bet · H301KU9 · 2016-01-28 00:00:00 — Nya regler för att öka effektivitet Utskottet föreslår att godkänner vissa ändringar av den europeiska konventionen av om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Ändringarna innebär bl.a. att det tydliggörs att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att rättigheterna i upprätthålls, att parterna inte längre ska kunna förhindra att domstolens kammare överlämnar ett mål till avgörande i stor sammansättning, att tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen minskas från och att domstolen får ökade möjligheter att avvisa ett mål när en klagande inte har lidit avsevärt men av en konventionskränkning. Ändringarna finns i protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utskottet föreslår att godkänner det protokollet och att antar en följdändring i lagen om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lagändringen ska enligt förslaget träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Proposition 2015/16:18 Ändringsprotokoll nr 15 – Nya regler för att öka effektivitet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändringar i , protokoll nr 15 Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Därmed bifaller proposition 2015/16:18 punkt 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Därmed bifaller proposition 2015/16:18 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning antog protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Protokollet öppnades för undertecknande . undertecknade protokollet med förbehåll för ratifikation . En redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om proposition finns i propositionen Ändringsprotokoll nr 15 – Nya regler för att öka effektivitet (prop. 2015/16:18 s. 12). Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna antogs 1950 och trädde i kraft . Den har därefter justerats . Nämnas kan att genom ändringsprotokoll nr 11 som trädde i kraft inrättades en heltidsarbetande domstol som ersatte den tidigare kommissionen och domstolen. Vidare kan nämnas att trädde ändringsprotokoll nr 14 i kraft, vilket bl.a. innebar att kommittéer med tre domare kan döma i mer rutinartade mål och att en enskild domare i enklare fall kan besluta att mål inte ska tas upp till prövning i sak. I propositionen föreslår regeringen att dels godkänner protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, dels antar ett förslag till lag om ändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Protokollet syftar till att öka effektiviteten hos den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter (), genom att – det tydliggörs att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att rättigheterna i upprätthålls och att de också har en viss bedömningsmarginal när de utövar denna skyldighet – parterna inte längre ska kunna förhindra domstolens kammare att överlämna ett mål till avgörande i stor sammansättning – tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen minskas från – domstolen får ökade möjligheter att avvisa ett mål när en klagande inte har lidit avsevärt men av en konventionskränkning – bestämmelsen att en domare måste avsluta sin tjänstgöring när han eller hon fyller upphävs, och det i stället införs en bestämmelse att en domarkandidat måste vara när förfarandet inför tillsättande av en domartjänst inleds. En följdändring föreslås i lagen om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Ändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Ändringar i , protokoll nr 15 Utskottets förslag i korthet godkänner protokoll nr 15 om ändring av och antar regeringens förslag till följdändring i lagen om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Regeringen föreslår i propositionen Ändringsprotokoll nr 15 – Nya regler för att öka effektivitet (prop. 2015/16:18) att ska godkänna ändringsprotokoll nr 15 till samt besluta om den ändring i lagen (1994:1219) som föranleds av godkännandet. Lagändringen föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Som en utgångspunkt framhåller regeringen att , för att även fortsättningsvis kunna axla sin roll som en garant för skyddet av grundläggande rättigheter, måste ges förutsättningar att fatta väl avvägda beslut inom en skälig tid. Regeringen påpekar även att protokoll nr 15 utgör en helhet som antingen ställer sig bakom eller förkastar. Det är inte möjligt att ratificera endast vissa delar av protokollet. Avgörande för om bör ratificera protokollet är därför, anför regeringen, om ändringarna i protokollet sammantaget innebär att domstolens möjligheter att slå vakt om skyddet för enskildas fri- och rättigheter stärks. I ingressen till konventionen förs det in skrivningar som innebär att principerna om subsidiaritet och konventionsstaternas bedömningsmarginal synliggörs. Regeringen understryker att principen om staternas bedömningsmarginal har utvecklats i praxis och ofta åberopas av såväl konventionsstater som . Den principen har en nära koppling till subsidiaritetsprincipen, som innebär att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att rättigheterna i upprätthålls och att uppgift är att kontrollera att staterna uppfyller sina skyldigheter på området. De båda principerna har så stor betydelse att det är rimligt att de kommer till tydligt uttryck i konventionen. I propositionen hänvisas till den förklarande rapporten till protokoll nr 15 och att det där klargörs att förslaget inte innebär någon materiell förändring av principens tillämpningsområde. Hänvisningen till staternas bedömningsmarginal innebär enligt regeringen alltså inte någon förändring i sak. En ändring för att ge domstolen förutsättningar att effektivisera arbetet och på så sätt komma till rätta med mängden oavslutade ärenden innebär att parterna inte längre ska ha möjlighet att hindra från att hänskjuta ett mål till att avgöras i stor sammansättning. Ändringen innebär att processen förkortas i de mål som avgörs i stor sammansättning. Dessutom ges ökade möjligheter att tillgodose kravet på en enhetlig praxis, eftersom parterna kan hindra att domstolen i stor sammansättning klargör rättsläget i komplicerade frågor. Protokollet ger ökade möjligheter att avvisa klagomål i de fall där klaganden inte har lidit avsevärt men av en konventionskränkning, då det för avvisning inte längre ska krävas att den enskilde fått en prövning i inhemsk domstol. Ändringen ger uttryck för principen de minimis non curat praetor, dvs. principen om att domstolen inte ska ägna sig åt bagatellartade mål. Detta innebär att domstolen inte behöver ägna tid och kraft åt mål som inte bör avgöras av en internationell domstol som . I stället frigörs tid och resurser för domstolen att handlägga mål där enskilda har lidit avsevärt men. Regeringen betonar att det är viktigt att komma ihåg att alltid måste pröva ett mål om respekten för mänskliga rättigheter kräver det. Detta gäller alltså även om klaganden inte har lidit avsevärt men. Enligt regeringen finns det därför ingen risk att ändringen kommer att medföra att avvisar mål som borde ha prövats av domstolen. Ändringen strider enligt regeringens mening inte heller mot subsidiaritetsprincipen. Regeringen uppmärksammar också att det undantag som tas bort har haft en mycket begränsad betydelse i domstolens praxis. Tidsfristen för att ge in klagomål till minskas från med hänvisning till utvecklingen på kommunikationsområdet. Regeringen framhåller att klagofristen, även med den ändringen, är väl tilltagen och att ändringen inte gör att bör avstå från att ratificera protokollet. Kandidater för domartjänst måste vara det datum till vilket den parlamentariska församlingen begärt in en lista på kandidater. Ändringen ska tillgodose behovet av att inte ha för gamla domare och undanröja risken för att erfarna domare måste avsluta sin tjänstgöring . Eftersom det inte längre finns någon möjlighet att förlänga en domares mandatperiod finns det heller inte något behov av bestämmelsen att en domare måste avsluta sin tjänstgöring när han eller hon fyller . I lagtexten föreslås dels en ändring som innebär att en hänvisning till protokoll nr 15 förs in i 1 § första stycket, dels en redaktionell ändring i andra stycket som tydliggör att bilagan till lagen innehåller tilläggsprotokollen till konventionen. Utskottet instämmer i de bedömningar som regeringen har gjort i propositionen samt anser att ska tillträda ändringsprotokoll 15 till . Utskottet föreslår därför att godkänner protokollet och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:18 Ändringsprotokoll nr 15 - Nya regler för att öka effektivitet: 1.Riksdagen godkänner protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (avsnitt 6). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.