bet · H401SfU3 · 2016-12-08 00:00:00 — m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2016/17:2506 yrkande 43 i denna del att återbetalningsrutinerna för bostadsbidraget ses över i vissa fall. Trots att korrekt information har lämnats vid ansökningstillfället kan mottagaren bli återbetalningsskyldig senare om inkomsten ändrats. En översyn bör göras för att anpassa återbetalningsskyldigheten till de privatekonomiska förhållandena i de fall där det inte förekommit fel eller fusk. I yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om att nivån på underhållsstödet bör ses över för att kompensera för inflation. I motion 2016/17:2486 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur underhållsstöd kan betalas ut utan inblandning av . I de fall föräldrarna själva kan sköta dessa transaktioner är detta en onödig administrativ uppgift för . och (båda SD) begär i motion 2016/17:2929 ett tillkännagivande om att anpassa samhällets stödinsatser så att de bättre motsvarar föräldrars lagstadgade försörjningsplikt. Föräldrar till barn som studerar är enligt som längst underhållsskyldiga tills barnet fyller . slutar flera av de ekonomiska förmånerna, som underhållsstöd, betalas ut då barnet fyller . m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:2971 yrkande 30 ett tillkännagivande om att frågan om underhållsstöd i större utsträckning ska avgöras civilrättsligt. I de fall då föräldrarna inte är överens hamnar ofta underhållsstödet på en miniminivå. Ett sätt att göra det enklare för föräldrar att själva komma överens om frågan om underhåll vore att ge möjlighet till samtal med en utomstående rådgivare. I partimotion 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 43 begärs ett tillkännagivande om vikten av att föräldrar får råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag. Ekonomiskt utsatta barn skulle ha det bättre om föräldrarna frivilligt kommit överens om underhållsbidrag. Detta leder ofta till ett högre månadsbelopp än vad det statliga underhållsstödet skulle ge. I motionens yrkande 48 begärs ett tillkännagivande om att återbetalningen av underhållsstödet ska baseras på en mer aktuell inkomst för den underhållsskyldige vid stora förändringar i inkomsten. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:1646 ett tillkännagivande om att se över åldersgränsen när det gäller bostadsbidrag för unga och studenter. Enligt dagens regler kan unga och studenter under med låga inkomster få bostadsbidrag. Det är enligt motionärerna dags att se över åldersgränsen för bostadsbidraget för att göra det enklare för fler att studera även sedan de fyllt . trädde nya bestämmelser i kraft som syftar till att öka drivkrafterna för särlevande föräldrar att reglera underhållsskyldigheten för barn civilrättsligt i stället för att ansöka om underhållsstöd. Eftersom många barn skulle få ett högre underhåll om detta reglerades civilrättsligt ser utskottet förändringen som ett steg i rätt riktning. fick ett utökat uppdrag i sin instruktion när det gäller underhållsbidrag. Uppdraget innebär att på begäran ska bistå föräldrar med hjälp och stöd att dels beräkna underhållsbidrag, dels utforma avtal om underhållsbidrag i det enskilda fallet. I och med det utökade ansvaret som fått förväntar sig regeringen att stödet till särlevande föräldrar kommer att förbättras. Utskottet avser att följa utvecklingen på området och finner inte skäl för att föreslå att underhållsstöd i större utsträckning ska avgöras civilrättsligt. Motionerna 2016/17:2971 (C) yrkande 30 och 2016/17:3304 (KD) yrkande 43 avstyrks därmed. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har för avsikt att genomföra en fördelningspolitisk reform för att modernisera de behovsprövade stöden för särlevande föräldrar, som underhållsstöd och bostadsbidrag. Dessa förmåner är av stor betydelse för hushåll med låg ekonomisk standard, men de är inte tillräckligt anpassade till förändrade boendemönster och de olika familjekonstellationer som finns . Det har också visat sig att båda förmånerna kan ge upphov till omfattande skuldsättning. Syftena med reformen är att modernisera stöden för särlevande föräldrar och bättre anpassa dem efter föräldrarnas ekonomiska situation och kostnadsansvar. Regeringen avser bl.a. att införa ett särskilt bidrag inom bostadsbidraget som ska ersätta det nuvarande underhållsstödet vid växelvist boende för att inte premiera en viss boendeform och för att stödja ekonomiskt utsatta familjer och ge föräldrar bättre förutsättningar att ta ett gemensamt ansvar för barnet och dess försörjning. Mot bakgrund av det arbete som pågår när det gäller underhållsstödet och bostadsbidraget är utskottet inte berett att föreslå förändringar av de regelverk som styr dessa förmåner. Det finns enligt utskottet anledning att avvakta de förslag på området som regeringen avser att lägga fram. Motionerna 2016/17:2356 (M) yrkande 4, 2016/17:3078 (M) yrkande 9, 2016/17:1076 (M), 2016/17:2506 (SD) yrkandena 43 i denna del och 45, 2016/17:2929 (SD), 2016/17:2486 (SD), 2016/17:3304 (KD) yrkande 48 och 2016/17:1646 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att återinföra det kommunala vårdnadsbidraget och om att förändra vårdbidraget för barn med funktionsnedsättning. Jämför reservationerna 14 (SD) och 15 (KD). Vårdbidrag är ett stöd för föräldrar som behöver vårda ett barn med långvarig sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder (22 kap. 3 § SFB). Om vård- och tillsynsbehovet medför rätt till helt vårdbidrag, kan ersättning betalas ut för merkostnader om dessa uppgår till av prisbasbeloppet. Får föräldern enbart ersättning för merkostnader gäller att kostnaderna ska uppgå till av prisbasbeloppet (22 kap. 13 och 14 §§ SFB). Efterlevandestöd kan betalas ut till ett barn som är bosatt i om den ena eller båda föräldrarna har avlidit (77 kap. 3 och 7 §§ SFB). Barnpensionen baseras på den avlidna förälderns inkomst, medan efterlevandestödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension efter att den ena eller båda föräldrarna avlidit. Efterlevandestödet uppgår till . Förmånen betalas ut tills barnet fyller . Som längst betalas efterlevandestöd ut t.o.m. juni det år som den unge fyller , under förutsättning att han eller hon studerar på grundskola, gymnasieskola eller motsvarande skola. Det kommunala vårdnadsbidraget, som infördes , innebar att en kommun fick lämna vårdnadsbidrag till enskilda under förutsättning att barnet hade fyllt ett men inte , var folkbokförd i kommunen och inte hade en plats i förskola på heltid. Möjligheten för kommuner att bevilja nya vårdnadsbidrag upphörde att gälla (prop. 2014/15:147, bet. 2015/16:SfU8, rskr. 2015/16:41). (M) begär i motion 2016/17:245 ett tillkännagivande om möjligheten att återinföra och utveckla vårdnadsbidraget. Avskaffandet av vårdnadsbidraget var enligt motionären ett stort steg bakåt för familjernas frihet att själva få styra över sina liv. Möjligheten att återinföra vårdnadsbidraget och då göra det mer flexibelt för kommunerna bör ses över. I kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om ett vårdnadsbidrag med höjd ersättning och som är obligatoriskt för kommunerna att införa. Anledningen till att det bara var en bråkdel av småbarnsfamiljerna som nyttjade vårdnadsbidraget var att ersättningen var för låg och att det bara erbjöds i vissa kommuner. Även i motion 2016/17:2503 av m.fl. (SD) yrkas ett tillkännagivande om att återinföra det kommunala vårdnadsbidraget och göra det obligatoriskt för landets kommuner att erbjuda det som alternativ till annan barnomsorg. I partimotion 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om vårdbidrag. I motionen anförs att reglerna om vårdbidrag bör ändras så att de tar större hänsyn till att barnet kan bo eller vistas i mer än ett hushåll. I sådana fall bör båda föräldrarna kunna ges rätt till vårdbidrag med anledning av att det finns ett vård- eller tillsynsbehov eller merkostnader för barnet i respektive hushåll. I motion 2016/17:990 av (S) begärs ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av efterlevandestöd till barn som mist en förälder. Barnpension betalas ut till den kvarvarande föräldern/vårdnadshavaren. Motionären anser att det bör finnas ett system för hur dessa pengar hanteras. Pengarna kommer inte alltid barnet till del. I samband med att det kommunala vårdnadsbidraget avskaffades anförde utskottet att detta var en åtgärd som bidrog till ekonomisk självständighet och till en mer jämställd fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Ett avskaffande av vårdnadsbidraget ansågs också kunna mildra inlåsningseffekter och, tillsammans med andra åtgärder, påskynda etableringen av nyanlända. Det saknas skäl för utskottet att inta en annan ståndpunkt i frågan . Utskottet kan därför inte ställa sig bakom yrkanden om att återinföra vårdnadsbidraget eller om att ändra bidragsnivån. Motionerna 2016/17:245 (M), 2016/17:2506 (SD) yrkande 15 och 2016/17:2503 (SD) avstyrks därmed. Det pågår ett arbete inom med att ta fram ett förändrat stöd för barn med funktionsnedsättning. lämnades förslag på ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning för merkostnader för både barn och vuxna med funktionsnedsättning i departementspromemorian Reformerade stöd till barn och vuxna med funktionsnedsättning (Ds 2015:58). Förslaget har därefter remitterats, och beredningen av promemorian och de lämnade remissynpunkterna pågår nu inom . Detta arbete bör avvaktas, varför motion 2016/17:3304 (KD) yrkande 46 avstyrks. Vidare ser utskottet inte skäl att föreslå ett tillkännagivande om att utreda frågan om hantering av utbetalningar av barnpension. Motion 2016/17:990 (S) avstyrks därmed. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2427 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:3210 av m.fl. (SD) samt 2016/17:165 av och (båda M), 2016/17:283 av (M), 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2865 av m.fl. (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 10. De enskilda föräldrarna ska själva ges möjlighet att forma den tillvaro som passar dem bäst. Därför bör föräldraförsäkringen avkvoteras och i stället delas upp helt efter föräldrarnas önskan. Vidare bör regeringen utreda hur föräldraförsäkringens regelverk skulle kunna reformeras så att familjens sammanlagda disponibla inkomst som en förälder har föräldrapenning blir densamma oavsett vilken av föräldrarna som är hemma. Utredningen bör även beräkna kostnaderna för en sådan reform. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2016/17:165 av och (båda M), 2016/17:283 av (M), 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2427 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:2865 av m.fl. (S), 2016/17:3210 av m.fl. (SD), 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 10. En översyn bör göras av föräldraförsäkringen utifrån hur regelverket kan bli mer flexibelt och passa föräldrarna bättre. Föräldraförsäkringen bör vara enkel, modern och flexibel och ge alla föräldrar möjlighet att kombinera arbete med föräldraskap. Föräldrarna ska ha frihet att själva bestämma hur de ska fördela föräldradagarna. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:165 av och (båda M), 2016/17:283 av (M), 2016/17:2427 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:2865 av m.fl. (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:3210 av m.fl. (SD), 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 10. Klyftorna mellan barn till fattiga föräldrar och barn till rika föräldrar ökar. Att leva i fattigdom har en mängd negativa konsekvenser för barn, och det är väl belagt att en fattig barndom ökar risken för social utsatthet senare i livet. Välfärden behöver fortsätta att byggas ut, och våra gemensamma medel behöver fördelas mer rättvist. Regeringen bör lägga fram förslag om en handlingsplan mot barnfattigdom. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2016/17:165 av och (båda M), 2016/17:283 av (M), 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2427 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:2865 av m.fl. (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2016/17:3210 av m.fl. (SD). Familjens betydelse för barnen och samhället måste betonas. Lagar och bestämmelser på familjepolitikens område måste utgå från barnens behov och rätt till båda sina föräldrar. Alla beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer. Politiken måste möjliggöra för föräldrarna att få mer tid med barnen. Föräldrarna vet bäst vad som passar den egna familjen och det egna barnet. De bör därför få ökad makt över hur föräldrapenningdagarna fördelas. Kvoteringen i föräldraförsäkringen bör avskaffas. Barnbidrag, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2491 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3410 av och (båda SD) och 2016/17:716 av (M) och 2016/17:2400 av (SD). Regeringen bör utreda om det är möjligt att göra barnbidraget frivilligt så att varje förälder väljer om han eller hon vill fortsätta att ta emot bidraget. Det bör också utredas hur många familjer som kan antas avstå från barnbidraget efter en reform med frivilligt barnbidrag och hur stora besparingar detta skulle innebära för staten. Utformningen av flerbarnstillägget i barnbidraget innebär att ingen behovsprövning görs, vilket leder till att ekonomiska medel avsatta för behövande i många fall betalas ut till familjer som saknar behov av ekonomiskt stöd. Följderna av att helt ta bort det generella flerbarnstillägget bör utredas, liksom hur resurserna bättre kan komma resurssvaga barnfamiljer till del. Föräldraförsäkring, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:401 av (M) yrkande 4, 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:401 av (M) yrkande 2 och 2016/17:296 av (M), 2016/17:307 av och (båda M), 2016/17:364 av (C), 2016/17:365 av (C) yrkande 2, 2016/17:401 av (M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:489 av (M) yrkande 1, 2016/17:494 av (M), 2016/17:2487 av m.fl. (SD), 2016/17:2502 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 8 och 42, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 14 i denna del och 15, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 7, 9–11, 16 och 17, 2016/17:3341 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3360 av (KD). Föräldraförsäkringen är inte fullt ut anpassad till dagens verklighet där familjer kan se väldigt olika ut. Regeringen bör se över möjligheten att modernisera föräldraförsäkringen så att fler personer kan ta del av den. En sådan översyn skulle kunna underlätta för stjärnfamiljer och olika familjekonstellationer som uppstår till följd av separation. Tillfällig föräldrapenning i samband med ett barns sjukdom innebär en extra utmaning för många föräldrar. Även om män tar ett allt större ansvar än tidigare är uttaget av vab-dagar långt ifrån jämställt. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att utreda införandet av en jämställdhetsbonus för uttaget av vab-dagar och därigenom skapa bättre ekonomiska förutsättningar för att uppnå ett mer jämställt familjeansvar och stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Föräldraförsäkring, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2502 av m.fl. (SD) och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 8 och 42 samt 2016/17:296 av (M), 2016/17:307 av och (båda M), 2016/17:364 av (C), 2016/17:365 av (C) yrkande 2, 2016/17:401 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:489 av (M) yrkande 1, 2016/17:494 av (M), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2487 av m.fl. (SD), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 14 i denna del och 15, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 7, 9–11, 16 och 17, 2016/17:3341 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3360 av (KD). Ett sörjandestöd bör införas för föräldrar som mister sitt eller sina barn. En förälder bör ges rätt till tillfällig föräldrapenning för att vara hemma i en månad om ett barn i åldern upp t.o.m. avlider. Vidare bör föräldrapenningen förstärkas, och de båda blivande föräldrarna bör beviljas ledighet med ersättning för det första besöket hos mödravården. Med dagens regelverk finns en risk att papporna tvingas välja bort att delta . Fler kvinnor än bör få möjlighet att trappa ned eller helt sluta arbeta av graviditeten. nekas många avlastning trots fysiskt påfrestande arbetsuppgifter. Behovsprövningen bör därför ses över. Vår målsättning är att alla som behöver det ska kunna gå ned i arbetstid eller helt sluta arbeta under graviditetens slutskede. Föräldraförsäkring, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:364 av (C), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19 samt 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 14 i denna del och 15 samt 2016/17:296 av (M), 2016/17:307 av och (båda M), 2016/17:365 av (C) yrkande 2, 2016/17:401 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:489 av (M) yrkande 1, 2016/17:494 av (M), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2487 av m.fl. (SD), 2016/17:2502 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 8 och 42, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 7, 9–11, 16 och 17, 2016/17:3341 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3360 av (KD). Regeringen bör se över möjligheten att öppna föräldraförsäkringen så att dagar kan nyttjas av eller överlåtas till ytterligare två närstående personer. En sådan modernisering av försäkringen skulle leda till att kvinnor inte förväntas ta största delen av föräldradagarna. Det skulle också inkludera fler familjekonstellationer på ett bättre sätt. Att öka möjligheterna för pappan att vara med det nyfödda barnet skulle gynna jämställdheten genom att uttaget av föräldrapenning skulle bli jämnare. Den tillfälliga föräldrapenningen för fadern bör utökas från dagens . Kvinnorna tar den största delen av vab-dagarna. För att föräldrar i högre utsträckning ska ta ett gemensamt ansvar för vab-dagarna bör möjligheterna att införa en vab-bonus liknande den jämställdhetsbonus som tillämpas inom föräldrapenningen ses över. Föräldraförsäkringen behöver ses över så att den blir mer flexibel och bättre passar föräldrar som driver egna företag. Det bör vara möjligt för egenföretagare att bedriva viss begränsad verksamhet i eget företag med bibehållen föräldrapenning. Småföretagare arbetar vare sig hel- eller deltid. De måste emellertid finnas till hands för vissa begränsade administrativa arbetsuppgifter. Vidare bör regeringen se över möjligheterna att döpa om lägstanivådagar till garantidagar och tillåta att de används hela föräldraledigheten. Möjligheten att blanda SGI-dagar och garantidagar skulle vara fördelaktigt för familjer, och det skulle främja jämställdhet. Detta skulle också kunna motivera fler pappor att vara hemma längre med sina barn. Föräldraförsäkring, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 7, 9–11, 16 och 17 samt 2016/17:296 av (M), 2016/17:307 av och (båda M), 2016/17:364 av (C), 2016/17:365 av (C) yrkande 2, 2016/17:401 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:489 av (M) yrkande 1, 2016/17:494 av (M), 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2487 av m.fl. (SD), 2016/17:2502 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 8 och 42, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 14 i denna del och 15, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3341 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3360 av (KD). Flexibiliteten bör öka, och regelverket bör göra det enklare för föräldrarna att vara hemma med sina barn i den takt som passar familjen. Den sjukpenning- och föräldrapenninggrundande inkomsten för föräldralediga bör kunna behållas på samma nivå . Nuvarande SGI-skydd leder till att många föräldrar tar ut så fort som möjligt fast de egentligen vill ta ut färre dagar och förlänga tiden hemma med barnet. Det missgynnar inte minst pappor, som ofta tar ut föräldrapenning när barnet är lite äldre. För att ytterligare öka flexibiliteten i föräldraförsäkringen bör kravet på att tas ut på sjukpenningnivå slopas. En möjlighet bör vidare införas att använda ett valfritt antal av föräldrapenningdagarna som dubbeldagar. Detta ökar möjligheterna för varje familj att utifrån sina egna förutsättningar skapa en god vardag för sina barn. Dagens regler för anmälan om tillfällig föräldrapenning är onödigt krångliga. Reglerna bör förenklas så att det inte krävs att både en anmälan och en begäran om tillfällig föräldrapenning görs. Det finns inget skäl att behålla kravet på att en anmälan ska göras, varför det kravet bör slopas. Vidare bör möjligheten att överlåta föräldrapenningdagar utvidgas så att fler närstående personer än omfattas. Detta skulle öka flexibiliteten för olika familjekonstellationer som samkönade eller ombildade familjer. Det skulle också göra det möjligt att överlåta dagar till närstående personer som inte lever i samma hushåll, t.ex. mor- och farföräldrar och vuxna syskon. För att stärka tryggheten för kvinnor i slutet av graviditeten bör en generell graviditetspenning införas. Förmånen bör utformas på ett sätt som liknar tillfällig föräldrapenning, och antalet dagar med ersättning bör uppgå till 20–23 beroende på månadens längd. Rätten till graviditetspenning före beräknad födsel ska kvarstå. Underhållsstöd och bostadsbidrag, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2356 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:1076 av (M), 2016/17:1646 av m.fl. (S), 2016/17:2486 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 43 i denna del och 45, 2016/17:2929 av och (båda SD), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 48.