att jaga smugglare och med militära medel sänka deras båtar samt förmå länder i och att stoppa flyktingar, i stället för att sätta igång räddningsaktioner av formatet , den italienska flottans räddningsprogram. ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. har ockuperat delar av , och östra i strid med folkrätten. Trots omfattande och pågående folkrättsbrott har EU ett mycket omfattande samarbete med inom många områden. EU ingick ett associeringsavtal med 1995. En central del av avtalet är omfattande handelslättnader för . Avtalet är villkorat med respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. I flera andra fall har EU valt att säga upp liknande avtal när länder begått brott mot de mänskliga rättigheterna. anser att bör agera för att det nuvarande associeringsavtalet mellan och fryses tills respekterar folkrätten och upphör med sin ockupation. är stora delar av den tidigare spanska kolonin ockuperad av . Ockupationen har av den i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . ställde sig en majoritet i bakom motioner från bl.a. om att erkänna staten . Vi anser att regeringen nu ska genomföra beslut och agera för att fler länder inom EU erkänner . EU förhandlar just nu med om ett s.k. djupgående och omfattande frihandelsområde (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA). När avtalet är på plats kommer det att bli det mest omfattande handelsavtal som EU har med något land runt . EU har undertecknat avtal om handel med jordbruksprodukter och fiske. anser att bör agera för att alla förhandlingar om handelslättnader och fördjupat samarbete med bör villkoras med att respekterar folkrätten och genomför en folkomröstning i i enlighet med FN:s beslut. är mycket kritiskt mot EU:s avtal med . är inget säkert tredje land. De erkänner inte flyktingstatus för icke-europeiska flyktingar, och flera rapporter vittnar om undermåliga asylprocesser samt att de turkiska myndigheterna sänt tillbaka flyktingar till de länder de flytt ifrån, bl.a. annat . Det har även kommit rapporter om att turkiska gränsvakter beskjutit syrier som försökt ta sig in i landet. har under Erdoğans styre tagit fler betydande steg bort från demokratins väg. Rapporterna om grova kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkt yttrandefrihet och ett växande förtryck av landets kurder avlöser varandra. har utvecklingen i entydigt gått åt fel håll. Över 400 av det politiska partiet HDP:s kontor har attackerats, tusentals oppositionella, journalister och aktivister har fängslats och våldet trappas upp i en rad kurdiska städer. Hitintills har fler än 300 civila dödats. befinner sig alltjämt i en djup ekonomisk kris. Landet är inte kapabelt att tillgodose ett rättssäkert eller stabilt mottagande av människor på flykt. Mottagandeförhållandena är så dåliga och rättssäkerheten så låg att undantas från den del av Dublinförordningen som säger att asylsökande ska få sin sak prövad i det land där de först registrerats. Mottagandeförhållandena i de grekiska lägren är under all kritik. Den humanitära situationen är svår och det saknas både vilja, förmåga och kapacitet att behandla asylsökande på ett värdigt sätt. Människor sover utan tak över huvudet, på bara marken, och det råder brist på mat. Flera läger är låsta, och flyktingarna kan inte lämna dem på egen hand. Både och lämnade lägren på grund av EU:s avtal med direkt efter att det tecknats. Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17–20. EU förenas av en djup värdegemenskap och starka handelspolitiska band med . Den transatlantiska länken, som binder parterna samman, är den viktigaste kraften för demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi i den internationella politiken. I ljuset av de politiska och ekonomiska förändringarna i världen är det viktigare än någonsin att EU och fördjupar sitt samarbete och agerar tillsammans på den internationella arenan. Ett resursstarkare som har förmågan att både ta ett större ansvar för den egna säkerheten och kunna vara en stark partner till är även väsentligt för hållbarheten i det transatlantiska samarbetet. EU och bör upprätta ett gemensamt frihandelsavtal. Frihandels- och investeringsavtalet Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) kommer att skapa världens största regionala frihandelsområde. Målet är att få bort handelshinder för den transatlantiska handeln. För är avtalet mycket viktigt. utveckling och välstånd har var nära sammanlänkade med frihandelns landvinningar. Det gäller än . Och är en av våra viktigaste handelspartner. Vi vill därför se ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan och . Att på detta sätt sammanlänka världens två största ekonomier är bra för hållbar tillväxt och sysselsättning, för styrkan och vitaliteten i den så centrala transatlantiska länken, för säkerheten och för frihandeln. Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17–20 samt 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi är positiva till handel och anser att inom såväl EU som i internationella forum, så som WTO, ska verka för en öppen och fri handel.