bet · H301MJU19 · 2016-05-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att frågan om inrättandet av en ny myndighet för jakt och viltförvaltning och vissa kvarvarande frågor som omfattades av uppdrag ska utredas senast och att tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om bl.a. vildsvin, fjälljakt, jaktmedel och vissa viltvårdsfrågor, främst med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns fem reservationer (S, M, SD, MP, C, V, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa jakt- och viltvårdsfrågor Övriga frågor om viltförvaltning och jakt Motioner som bereds förenklat 1.Stöd för vildsvinsrelaterade skador, punkt 2 (KD) 2.Fjälljakt, punkt 3 (SD) 3.Vissa jakt- och viltvårdsfrågor, punkt 4 (S, MP, V) 4.Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag, punkt 5 (M, SD, C) 5.Övriga frågor om viltförvaltning och jakt, punkt 6 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:1235 av (M). Stöd för vildsvinsrelaterade skador 2015/16:2688 av (KD) yrkande 2. Reservation 1 (KD) 2015/16:1902 av (M), 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2015/16:2513 av (M). Reservation 2 (SD) Vissa jakt- och viltvårdsfrågor ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska genomföra tidigare riksdagsbeslut om vissa jakt- och viltvårdsfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 9 och 2015/16:3001 av och (båda C). Reservation 3 (S, MP, V) Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M, SD, C) Övriga frågor om viltförvaltning och jakt 2015/16:426 av (M), 2015/16:1081 av (M), 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 8 samt 2015/16:2436 av och (båda C). Reservation 5 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 42 motionsyrkanden om jakt och viltvård från den allmänna motionstiden /16. Motionerna tar upp frågor om bl.a. vildsvin, fjälljakt, och jaktmedel. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att frågan om inrättandet av en ny myndighet för jakt och viltförvaltning och vissa kvarvarande frågor som omfattades av uppdrag ska utredas senast . Utskottet avstyrker övriga motioner i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta partinamn till Liberalerna, med förkortningen (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om belysning vid vildsvinsjakt och stöd för vildsvinsrelaterade skador. Jämför reservation 1 (KD). I motion 2015/16:1235 av (M) anförs att det om möjligt bör göras en översyn för att tillåta rörlig belysning vid jakt på vildsvin. Enligt motionären skulle rörlig belysning vid jakt på vildsvin göra jakten enklare och säkrare för jägarna. Detta skulle leda till att stammen kan hållas på en ansvarsfull och långsiktigt hållbar nivå. Enligt motion 2015/16:2688 av (KD) yrkande 2 bör stödet till näringsidkare som blivit lidande av vildsvinsrelaterade skador ses över. Vildsvinen orsakar miljonbelopp i skador , vilket är förödande för lantbrukare och övriga näringsidkare på landsbygden. De får ständigt se sina åkrar, slåttervallar och trädgårdar demolerade av bökande vildsvinsflockar. Det bör ses över hur lantbrukare och andra kan kompenseras för förlorad skörd, förstörda stängsel eller avskjutning. Enligt 14 § jaktförordningen (1987:905) får fast belysning vid väg eller byggnad som satts upp i annat syfte än att underlätta jakten användas vid vildsvinsjakt. Fast belysning som har satts upp i syfte att underlätta jakten får användas vid jakt efter vildsvin vid för ändamålet anordnade åtelplatser för vildsvin (åteljakt). får med stöd av 15 a § samma förordning i enskilda fall ge tillstånd till användning av rörlig belysning vid jakt på vildsvin. får i enskilda fall även besluta att elektronisk bildförstärkare får användas vid jakt på vildsvin. tog 2010 på uppdrag av den dåvarande regeringen fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin. Planen ska fungera som vägledning för regionala och lokala förvaltningsplaner. I planen anges att det långsiktiga målet är en livskraftig, frisk och kontrollerad population av vildsvin, anpassad till regionala och lokala förutsättningar. Vidare anges att det omedelbara generella förvaltningsmålet är att reducera populationerna och minska skadeverkan av för mycket vildsvin. uppger att det håller på att ta fram en uppdaterad version av planen. Ett syfte med uppdateringen är att planen i ännu större grad ska vara ett stöd för de regionala förvaltningsplanerna, vilka utgör en viktig del i förvaltningen. Av 4 § jaktlagen (1987:259) framgår att viltet ska vårdas i syfte att bl.a. bevara de viltarter som tillhör landets viltbestånd och att främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämplig utveckling av viltstammarna. I viltvården ingår enligt samma bestämmelse att genom särskilda åtgärder sörja för att viltet får skydd och stöd och att anpassa jakten efter tillgången på vilt. Markägaren och jakträttshavaren svarar för att åtgärderna utförs och anpassningen sker. Det är vanligen markägaren som har jakträtten på en fastighet (10 § första stycket jaktlagen). Enligt 23 § 1 jaktlagen får dock den som t.ex. bor på en gård men saknar jakträtt för marken döda vildsvin som kommer in på gården. Enligt 10 § andra stycket samma lag har en arrendator vid jordbruksarrende jakträtten på den arrenderade marken om inget annat har avtalats. Skador orsakade av vildsvin på t.ex. jordbruksgrödor ersätts inte av staten. Av 9 kap. 34 a § jordabalken framgår dock att en markägare som har förbehållit sig jakträtten när marken arrenderas ut, är skyldig att ersätta arrendatorn för förluster på grund av viltskador på arrendestället eller på arrendatorns egendom. Detta gäller dock inte om jordägaren visar att skadan inte kunnat förhindras trots rimliga ansträngningar från dennes sida. En arrendator som drabbas av t.ex. skador från vildsvin kan alltså under vissa förutsättningar begära ersättning av markägaren. Landsbygdsminister svarade på en skriftlig fråga från (M) om vilka åtgärder ministern tänker vidta för att minska skadorna från vildsvin på åkrar, trädgårdar och slåttervallar (fr. 2014/15:723). Ministern svarade i huvudsak att regeringen tar vildsvinsproblematiken på allvar och att den bl.a. arbetar med de förslag som har lagts fram i delbetänkande om vildsvin och viltskador. Han anförde vidare att en bidragande orsak till att vildsvinen har blivit många är en omfattande utfodring och att har föreslagit ett förbud mot stödjande utfodring . Vidare påpekade han att även har lämnat förslag om att kameraövervakning av vildsvinsåtlar ska kräva anmälan och inte som ansökan om tillstånd samt om att avgiften för ansökan om tillstånd för kameraövervakning av vilt bör sänkas. Ministern framförde avslutningsvis att det är positivt att reglerna om vildsvinsjakt är generösa och att jakten kan pågå under större delen av året under dygnets alla timmar, men att det finns anledning att utveckla viltförvaltningen av vildsvin för att ge ökade incitament för jägare att jaga vildsvin. Regeringen avser enligt propositionsförteckningen för /16 att lämna en proposition om vildsvin och viltskador till . Reglerna för vildsvinsjakt är jämförelsevis generösa, och ett uttalat mål i förvaltningen är att reducera populationerna och minska skadeverkan. Det är under vissa förutsättningar tillåtet att använda fast belysning vid jakt på vildsvin, och därutöver kan efter ansökan ge tillstånd för jakt med rörlig belysning. Utskottet anser mot denna bakgrund att motion 2015/16:1235 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. Som framgår ovan ersätts skador orsakade av vildsvin på t.ex. jordbruksgrödor inte av staten. Reglerna om vildsvinsjakt är dock generösa. Markägaren och jakträttshavaren har ansvar för viltvården. Om en arrendator som saknar jakträtt drabbas av viltskador kan denna vända sig till markägaren för att begära ersättning. Vildsvinens sätt att leva innebär att det inte går att helt undvika skador på mark, men som framgår av den nationella förvaltningsplanen är ett mål att minska skadeverkan på grund av för många vildsvin. ser just nu över planen i syfte att ytterligare förbättra förvaltningen. Utskottet ser positivt på detta och på regeringens ambitioner och arbete för att minska skador på grund av vildsvin. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att även motion 2015/16:2688 (KD) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjälljakt. Jämför reservation 2 (SD). Enligt motion 2015/16:1902 av (M) bör det göras en utvärdering av den fria fjälljakten. Motionären anför att ingen misstycker till att vi erbjuder utländska jägare jaktmöjligheter men att det rimliga är att vi i första hand tillgodoser det behov av jakt som finns bland de svenska jägarna. Det vore enligt motionären önskvärt med en utvärdering av de beslut som har fattats i frågan för att få en fjälljakt som inte bara gynnar jägarna utan även djurbestånden i våra svenska fjällmarker. I kommittémotion 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 16 tar motionärerna upp rätten till fjälljakt på statligt ägd mark. I motionen anges i huvudsak att utländska jägare har samma tillgång till småviltsjakt som svenska jägare på statens ägor i fjällvärlden och att regelverket är ett hot mot lokalbefolkningens jaktmöjligheter i fjällen samt att det försvårar möjligheterna att begränsa jakträtten i situationer med hårt jakttryck. Enligt motion 2015/16:2513 av (M) bör man se över möjligheterna att införa krav på jaktguide vid fjälljakt för medborgare från andra länder. Motionären anför att det är ett problem att jägare från andra länder inte alltid har kunskap om svensk jaktlagstiftning eller möjlighet att inhämta information om gällande bestämmelser, vilket bl.a. har medfört störningar för rennäringen och älgjakten och lett till att jakttrycket blir ojämnt fördelat mellan olika områden. behandling och kompletterande uppgifter Av 32 § rennäringslagen (1971:437) och 2 § rennäringsförordningen (1993:384) följer att under vissa förutsättningar kan upplåta rätt till jakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Upplåtelsen får inte innebära avsevärd olägenhet för renskötseln och måste vara förenlig med god viltvård. Den får vidare inte innebära besvärande intrång i samernas rätt till jakt enligt 25 § rennäringslagen. Enligt 3 § rennäringsförordningen ska rätt till sådan småviltsjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen som inte bedrivs yrkesmässigt upplåtas under förutsättning att någon olägenhet av betydelse inte uppkommer för rennäringen, att det inte finns hinder enligt 32 § rennäringslagen och att jakten inte inverkar menligt på miljön, turismen eller andra intressen. Regeringen har låtit ta fram en promemoria (N2015/08441/RS) med förslag till ändringar i rennäringsförordningen (1993:384). De föreslagna ändringarna innebär att upplåtelser av rätt till jakt på småvilt och handredskapsfiske på statens mark i fjällen i första hand ska göras till fast bosatta i . Det föreslås även att den som inte är fast bosatt i men är EES- eller EU-medborgare och har uppnått en närmare anknytning till i detta avseende ska likställas med den som är bosatt i . Promemorian har remissbehandlats /16. De föreslagna ändringarna beräknades enligt tidigare uppgift från träda i kraft tidigast . Ett syfte med förslaget är att komma till rätta med det ökade jakttrycket. I betänkande 2014/15:MJU9 anförde utskottet följande när det gäller jakttider för exempelvis ripa: Genom 29 § jaktlagen (1987:259) har delegerat till regeringen att meddela föreskrifter om de tider när olika slag av vilt får jagas inom skilda delar av landet samt föreskrifter om tillstånd till jakt för att förhindra skador av vilt. De nuvarande jakttiderna bygger på ett omfattande remissunderlag från , länsstyrelserna, jägarorganisationer, naturvårdsorganisationer och viltforskningen (bet. 2012/13:MJU17). har således delegerat normgivningsmakten i dessa frågor till regeringen. Som nämnts ovan får regeringen meddela föreskrifter om allmän jakt, licensjakt och skyddsjakt. När det gäller tider och villkor för jakt regleras detta i bilagor till jaktförordningen (1987:905). Regeringen handlägger ett antal ärenden med yrkande om ändring av gällande jakttider. Landsbygdsminister svarade på en skriftlig fråga från (M) om vilka åtgärder han tänker vidta för att se till att jaktreglerna följs i den svenska fjällmiljön (fr. 2015/16:823). I frågan anges även att många jägare saknar djupare kunskap om fjällvärlden och jaktregler och att detta skulle kunna avhjälpas genom att man ställer krav på att en guide med lokalkännedom följer med under jakten. Ministern hänvisade i sitt svar till regeringens förslag till ändring av rennäringsförordningen (se ovan) som i huvudsak innebär att upplåtelser av rätt till jakt på småvilt och handredskapsfiske på statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjället som inte bedrivs yrkesmässigt i första hand ska göras till de jägare och fiskare som bor i . Ministern påpekade vidare att det är uppgift att pröva frågor om upplåtelse av rätt till sådan småviltsjakt i fjällen och polisens uppgift att utreda jaktbrott. Fjälljakten måste vara hållbar och bedrivas i enlighet med god viltvård. Det är viktigt att åtgärda det ökade jakttrycket. Med hänvisning till vad som framkommer av redovisningen ovan om gällande rätt och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet på området föreslår utskottet att motionerna 2015/16:1902 (M), 2015/16:2073 (SD) yrkande 16 och 2015/16:2513 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Vissa jakt- och viltvårdsfrågor Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om att frågan om inrättandet av en ny myndighet för jakt och viltförvaltning och vissa kvarvarande frågor som omfattades av uppdrag ska utredas senast . avslår ett motionsyrkande om att bör tillåtas att slutföra sitt arbete. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I kommittémotion 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 9 lyfter motionärerna fram tidigare tillkännagivanden om att utreda vissa av jakt- och viltvårdsfrågor. I motionen anförs bl.a. att regeringen bör genomföra de tillkännagivanden som har beslutat i fråga om jakt och viltvård, däribland att skapa en ny myndighet för jakt och viltförvaltning och att återuppta vissa delar av . Enligt motionärerna bör frågorna utredas skyndsamt, dock senast . Enligt motion 2015/16:3001 av och (båda C) bör tillåtas att slutföra sitt arbete och förslagen i sedvanlig ordning remissbehandlas och bli föremål för lagstiftning. Motionärerna anger att utredningens andra delbetänkande berör tre frågor: arrendatorers jakträtt, möjligheter att använda vilt- eller åtelkameror samt utfodring av vilt. Frågan om utfodring av vilt har enligt motionärerna intressenter i såväl jaktlag, markägandet som trafiksäkerheten. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skulle se över den svenska jaktlagstiftningen (jfr kommittédirektiv 2012:77). Uppdraget skulle enligt ett tilläggsdirektiv (2013:66) redovisas slutligt . Regeringen beslutade att (N 2012:01) skulle upphöra. Utskottet har tidigare behandlat beslutet om att avsluta i sitt betänkande 2014/15:MJU9 Jakt och viltvård. I betänkandet anförde utskottet att beslutet innebär att flera viktiga frågor lämnas utan att ha utretts färdigt och att åtminstone vissa bör utredas vidare. Utskottet föreslog mot denna bakgrund ett tillkännagivande till regeringen om att följande frågor bör utredas: samernas rätt att jaga – den s.k. dubbla jakträtten, rätt till jakt efter småvilt på renbetesfjällen i och på kronomarken ovanför odlingsgränsen i och – den s.k. fjälljakten, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Utskottet föreslog i samma betänkande även ett tillkännagivande om att det, i likhet med ett förslag från , bör inrättas en ny myndighet för jakt och viltförvaltning. Utskottet anförde i sammanhanget även att Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag ska fortsätta. beslutade i enlighet med utskottets förslag till tillkännagivanden (rskr. 2014/15:154). Regeringens bemötande av tillkännagivandena I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (2015/16:75), som överlämnades till , bemöter regeringen de två angivna tillkännagivandena. När det gäller det första tillkännagivandet hänvisar regeringen bl.a. till ett uppdrag till om att bl.a. göra en analys av föreskrifterna om kronhjortsskötselområden. Regeringen anger att uppdraget har redovisats i en rapport och att rapporten har remitterats. Vidare anges att regeringen har uppdragit åt att analysera möjligheterna att genomföra regelförenklingar för viltvårdsområden samt att föreslå hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas. Dessutom anges att en promemoria där reglerna om småviltjakten i fjällen ses över har remitterats . Slutligen anges att lämplig hantering av övriga frågor i tillkännagivandet kommer att analyseras och att ärendet bereds vidare. När det gäller tillkännagivandet om en ny myndighet för jakt och viltförvaltning anger regeringen att delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) har remitterats och att bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning samt att frågorna analyseras och att ärendet bereds vidare. Som redogjorts för i avsnittet Fjälljakt (s. 9–10) har regeringen tagit fram ett förslag till ändringar i rennäringsförordningen som innebär att upplåtelser av rätt till jakt på småvilt och handredskapsfiske på statens mark i fjällen i första hand ska göras till fast bosatta i . Ett syfte med förslaget är att komma till rätta med det ökade jakttrycket. Jakt på allmänt vatten har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att efter samråd med länsstyrelserna i berörda län föreslå hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas och handläggningen effektiviseras och vid behov föreslå ändringar i 12 § jaktlagen (1987:259) och 47 och 48 §§ jaktförordningen (1987:905). Uppdraget ska redovisas till () . redovisade ett regleringsbrevsuppdrag om kronhjort till . föreslår i redovisningen att kronhjort och älg så långt möjligt förvaltas tillsammans. skickade regeringen redovisningen tillsammans med bl.a. en begäran från om allmän jakt på kronhjort på remiss (N2015/08683/FJR). Remissvaren skulle enligt remissmissivet ha kommit in till . Landsbygdsminister svarade på en fråga från (C) om vilka åtgärder han tänker vidta med anledning av det tillkännagivande om att utreda förvaltningen av kronhjort som beslutade om (fr. 2015/16:484). Ministern hänvisade i sitt svar till den pågående remisshanteringen av bl.a. av regeringsuppdraget om kronhjort enligt regleringsbrevet 2015 samt anförde att regeringen efter remisstiden avser att ta ställning till vilka ändringar som behöver göras. Han angav vidare att regeringen har för avsikt att i regleringsbrevet ge i uppdrag att, i den mån det är ändamålsenligt, även inkludera analys och förslag i fråga om kronhjortsförvaltningen i samband med utredning av frågan om en långsiktig, stabil finansiering av älgförvaltningen. fick sedermera i sitt regleringsbrev i uppdrag att utreda frågan om en långsiktig, stabil finansiering avseende älgförvaltningen. ska även bl.a., i den mån det är ändamålsenligt, inkludera kronhjortsförvaltningen i sin analys och sina förslag. Uppdraget ska redovisas till () . har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att efter samråd med länsstyrelserna i berörda län analysera möjligheten att förenkla överlåtelse eller upplåtelse av jakträtt i en viltvårdsområdesförening och vid behov föreslå ändringar i lagen (2000:592) om viltvårdsområden. Myndigheten bör enligt uppdraget också överväga eventuella andra aktuella behov av ändringar i lagen om viltvårdsområden. Uppdraget ska redovisas till () . En ny myndighet för jakt och viltförvaltning Landsbygdsminister svarade på en interpellation från (M) om en ny myndighet för jakt och viltförvaltning (ip. 2015/16:455). I sitt svar angav ministern bl.a. att delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) har remitterats och att regeringens bedömning är att vissa aspekter i fråga om att eventuellt inrätta en ny myndighet kräver ytterligare utredning. Ministern anförde vidare att utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utredningen har gjort, att finansieringen enligt betänkandets förslag inte är hållbar samt att dessa delar måste komma på plats och att det är sådant som bereds inom . Ministern angav dessutom att man noggrant behöver överväga formerna och myndighetsstrukturen för att skapa en så effektiv och hållbar viltförvaltning som möjligt samt att det bl.a. behövs en bättre samordning av viltförvaltningsfrågor. Ministern angav vidare att regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Som angetts i avsnittet Vildsvin (s. 7) anges det i propositionsförteckningen för /16 att regeringen avser att lämna en proposition om vildsvin och viltskador. Enligt uppgift från bygger propositionen på delbetänkande Vildsvin och viltskador (SOU 2014:54). I har vi en stor artrikedom och livskraftiga viltstammar. Möjligheterna som vår natur erbjuder, med rekreation, motion och jakt, innebär också ett stort ansvar att bruka och nyttja naturen på ett sätt som är långsiktigt hållbart. Regeringen beslutade att lägga ned , som hade många viktiga frågor att utreda. Utskottet anser att regeringen bör lägga kraft på att genomföra de tillkännagivanden som har beslutat i fråga om jakt och viltvård, dvs. att återuppta vissa delar av och att skapa en ny myndighet för jakt och viltförvaltning. Utskottet vill se dessa angelägna frågor utredda senast . Det anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:1363 (C, M, FP, KD) yrkande 9. Motion 2015/16:3001 (C) kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. Övriga frågor om viltförvaltning och jakt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bågjakt, jakt på allmänt vatten, trafikskadat vilt, Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag, förvaltning av älg och kronhjort samt jaktkort. Jämför reservationerna 4 (M, SD, C) och 5 (SD). I motion 2015/16:426 av (M) anförs att bågjakt ska vara förbjudet i . Enligt motion 2015/16:1081 av (M) bör regeringen överväga möjligheten att ytterligare underlätta den jakt som bedrivs på allmänt vatten och sådana , klippor och skär som inte hör till något hemman.