bet · H301AU7 · 2016-03-17 00:00:00 — Regeringen bör ta ett sådant initiativ. menar att ett tydligt ställningstagande från i dessa frågor skulle utgöra en viktig påminnelse till regeringen och även vara en del av att upprätthålla en tydlig svensk position i EU-samarbetet. Vidare är situationen på svensk arbetsmarknad sådan att utländska företag i många fall kan agera inom landet utan att myndigheterna vet om det. Det gör det svårare att kontrollera om man följer lagar och bestämmelser, vilket kan öppna för svartarbete och social dumpning. De nya reglerna innebär att de utländska företag som utstationerar arbetstagare till ska anmäla utstationeringen och utse en kontaktperson till . Om arbetsgivaren inte anmäler utstationeringen och en kontaktperson har rätt att ta ut en sanktionsavgift från arbetsgivaren. välkomnade lagskärpningen men anser inte att den är tillräcklig. För att ett system med anmälningsskyldighet ska vara effektivt behöver sanktionsansvaret även omfatta dem som anlitar oregistrerade utländska företag. Erfarenheterna från , där ett sådant utvidgat regelverk införts, visar att ett effektivt system för anmälningsplikt kräver att även köparna omfattas av sanktionsansvaret (LO 2013: Gäst i verkligheten – om utstationerad arbetskraft i praktiken). Regeringen bör därför verka för att systemet med anmälningsskyldighet för utländska företag som utstationerar arbetstagare till utvidgas så att även köparna omfattas av sanktionsansvaret. Det jag har anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motion 2015/16:378 (V) yrkandena 6–8 tillstyrks. Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 2015/16:328 av och (båda S). Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt. Detta gäller i synnerhet inom den offentliga sektorn. Enligt använder sig nio av tio kommuner av delade turer, och i sex av tio kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer. De delade turerna är för många en tvingande plåga och leder till att det blir svårt att få familjelivet att gå ihop. Trots att frågan har funnits på dagordningen har väldigt lite hänt. Det tycks t.o.m. bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna av personal och resurser. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort, och man borde kunna föregå med gott exempel när det gäller omtanken om personalens fysiska och psykiska hälsa. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser. Vi anser, med tillstrykande av motion 2015/16:2233 (SD) yrkande 5, att regeringen bör återkomma möjligt med förslag om hur systemet med ofrivilliga delade turer inom den offentliga sektorn ska kunna avvecklas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkandena 3–7, 2015/16:328 av och (båda S) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5. Hur länge och när vi arbetar är av stor betydelse. Forskningen visar att ett ökat inflytande över arbetstiden, såväl dess förläggning som längd, kan bidra till minskad stress och därmed minskad uppkomst av stressrelaterade sjukdomar. Enskilda arbetstagares ökade inflytande över den egna arbetstiden måste gå att kombinera med effektivitet och flexibilitet i verksamheten. Det är nödvändigt för att kunna skapa ett utvecklande arbetsliv, ökad hälsa och ett mer jämställt samhälle. Utvecklingen har dock gått i motsatt riktning med uppdelade arbetspass och jobb dygnet runt på scheman som helt styrs av krav på att alltid finnas till hands. Forskningen visar att kroppen tar stryk, sömnen rubbas, umgänget försvåras och att det är svårare att aktivt delta i det föreningsliv som är nödvändigt för vår demokrati om vi har arbetstider som kräver för mycket av oss. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning. Det är vidare väl känt att även övertidsarbete medför hälsorisker. Med de nuvarande reglerna, där det inte krävs dispens för vare sig extra övertid eller för nödfallsövertid, riskerar vi att övertidsuttaget ökar och att arbetsgivarnas vilja att teckna kollektivavtal minskar. ser behov av att minska övertidsuttaget. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att sänka taket för den allmänna övertiden per arbetstagare och år. anser vidare att även tillsyn behöver skärpas och hälsoaspekterna alltid beaktas när en arbetsgivare vill ta ut övertid utöver den allmänna. Regeringen bör därför återkomma med förslag om krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än . anser att regler ska vara enkla att förstå och tillämpa. Det finns inget behov av att i lagen använda skilda begrepp för övertidsarbete vid heltids- respektive deltidsanställning. Mertidsbegreppet skapar förvirring. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att ta bort mertidsbegreppet ur arbetstidslagen. Natt- och skiftarbete sliter hårt på människor. Det är därför viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider. Det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner i samma lag. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att ändra arbetstidslagens 13 § så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6. Det jag har anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motion 2015/16:36 (V) yrkandena 3–7 tillstyrks och motion 2015/16:328 (S) tillstyrks delvis. Rätt till heltid, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:60 av och (båda SD), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2055 av (SD), 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:467 av (S), 2015/16:471 av (S), 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:2525 av och (båda S). Inom primär- och landstingskommunal sektor är av personalen deltidstjänstgörande. Här återfinns också många av de kraftigt kvinnodominerade yrkena, exempelvis inom vården. I vissa kommuner uppgår andelen deltidsanställda kvinnor till så många som tre fjärdedelar. För många är det såklart en självvald situation för att kombinera arbetet med studier, barn, familj eller motsvarande. Inom hela den offentliga sektorn är det dock nästan var fjärde () deltidsanställd som vill arbeta heltid men enbart erbjuds deltid. Tyngdpunkten ligger inom den kommunala sektorn, där nästan tre av tio () deltidsanställda vill arbeta heltid. Inom det privata näringslivet är problemet inte lika stort. kan och vill heller inte styra över de privata arbetsgivarna. När arbetsgivaren är den offentliga sektorn har vi dock ett ansvar. vill utöka möjligheten till heltid inom den offentliga sektorn. Enligt vårt förslag ska den som har arbetat efter att provanställningen övergått i en tillsvidareanställning ha möjlighet att söka och få en heltidsanställning. Vårt förslag består också av en tvåstegsraket, där vi i ett första skede skjuter till de medel som krävs, från staten till övriga delar av den offentliga sektorn, för att därefter, vid behov, ändra på lagar och regelverk. I grunden utgår vi dock från att ett stimulansbidrag är tillräckligt, då det knappast kan finnas andra än ekonomiska skäl för kommuner och landsting att inte i högre grad erbjuda heltidsarbete. Stimulansbidraget ska alltså gå till de kommuner som erbjuder heltid till de som är ofrivilligt deltidsanställda. Förslaget kommer att skapa omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga sektorn. Vi anser, med tillstyrkande av motionerna 2015/16:60 (SD), 2015/16:476 (SD) yrkande 6, 2015/16:2055 (SD), 2015/16:2233 (SD) yrkande 3 och 2015/16:3095 (SD) yrkande 19, att regeringen bör vidta åtgärder för att utöka möjligheterna till heltid i offentlig sektor i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Rätt till heltid, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:60 av och (båda SD), 2015/16:467 av (S), 2015/16:471 av (S), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2055 av (SD), 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:2525 av och (båda S) och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 19. En kvinna förväntas av många arbetsgivare stanna hemma mer, oavsett om hon får barn eller inte. En man förväntas i större utsträckning prioritera jobb framför barn. Dessa förväntningar och föreställningar som både individer och samhället har på hur människor bör vara och uppträda utifrån sitt biologiska kön kallas genus eller socialt kön. Kvinnor har lägre löner än män även när skillnader som beror på ålder, utbildning, sektor, yrke och arbetstid räknas bort. var kvinnors löner av männens. Att män i snitt tjänar 3,6 miljoner mer under livet än kvinnor beror inte bara på löneskillnader utan även på mängd arbetad tid, vilket påverkas av bl.a. föräldraledighet, vab, deltidsarbete, bransch, karriär och sjukskrivning. arbetade av kvinnorna och av männen deltid (SCB 2014). Deltidsarbete försvårar för karriär och löneutveckling. Deltidsnormen är ett problem för många kvinnor och förvärras delvis av en oflexibel barnomsorg. vill arbeta för att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bryts, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:2431 (C) yrkande 6, att regeringen bör presentera konkreta åtgärder för hur deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden ska kunna brytas, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Rätt till heltid, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:471 av (S) och 2015/16:2525 av och (båda S) samt 2015/16:60 av och (båda SD), 2015/16:467 av (S), 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2055 av (SD), 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 19. Mer än 1 miljon personer, nästan var fjärde sysselsatt, arbetar deltid. av dem som arbetar deltid är kvinnor (SCB Arbetskraftsundersökning, ). Orsakerna till deltidsarbete varierar, men var tredje deltidsarbetande vill och kan jobba mer än de timmar de erbjuds av sin arbetsgivare. Det är framför allt i kvinnodominerade yrken inom vård, omsorg och privat tjänstesektor som deltider är det enda som erbjuds, ofta i form av otrygga anställningar som timvikariat eller behovsanställningar. Detta är en av de mest grundläggande orsakerna till de stora inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Deltidsarbete innebär inte bara en lägre inkomst. Personer som arbetar deltid har också sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. I branscher där det mest är män som arbetar har det varit möjligt att organisera arbetet utan att män i någon större utsträckning arbetar deltid mot sin vilja. Det måste också vara möjligt inom kvinnodominerade branscher. Det är ohållbart att den som väljer ett visst yrke ska vara hänvisad till deltidsjobb bara för att det är smidigare för arbetsgivaren. Möjligheten att arbeta deltid för den som så önskar ska naturligtvis finnas kvar. Men att en anställning ska vara på heltid måste stärkas. Det är en central jämställdhetsfråga att också undersköterskor, servitriser och butiksbiträden ska kunna leva på sin lön. presenterade Delegationen för jämställdhet i arbetet sitt slutbetänkande. Delegationen föreslår bl.a. att det initieras partssamtal om arbetstidsfrågor, med särskilt fokus på rätt till heltid, ofrivillig deltid och sammanhållen arbetstid (SOU 2015:50). Förslaget ligger i linje med regeringens uppfattning och det arbete som inletts i SKL, med fokus på att åstadkomma rätt till heltid i kommuner och landsting. menar att detta är vällovligt och ett bra steg på vägen. För att alla på arbetsmarknaden ska omfattas av rätt till heltid krävs dock lagstiftning. Deltid ska vara en möjlighet – inte ett tvång. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:36 (V) yrkande 2 och delvis tillstyrkande av motionerna 2015/16:471 (S) och 2015/16:2525 (S), att regeringen bör återkomma med förslag om att stärka rätten till heltid genom ändringar i anställningsskyddslagen som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tjänstledighet för att starta företag, punkt 9 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 12. Att sänka trösklarna för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och förbättra möjligheterna till omställning. Det finns skäl att genomföra en rad förändringar för att fler företag ska kunna starta och växa i . För att fler ska våga ta steget och prova på att bli entreprenörer vill vi förlänga rätten till tjänstledighet för att starta företag. Vi anser, med tillstyrkande av motionerna 2015/16:2275 (M) yrkande 7, 2015/16:2455 (M) yrkande 4, 2015/16:2701 (M) yrkande 7 och 2015/16:3225 (M) yrkande 12, att regeringen bör återkomma med förslag om en förlängd rätt till tjänstledighet för att prova på att starta företag genom en ändring av dagens begränsning till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2001 av m.fl. (SD), 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17 samt 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:624 av m.fl. (S), 2015/16:2126 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 11. finns möjligheten att arbeta deltid under barnets första . Arbetstiden kan sänkas till , och syftet är att föräldern ges större möjlighet att vara delaktig i sitt barns utveckling och uppväxt. anser att denna möjlighet är viktig, ur både föräldrarnas och barnets perspektiv. Barn går igenom olika faser i sin utveckling och i sina möten med omvärlden. För vissa barn går t.ex. inskolningen på förskolan mycket bra och snabbt, medan det för andra barn kan behövas extra stöd. inser betydelsen av att barn i största möjliga mån får utvecklas i sitt eget tempo och vill därför öka möjligheten för föräldrar att arbeta deltid från under barnets första för de som anser sig ha detta behov. Vidare bör det uppmärksammas att vissa familjer får problem i semestertider när förskolorna har sommarstängt under och dessa ska delas upp och täckas av föräldrarnas semesterveckor. erbjuds som regel jourförskola eller andra former av tillfällig barnomsorg. Barn behöver kontinuitet och trygghet i sin utveckling, varför många föräldrar känner oro och osäkerhet inför att tillfälligt lämna barnen i nya miljöer och med ny personal. Följden blir inte sällan att föräldrarna ”varvar” sin respektive ledighet och familjen får begränsade möjligheter till semester som en hel enhet. Därför vill vi inrätta vad vi kallar för ”förskoledagar”. Detta skulle vara en lagstadgad rätt till tjänstledigt, när förskolan är sommarstängd. Att nyttja förskoledagarna skulle självklart vara helt frivilligt och rikta sig till föräldrar med barn i förskolan. Vi anser, med tillstyrkande av motionerna 2015/16:2001 (SD), 2015/16:2233 (SD) yrkande 4 och 2015/16:3095 (SD) yrkandena 15 och 17, att regeringen i enlighet med det ovan anförda bör återkomma med förslag dels om att utöka den lagstadgade deltidsrätten för föräldrar, dels om att införa förskoledagar som en ny ledighetsform. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2126 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3 samt 2015/16:624 av m.fl. (S), 2015/16:2001 av m.fl. (SD), 2015/16:2126 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 38, 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17. vill ha ett mänskligt och rättvist samhälle där människor har reella möjligheter att utvecklas och leva berikande liv. Vi vill ha en hållbar arbetsmarknad där människor orkar jobba till pensionsåldern utan att slitas ut . Vi vill ha bättre förutsättningar för par att leva jämställt. Detta kräver en kortare arbetstid – en generell arbetstidsförkortning. Förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning är goda. Produktiviteten har fördubblats i . har löneandelen av det samlade produktionsresultatet sjunkit kraftigt. Det ekonomiska utrymmet för en arbetstidsförkortning med bibehållen lönenivå är alltså betydande i ekonomin som helhet. För att det utrymmet ska komma alla på arbetsmarknaden till del behövs det en lagstadgad arbetstidsförkortning som utjämnar klyftorna mellan de grupper på arbetsmarknaden som har avtalsreglerad arbetstidsförkortning och de grupper som inte har det. anser att arbetstiden ska förkortas i en sådan takt att arbetstagarnas inkomster inte minskar. som förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning är goda är behovet av en arbetstidsförkortning stort. Arbetslivet präglas av bl.a. ökad intensitet, stress och högt tempo. Detta bidrar i sin tur till ohälsa, stressrelaterade sjukdomar och sjukskrivningar. En generell arbetstidsförkortning skulle bidra till att möta problemen med ohälsan och även öka jämställdheten, minska klyftorna på arbetsmarknaden och bidra till en hållbar utveckling. Det har alltid funnits ett växelspel mellan arbetslivets organisering, utformning av och krav i kollektivavtal, den allmänna debatten i samhället och de lagar som styr arbetstiderna. I grunden handlar detta om avgörande vägval för vårt samhälle. Det handlar om hur vi organiserar ekonomin och vilka värden som ska vägleda oss in . De flesta skulle skriva under på att vi arbetar för att kunna leva gott – inte lever för att arbeta till varje pris. Ändå återspeglas detta sällan eller aldrig i samhällsdebatten. En samhällsdebatt om arbetstiden är viktig, och det är viktigt att den har ett gott och mångsidigt faktaunderlag. Ett första steg är att tillsätta en utredning. Jag anser, med tillstyrkande av motion 2015/16:36 (V) yrkande 1 och delvis tillstyrkande av motion 2015/16:2126 (MP) yrkandena 1 och 3, att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om utökad ledighet och arbetstidsförkortning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:36 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:624 av m.fl. (S), 2015/16:2001 av m.fl. (SD), 2015/16:2126 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17. har i en skrivelse (skr. 2014/15:11) rekommenderat regeringen att överväga hur socialförsäkringssystemet och arbetsmarknadslagstiftningen bör anpassas för att underlätta för anhöriga att förena anhörigomsorg med arbete på ett bättre sätt. I det sammanhanget har frågan om rätt till tjänstledighet på heltid eller deltid utretts. anser att denna fråga är värd att pröva. Regeringen bör därför se över frågan om rätt till tjänstledighet vid anhörigomsorg Vidare bör rätten till tjänstledighet på heltid för föräldrar utvidgas till att gälla tills barnet fyller . Dagens regler missgynnar pappor som ofta förlägger föräldraledigheten till när barnet är lite äldre. Regeringen bör därför återkomma med förslag om förlängd rätt till tjänstledighet på heltid för föräldrar till barnet fyller . Det jag har anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att motionerna 2015/16:2568 (KD) yrkande 38 och 2015/16:2569 (KD) yrkande 11 tillstyrks. Villkoren för äldre på arbetsmarknaden, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:204 av m.fl. (FP), 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:490 av och (båda M). konstaterade i sitt betänkande Längre liv, längre arbetsliv (SOU 2012:28) att ”problemet för äldre som vill arbeta något längre är inte regler för pensioner m.m. utan systematisk ålderism”. Särskilt i utbildningsintensiva branscher tycks attityden till äldre arbetskraft ha försämrats . visar ekonomiska analyser att det är viktigt för många grupper att arbeta längre än till . Uppskjuten pension med kan höja inkomsten under resten av livet . Utredningen konstaterade också att resultaten från flera enkäter tydligt pekar på att fler äldre vill arbeta längre och skjuta upp uttaget av pensionen. 2013 kom attityder till äldre arbetskraft. Den visar att arbetsgivares och fackliga representanters attityd till äldre arbetskraft är kluven, men huvudsakligen positiv. De kommer ju att behöva den eftersom andelen yngre kommer att minska i samhället. För att få råd med den välfärd vi har och för att utveckla den krävs att fler är i arbete. Det innebär att vi behöver ta vara på de årsrika personer som vill och kan fortsätta i arbetslivet.