bet · H401SfU4 · 2016-12-02 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 8, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Regeringens förslag till bemyndigande om ekonomiska åtaganden tillstyrks av utskottet. Samtliga motionsförslag som gäller anslagen eller anslutande frågor avstyrks. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, C). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 8 Migration. Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 Anslag inom utgiftsområde 8 1.Mottagande av asylsökande, punkt 2 (M) 2.Mottagande av asylsökande, punkt 2 (SD) 3.Mottagande av asylsökande, punkt 2 (C) 1.Anslag inom utgiftsområde 8, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 8, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 8, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 8, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 8, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 8 anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:1065 av m.fl. (L) yrkandena 2, 5–9, 14 och 15, 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2016/17:1830 av (L) yrkande 1, 2016/17:2077 av (M), 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:2512 av och (båda SD), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3266 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 8, 20, 25 och 45, 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkandena 6, 11, 18, 19, 22 och 28, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 6, 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5, 7, 8 och 21, 2016/17:3413 av m.fl. (C), 2016/17:3422 av m.fl. (L) och 2016/17:3481 av m.fl. (SD). b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , och –2023. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 8 punkt 2. 2016/17:738 av Boriana (M), 2016/17:1500 av i (M) yrkandena 4–6, 2016/17:2292 av och (båda M), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 35, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 33 samt 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkandena 20, 22 och 23. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 2016/17:1430 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:1789 av (M), 2016/17:2391 av (SD) och 2016/17:3477 av (SD) yrkandena 1 och 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (M)*, (S), (MP), (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (V), (S) och (C)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsord-ningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration till 32 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår det att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06: KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 i budgetpropositionen. Granskningen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag och bemyndigande inom utgiftsområde 8. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag från allmänna motionstiden /17 om anslutande frågor. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 har beslutat att målet för utgiftsområde 8 är att säkerställa en lång-siktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tar till vara och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:SfU2, rskr. 2009/10:132). Regeringen anger att en förutsättning för att nå målet om en långsiktigt hållbar migrationspolitik är att verksamheten har och kan upprätthålla en förmåga att hantera antalet sökande på ett effektivt sätt, att beslutsfattandet håller en hög rättslig kvalitet samt att servicen och tillgängligheten är god. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet bygger därför på hur verksamheten uppfyller dessa krav. Regeringens bedömning av servicenivån och den rättsliga kvaliteten grundas i huvudsak på information från myndigheterna men även på rapporter eller granskningsmaterial från t.ex. och Statskontoret. Verksamheten inom utgiftsområdet påverkas både av berörda myndig-heters insatser och av omvärldsfaktorer, som skiftar på ett sätt som är svårt att förutse. Omvärldsfaktorerna kan t.ex. resultera i förändringar av antalet asylsökande eller förändringar när det gäller vilka länder eller regioner de sökande kommer ifrån. Som grund för bedömningen av effektivitet används i huvudsak indikatorerna vistelsetiden i mottagandet, handläggningstider för övriga avgjorda ansökningar om tillstånd samt kostnad per avgjort ärende och avgjorda ärenden per årsarbetare inom olika ärendeslag. Vistelsetiden i mottagandet ökade markant för asylsökande som beviljades uppehållstillstånd. Vistelsetiden för ensamkommande barn som ansökt om asyl samt för personer med beslut om överföring enligt Dublinförordningen och för övriga personer som fått avslag på sin asylansökan ökade också, medan vistelsetiden för personer med uppenbart ogrundade asylansök-ningar minskade. Den genomsnittliga handläggningstiden för ett asylärende ökade , . En viktig förklaring till att handläggningstiderna i första instans blev längre var att inte ökade antalet årsarbetare inom asylprövningen i samma takt som antalet asylsökande ökade. En omfattande nyrekrytering har dessutom bidragit till försämrad produktivitet. Vid utgången av 2015 väntade 154 000 på beslut från första instans. Antalet avgjorda asylärenden uppgick dock till 59 000, vilket är det största antalet . Mätt per årsarbetskraft sjönk antalet dock, medan kostnaden per avgjort asylärende steg. En förklaring till den minskade produktiviteten är den kraftiga ökningen av antalet asylsökande . Registrering av asylansökningar prioriterades, och handläggarresurser omfördelades från asylprövning till mottagning och registrering. Den stora ökningen av asylansökningar från ensamkommande barn bidrog också till att antalet utredningskrävande ärenden ökade. Ytterligare en förklaring till minskad effektivitet inom asylprövningen är den omfattande nyrekryteringen 2015. Trots nyrekryteringarna kunde inte handläggande personal rekryteras i samma takt som antalet ansökningar ökade. Det medförde längre vistelsetider och fler inskrivna i mottagningssystemet, vilket i sin tur ledde till att majoriteten av de nyanställda behövdes i mottagningssystemet. I propositionen anges vidare att det tar tid innan ny personal uppnår full produktivitet som rekrytering och introduktion av nyanställda tar kraft från övrig personal. Inom området arbete, besök och bosättning sjönk antalet avgjorda ansökningar per årsarbetskraft jämfört med medan kostnaden per avgjord ansökan steg. Handläggningstider fortsatte att öka. En orsak till detta var att personalen deltog i registrering och mottagande av nya asylsökande som de öppna ärendena blev allt äldre och därmed handläggningstiden längre. Vidare har det elektroniska handläggningsstödet ännu inte gett de effekter som tidigare beräknats. Också personalrörligheten påverkade resultatet. Regeringens bedömning, givet de exceptionella förutsättningar som rådde, är att insatser bidrog till en väl avvägd verksamhet. är regeringens bedömning att migrationspolitiken i detta läge inte var långsiktigt hållbar utan behövde förändras tillfälligt för att hantera de kraftigt förändrade förutsättningarna. presenterade regeringen därför ett antal tillfälliga åtgärder i syfte att skapa ett hållbart mottagande. Det innebar bl.a. att kraftigt minska antalet asylsökande till och förbättra kapaciteten i mottagandet och förmå andra EU-länder att dela på ansvaret för mottagandet av asylsökande. Asylreglerna anpassades temporärt till miniminivån enligt , och internationella konventioner och tillfälliga id- och gränskontroller infördes. Dessa åtgärder har tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjort att färre personer nu söker asyl i . I propositionen anges att regeringen avser att noga följa effekter och konsekvenser av olika åtgärder, bl.a. för barn och ur ett barnrättsperspektiv. Regeringens bedömning är att klarade sitt uppdrag med att anskaffa boendeplatser, men höstens erfarenheter har visat på behovet av ett fortsatt arbete för att säkerställa en strategisk planering av boendeanskaffning. Regeringen vill se minskade kostnader i boendet inom detta område. När det gäller effektiviteten anges det i propositionen att regeringen kommer att följa detta arbete noga då det är av yttersta vikt att antalet avgjorda ärenden ökar, bl.a. för att vistelsetiderna ska bli så korta som möjligt. Vidare anges att det finns behov av att effektivisera övrig verksamhet vid myndigheten. Genomförda utvecklingsinsatser med hjälp av it och digitalisering har inte resulterat i högre produktivitet, trots att detta har varit en tydlig prioritering av regeringen. Regeringen gör bedömningen att myndigheten bör stärka sina insatser på området för att uppnå målsättningen. När det gäller att bedöma om den rättsliga kvaliteten har uppfyllts är det enligt propositionen svårbedömt eftersom det inte satts upp några tydliga kriterier för måluppfyllelsen. I propositionen anges att fått i uppdrag att redovisa indikatorer för den rättsliga kvaliteten men att någon redovisning inte gjordes i årsredovisningen och att detta också ledde till kritik från . Andelen mål som ändras i migrationsdomstol är fortfarande mycket låg, , vilket är en procentenhet lägre än 2014. har också fortsatt att genomföra kvalitetsuppföljningar, även om ett antal uppföljningar fick ställas in på grund av arbetsbelastningen . Genomförda uppföljningar visar att styrkorna är bemötande, asylutredningens genomförande och tydlighet i besluten. Förbättringsområden är bl.a. bevisvärdering, riskbedömning, bristande utredningsdjup och bedömning av identitet och hemvist. Av propositionen framgår att jämställdhetsperspektivet är en central del av kvalitetsarbetet och att redovisat en handlingsplan för jämställdhetsintegrering. I fråga om service konstaterar regeringen att antalet JO-anmälningar mot ökade . Anmälningarna rör främst långa handläggningstider, svårigheter att komma i kontakt med myndigheten, bristande bemötande och att ärenden inte fördelats på ansvarig handläggare. För att förbättra servicen infördes ett nytt arbetssätt som innebär att handläggare bemannar kundtjänsten, vilket medförde att fler samtal besvarades. fortsatte vidare att utveckla informationen på sin webbplats och digitala tjänster för sökande samt en e-tjänst för landsting. Regeringens bedömning är att insatserna bör leda till en mer kostnadseffektiv service med ett flertal intressenters behov i fokus. Vad gäller målet att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet anges det i propositionen att regeringen verkade för en ökad solidaritet inom EU, med syfte att skapa ett välfungerande europeiskt asylsystem där alla medlemsstater lever upp till den gemensamma lagstiftningen och där asylsökande tas emot och får sin ansökan prövad på ett likvärdigt sätt. Regeringen verkade även för att samtliga medlemsstater ska ge skydd åt fler genom vidarebosättning. Vidare var regeringen aktiv i att fördjupa det internationella samarbetet samt i att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. Detta inkluderade deltagande i samarbetsprocesser och internationella organisationer, exempelvis , (, IOM) och det globala forumet för migration och utveckling (on Migration and Development, GFMD). Som en del i utskottets löpande uppföljning har utskottet gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8. Genomgången har syftat till att ge ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen samt för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottets utgångspunkt är att resultatredovisningen ska vara utformad på ett sätt som gör det möjligt att följa kopplingen mellan mål, regeringens insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Regeringens resultatredovisning bör koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen för utgiftsområdet. Utskottet bedömer att regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 8 i stora drag uppfyller ovannämnda villkor. Det är tydligt hur föregående års exceptionellt stora antal asylsökande påverkat målet om en långsiktigt hållbar migrationspolitik och hur regeringens och åtgärder haft effekt på antal asylsökande och myndighetens resultat. Utskottet noterar att regeringen anger att den del av målet som innebär att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik förutsätter att verksamheten har en förmåga att hantera antalet sökande på ett effektivt sätt, har hög rättslig kvalitet i beslutsfattandet samt god service och tillgänglighet. Utskottet kan också konstatera att de indikatorer som regeringen redovisar enbart relaterar till förmågan att hantera sökande på ett effektivt sätt. Enligt utskottets mening kan de indikatorer som använts inte heller anses helt täcka den del av målet som avser att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Indikatorer saknas för att mäta bl.a. rättslig kvalitet. Av propositionen framgår att har haft i uppdrag att ta fram indikatorer för rättslig kvalitet och att regeringens bedömning är att inte har fullgjort uppdraget. När det gäller de övriga delarna av målet, som tar sikte på att värna asylrätten, att inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet över gränser, att främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring samt att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter, kan utskottet konstatera att indikatorer helt saknas och att regeringen inte gör någon bedömning av måluppfyllelsen i dessa delar. Mot denna bakgrund kan utskottet konstatera att det utifrån vad som redovisas i propositionen inte fullt ut går att ta ställning till om det migrationspolitiska målet i alla delar är uppfyllt eller inte. Utskottet vill emellertid peka på att sattes under stor press och att den viktigaste prioriteringen var att ta emot asylansökningarna och ordna boende för de asylsökande som behövde det. Myndigheten omfördelade handläggarresurser från asylprövningen till mottagning och registrering av ansökningar. Utskottet delar regeringens bedömning att migrationspolitiken inte kunde anses långsiktigt hållbar med tanke på att ett stort antal människor sökte asyl . Utskottet ser positivt på att regeringen anger att effekterna av de vidtagna åtgärderna noga ska följas och att regeringen ska bedöma om det fortfarande finns ett behov av den tillfälliga migrationslagstiftningen av lagens giltighetstid. Anslag inom utgiftsområde 8 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration i enlighet med regeringens förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 bestäms till 5 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och även för utgifter för förvarslokaler samt resor som möjliggör asylsökandes deltagande i tidiga insatser. har inte kunnat utöka prövningskapaciteten i den utsträckning som hade behövts för att möta det stora antal människor som sökte asyl i och behålla eller förkorta handläggningstiderna. Detta har lett till att den totala vistelsetiden och antalet inskrivna inom mottagandet ökat kraftigt . Verksamheten är kunskapsintensiv, vilket innebär att rekrytering och avveckling är kostsam. Vid nyrekrytering tillkommer också bl.a. kostnader för utbildning. Regeringen föreslår i ljuset av de förändrade förutsättningarna att anslaget ökas med 2017. Förslaget innefattar ett skärpt krav på att vidta effektiviseringsåtgärder som motsvarar . Regeringen har aviserat att blir ansvarig myndighet för bosättning av nyanlända invandrare med stöd av lagen om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (2016:38). Därför föreslår regeringen att förs över från anslaget 1:1 Arbetsförmedlingen under utgiftsområde 14. Vidare aviserades ekonomiska vårproposition att de ändamål och verksamheter som avser organiserad sysselsättning för asylsökande som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och andra etableringsfrämjande åtgärder flyttas till länsstyrelserna. Därför föreslås att överförs till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader bestäms till 23 . Anslaget får användas till utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande och återetableringsstöd. Anslaget ökas till följd av det förväntat stora antalet inskrivna i mottagandet och till följd av planerade förändringar av statens ersättningssystem för mottagande av ensamkommande barn och unga. Anslaget ökas med för detta. Vidare tillför regeringen för att kunna kompensera kommunerna för eventuella extraordinära utgifter till följd av det nya ersättningssystemet. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder bestäms till . Anslaget får användas för bl.a. utgifter för schablonberäknade statsbidrag till kommuner för mottagande av skyddsbehövande m.fl. i samband med vidarebosättning, uttagning av personer som ska vidarebosättas samt resor vid vidarebosättning, migrationspolitiska projekt och analyser, statsbidrag till internationella organisationer inom migrations-området, statsbidrag till Svenska Röda Korset för efterforskning och famil-jeåterförening under fredstid, förberedelser för återvandring eller tillfälligt återvändande för deltagande i återuppbyggnad och utveckling av ursprungs-landet, återvandringsprojekt och bidrag i samband med återvandring samt anhörigresor. Regeringen anger att kvot med 1 900 vidarebosatta bör ökas till 3 400 , och föreslår därför en ökning av anslaget med . Ökningen finansieras delvis genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 minskas med 2017. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål bestäms till 1 . Anslaget får användas för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter för prövning av utlännings- och medborgarskapsmål, utgifter för Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsmål samt förvaltningsutgifter för de aktuella domstolarnas verksamhet med utlännings- och medborgarskapsmål. Till följd av den stora ökningen av antalet asylärenden som planerar att avgöra och kommande år bedöms migrationsdomstolarna behöva avgöra betydligt fler asylmål än vad anslaget dimensionerades för i budgetpropositionen . rör det sig om en ökning . För att migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen ska ha tillräckliga resurser och kapacitet att hantera denna ökning föreslår regeringen att anslaget tillförs 473 miljoner konor. Anslaget minskas med , som förs till anslaget 1:17 under utgiftsområde 4, till följd av det ökade antalet anställningar av domare till migrationsdomstolarna. Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål bestäms till . Anslaget får användas för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål, utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man i mål enligt utlänningslagen, utgifter för ersättning till tolkar och ersättning till part och parts ställföreträdare i mål enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. I kostnaderna för tolkar får även kostnader för tolkförmedlings administrativa avgifter ingå. Då antalet inkomna och avgjorda mål beräknas öka vid migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen ökar även behovet av medel för offentligt biträde samt övriga kostnader kopplade till utlännings- och medborgarskapsmål. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll i handläggningen hos . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017 med anledning av ökade utgifter till följd av ökningen av antalet asylsökande. Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats med stöd av utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll. Anslaget får vidare användas för kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan. Eftersom fler personer bedöms återvända självmant med hjälp av eller genom tvång med Kriminalvårdens nationella transportenhet föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar bestäms till 155 450 000 . Anslaget får användas för utgifter för projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska flyktingfonden III, Europeiska återvändandefonden och Asyl-, migrations- och integrationsfonden motsvarande EU:s finansiering av dessa program.