bet · H401FiU3 · 2016-12-09 00:00:00 — Vi vill minska utanförskapet och stärka incitamenten till att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, stärka investeringarna i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3322 av m.fl. (M) yrkande 1. För att långsiktigt och uthålligt stärka välfärden krävs att ekonomin växer och att fler kommer i jobb. När fler betalar skatt och skattebasen växer skapas mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. Det är utgångspunkten för politik. När föreslår sänkta skatter, stramare bidrag och bättre företagsklimat, handlar dessa åtgärder ytterst om att långsiktigt trygga vår välfärd. vill hitta en avvägning som gör att våra trygghetssystem fångar upp och skyddar människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av sjukdom, arbetslöshet eller arbetsskada men som ger tillräckliga drivkrafter till arbete. Bokslutet i regering visar på att Alliansens ekonomiska politik och välfärdspolitik har fungerat och gått hand i hand. Alliansens ekonomiska politik bedöms ha lett till att motsvarande knappt 270 000 jobb skapades 2014 jämfört med när Alliansen tillträdde. Enligt beräkningar från har vård, skola och omsorg stärkts med mer än i fasta priser. Resurserna för både vård, skola och omsorg har också ökat per invånare. På kort sikt finns dock anledning att stärka välfärdens finansiering från statligt håll. Det krävs dels för att stärka kommunernas ekonomi generellt, dels för att öka integrationsinsatserna och dels för att höja ambitionsnivån i den svenska skolan. Vi anser därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör öka med jämfört med regeringens förslag. Utöver oriktade satsningar på kommunerna satsar stora resurser på skolan, med allmän förskola från , mer i skolan i lågstadiet, mer matte i högstadiet, utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp. Dessutom satsar vi på integration genom att öka jobbstimulansen i det ekonomiska biståndet, och satsar på 30 timmars förskola för särskilt utsatta barn vars föräldrar får försörjningsstöd. Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (C) (C) anför: har i budgetmotion 2016/17:3494 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag och önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner som förordas i anslagsmotion 2016/17:3434. Ansvaret för en stor del av de viktigaste politiska frågorna ligger på kommuner och landsting, t.ex. skolan, sjukvården och kollektivtrafiken. Om ska fungera måste kommuner och landsting ges förutsättningar att fungera. Politiker på nationell nivå är dock benägna att försöka detaljstyra lokalpolitiken, vilket ofta resulterar i förslag om riktade statsbidrag som bakbinder den lokala nivån. arbetar därför efter principen att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar också ett ökat utrymme för effektivisering. Mot bakgrund av detta står bakom förslaget att permanenta den tillfälliga höjningen av generella statsbidrag som genomfördes inom ramen för migrations-överenskommelsen, motsvarande ett årligt tillskott om till kommunerna. Däremot avvisar ett antal riktade statsbidrag och höjer i stället de generella statsbidragen med ytterligare . Totalt förstärks de generella statsbidragen således med . föreslår att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med jämfört med regeringens förslag. Förändringen av anslaget är ett resultat av flera olika åtgärder. Utöver en ökning av de generella statsbidragen om bör en äldreboendegaranti införas, vilket medför att anslaget ökar med 2017. säger också nej till flera av regeringens initiativ om bl.a. lovskola, avgiftsfri öppenvård för äldre, avgiftsfri tandvård för unga, avgiftsfria glasögon för barn och kostnadsfri mammografi. Därutöver bör det generella statsbidraget regleras som en följd av bl.a. de skatteförändringar som föreslår. Netto innebär detta att anslaget bör öka med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. Vi prioriterar också det militära försvaret. Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap både vad gäller det nationella försvar och våra samarbeten med andra. behöver snabbt rusta upp och gå med i Nato. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 25. Vi inom Liberalerna anser att anslagen inom utgiftsområdet sammantaget bör minska med 2017, där anslaget 1:1 Kommunal-ekonomisk utjämning bör ökas med och anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen minskas med jämfört med regeringens förslag. Besparingen bör användas till satsningar inom andra politikområden. Regeringens s.k. välfärdsmiljarder om sammantaget bör avvisas eftersom ett generellt resurstillskott inte gör någon avgörande skillnad för kommunsektorns ekonomi. Därför bör också den ospecificerade resursförstärkningen till landstingen om avvisas. Vi inom Liberalerna är mer återhållsamma med att ålägga kommuner och landsting nya uppgifter, och behovet av nettotillskott kan anpassas därefter. Liberalerna avvisar därför ett antal utökningar av statsbidraget som syftar till att förstatliga uppgifter som bör skötas av kommuner och landsting, bl.a. bidrag för glasögon till barn, gratis tandvård för barn och unga vuxna och avgiftsfri öppenvård för personer . Anslaget 1:1 bör vidare bl.a. öka med så att nyanlända elever i kan ges bättre möjlighet att nå kunskapsmålen, genom att skolplikten för dessa elever förlängs. Sammantaget bör anslaget 1:1 ökas med , jämfört med vad regeringen föreslår. Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (KD) (KD) anför: har genom rambeslutet avvisat förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den vill se. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med de förslag till ramar som förespråkar. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen på anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. I det följande redovisas sammanfattningsvis innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 25. För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Det som är mest betydelsefullt för att kommuner och landsting ska kunna upprätthålla och utveckla välfärden är skatteunderlagets utveckling. Därför är det avgörande hur antalet timmar utvecklas för att välfärdsuppdraget i kommuner och landsting ska kunna säkerställas. Under och Alliansens tid i regeringsmakten –2014 stärktes välfärden, vilket inte minst syns i hur skattekraften, det vill säga skatteunderlaget per invånare, utvecklades . Eftersom regeringens politik inte främjar fler människor i arbete anser vi att regeringens budget är långsiktigt problematisk för kommuner och landsting. I stället för jobbskapande reformer tillförs kommunsektorn utökade generella statsbidrag som inte kommer att lösa de långsiktiga välfärdsutmaningarna. Statsbidrag är givetvis viktiga, men är det avgörande att jobbreformer genomförs och att statliga styrsystem främjar en god hushållning av gemensamma resurser. Effektivitet och ändamålsenlighet är därför viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt landsting och kommuner att själva välja lämpliga metoder är exempel på god statlig styrning. Givet detta avvisar regeringens föreslagna tillskott till det generella statsbidraget. Totalt innebär detta en minskning inom utgiftsområdet på 2017, där anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med , anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader ökas med och anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen minskas med jämfört med regeringens förslag. I stället gör många andra satsningar på välfärden, t ex satsningar på äldreomsorgen såsom äldreboendegaranti, måltidslyft och hemtagningsteam. Inom sjukvården tillför vi medel för att exempelvis möjliggöra en förbättrad förlossningsvård, för att återinföra kömiljarden och för att avlasta sjukhuspersonalen genom att införa vårdserviceteam. Vi tillför också medel till kommunerna för att förbättra stödet till familjer genom familjerådgivning, föräldrastödsprogram och fritidspeng för barn i familjer med svag ekonomi. Genom att vi dessutom genomför strukturellt riktiga reformer för fler i arbete ser vi till att välfärdens resurser bibehålls och förstärks långsiktigt som vi sänker skatten på arbete. De nya och stora utmaningar som kommunerna möter kräver att skatteunderlaget fortsätter öka kommande år. Därför är en effektiv jobbpolitik av avgörande betydelse för att kommuner och landsting ska kunna tillhandahålla välfärd med kvalitet. jobbförslag kommer att leda till fler arbetade timmar och en fortsatt god utveckling av skatteunderlaget vilket främjar välfärden. Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre, punkt 2 (C) (C) anför: har i budgetmotion 2016/17:3494 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling där sänkt skatt på arbete finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. Målet är att frigöra alla de krafter som finns runt omkring i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Därmed har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag och önskar. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om syn på förslaget om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre. I vår budgetproposition presenterade vi förslag för att fler jobb ska växa fram och för att integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi även i fortsättningen ska ha en hög kvalitet i välfärden. Därför anser vi att viktiga investeringar bör prioriteras för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att knyta ihop hela vårt land och minska miljö- och klimatpåverkan. Vi anser också att välfärdens välfärdsverksamheter ska värnas och utvecklas för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. När fler får jobb och tudelningen och utanförskapet minskar, kommer resurserna till den gemensamma välfärden att öka. Dessa resurser kan användas bättre genom att ständigt värna om kvalitetskrav och stärka makten att välja de bästa alternativen för alla som brukar vård, omsorg och skola. Mot den bakgrunden anser vi att en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre bör avvisas. Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre, punkt 2 (L) (L) anför: har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om Liberalernas syn på förslaget om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre. Vi inom Liberalerna är mer återhållsamma än regeringen med att ålägga kommuner och landsting nya uppgifter, och behovet av nettotillskott kan anpassas därefter. Mot bl.a. den bakgrunden bör därför ett antal utökningar av statsbidraget avvisas, bl.a. en avgiftsfri öppenvård för personer . Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre, punkt 2 (KD) (KD) anför: har genom rambeslutet avvisat förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den vill se. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om syn på förslaget om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre. Regeringen bedriver en politik som slår hårt mot jobb och företagande, och vi ser med oro på att man utökar det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att avgiftsbefria utvalda delar av välfärden. Dessutom bygger regeringen ut det offentliga åtagandet med hjälp av skatteintäkter som är osäkra, vilket inte är en ansvarsfull politik. Denna politik riskerar att leda till att färre jobb skapas, sysselsättningen minskar och möjligheten att möta det ökade offentliga åtagandet försämras. Genom att det skapas arbeten skapas också resurser för att möta välfärdsutmaningarna. Därför anser vi kristdemokrater att den viktigaste välfärdspolitiska åtgärden och den enskilt viktigaste åtgärden för att stärka kommunernas ekonomi är att skapa förutsättningar för att nya arbeten skapas. Mot den bakgrunden anser vi att regeringens förslag om en avgiftsfri öppenvård för bör avvisas. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. Vårt budgetförslag är en sammanhållen helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför avstår vi från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om syn på förslaget om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna. plan för ett starkare tar sikte på att bygga starkare genom fler jobb och en stark ekonomi, vilket också är grunden för att bygga ett starkt välfärdssamhälle som håller ihop. Det är när fler människor arbetar som vi kan bygga en starkare välfärd. När vi skapar jobb och gör det lättare att starta och driva företag kan fler vara med och betala för vår gemensamma välfärd. Fler i arbete är den bästa garanten för en trygg skola, vård och omsorg. För att långsiktigt och uthålligt stärka välfärden krävs att ekonomin växer och att fler kommer i jobb. När fler betalar skatt och skattebasen växer skapas mer resurser till vår gemensamt finansierade välfärd. Det är utgångspunkten för politik. Det ska vara ordning och reda i välfärden, och varje skattekrona ska användas omsorgsfullt. Det krävs god insyn, tillsyn och tydliga krav. Vårt fokus ska vara kvalitet i form av höga resultat samt upplevd kvalitet hos patienter och brukare. Det skapar förutsättningar för en trygg välfärd och bättre sammanhållning. Mot den bakgrunden anser vi att regeringens förslag om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna bör avvisas. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (C) (C) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Därmed har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag och önskar. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om syn på förslaget om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna. I vår budgetproposition presenterade vi förslag för att fler jobb ska växa fram och för att integrationen ska fungera bättre. Fler jobb är grunden för en stark ekonomi och för att vi även i fortsättningen ska ha en hög kvalitet i välfärden. Därför anser vi att viktiga investeringar bör prioriteras för att stärka svensk konkurrenskraft, med mer kunskap i skolan och bättre och utbyggd infrastruktur för att knyta ihop hela vårt land och minska miljö- och klimatpåverkan. Vi anser också att välfärdens verksamheter ska värnas och utvecklas för att möta de krav på kvalitet, tillgänglighet och valfrihet som alla svenskar kan förvänta sig av skolan, vården och omsorgen. När fler får jobb och tudelningen och utanförskapet minskar, kommer resurserna till den gemensamma välfärden att öka. Dessa resurser kan användas bättre genom att ständigt värna om kvalitetskrav och stärka makten att välja de bästa alternativen för alla som brukar vård, omsorg och skola. Mot den bakgrunden anser vi att förslaget om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna bör avvisas. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (L) (L) anför: har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på långt sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om Liberalernas syn på förslaget om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna. Vi inom Liberalerna är mer återhållsamma än regeringen med att ålägga kommuner och landsting nya uppgifter, och behovet av nettotillskott kan anpassas därefter. Mot bl.a. den bakgrunden bör ett antal utökningar av statsbidraget avvisas, bl.a. en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (KD) (KD) anför: har genom rambeslutet avvisat förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den vill se. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om syn på förslaget om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna.