bet · H301UU4 · 2016-02-03 00:00:00 — Utskottet har granskat kommissionens arbetsprogram . I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . I likhet med vad kommissionen aviserade i sitt arbetsprogram är ansatsen att göra skillnad i de stora frågorna samt att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. , finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över programmet. understryker det positiva i att kommissionen presenterar ett arbetsprogram. Utskottet noterar att arbetsprogrammet innehåller förslag som syftar till att bemöta de utmaningar som EU och dess medlemsländer står inför bl.a. vad gäller EU:s flykting- och migrationspolitik, åtgärder för tillväxt och jobbskapande och att främja en väl fungerande inre marknad för varor och tjänster, vilket inkluderar en digital inre marknad. Utskottet hade dock önskat se en ännu högre ambitionsnivå på energi-, miljö- och klimatområdet. I betänkandet finns två motivreservationer (SD, V). Kommissionens meddelande KOM(2015) 610 Kommissionens arbetsprogram 2016 – Dags för nya tag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Meddelandets huvudsakliga innehåll............................................................ Miljö- och jordbruksutskottets yttrande...................................................... Kommissionens arbetsprogram 2016 – motiveringen (SD).................. Kommissionens arbetsprogram 2016 – motiveringen (V).................... Kommissionens arbetsprogram 2016 (M, C, L, KD)............................ Kommissionens arbetsprogram 2016 (S, MP)...................................... Kommissionens arbetsprogram 2016 (L) ............................................. Förteckning över granskade dokument......................................................... Förteckning över utlåtanden/List of Statements ........................................... yttrande 2015/16:KU4y........................................... yttrande 2015/16:FiU2y..................................................... yttrande 2015/16:SkU5y..................................................... yttrande 2015/16:JuU5y .................................................... yttrande 2015/16:CU3y ........................................................ yttrande 2015/16:FöU2y................................................. yttrande 2015/16:UbU4y ........................................... Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2015/16:MJU2y............................. yttrande 2015/16:AU2y...................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (SD) – motiveringen Reservation 2 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning antog Europeiska kommissionen meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2016 – Dags för nya tag (KOM(2015) 610). Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat arbetsprogrammet till utskottet för granskning och skriftligt utlåtande. Utskottet har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över arbetsprogrammet. Yttranden har lämnats av , finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Regeringen har lämnat in en faktapromemoria (2015/16:FPM16). I ett brev till talman från kommissionens förste vice ordförande (K(2015)2634) lämnade kommissionen synpunkter på några av de frågor som utskottet tog upp i utlåtandet om arbetsprogrammet (2014/15:UU4). Utskottet höll vid sitt sammanträde en överläggning med kabinettssekreterare , (), om meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken ((2015) 50 slutlig). Från UD deltog även ambassadör , kanslirådet och departementsrådet . Utskottet har fortlöpande följt aktuella EU-frågor via föredragningar inför rådet för utrikes frågor. Utskottet fick även vid sitt sammanträde information om EU:s globala strategi (European Global Strategy, EGS) från utrikesrådet , kanslirådet och departementssekreterare , samtliga från UD. Vidare informerade statssekreterare m.fl. vid Statsrådsberedningen utrikesutskottet och inför Europeiska rådets möte den 17–i fråga om förhållande till EU. För att skaffa kunskap och utbyta information om aktuella EU-frågor inom utskottets beredningsområde reste utskottet till . Under besöket träffade utskottet bl.a. företrädare för och den europeiska utrikestjänsten. och näringsutskottet anordnade en gemensam öppen utfrågning om ett frihandelsavtal mellan och (Transatlantic Trade and Investment Partnership, TTIP). Syftet med utfrågningen var att belysa olika frågeställningar och att fördjupa kunskaperna inom området. Vid utfrågningen talade bl.a. EU:s handelskommissionär om syftet med ett handelsavtal och det aktuella förhandlingsläget och närings- och innovationsminister om regeringens syn på avtalet. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . I likhet med vad kommissionen aviserade i sitt arbetsprogram är ansatsen att göra skillnad i de stora frågorna samt att mer öppet visa hur EU arbetar med detta. Jobben, tillväxten, investeringarna, flyktingsituationen, klimatförändringarna, intoleransen och känslan av otrygghet i delar av samhället är utmaningar som kommissionen bedömer att EU måste hantera. De tio prioriteringar som kommissionens ordförande har presenterat ska vara vägledande under hela mandatperioden, och arbetsprogrammet är således indelat efter följande prioriteringar: 1.en ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar 2.en sammankopplad digital inre marknad 3.en motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik 4.en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas 5.en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union 6.ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med 7.ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende 8.mot en ny migrationspolitik 9.en starkare global aktör 10.en union i demokratisk förändring. De tio prioriterade områdena beskrivs mer utförligt under . Till arbetsprogrammet hör även sex bilagor. Bilaga 1 listar 23 nya initiativ, av vilka de flesta är kluster av olika åtgärder. Bilaga 2 redogör för 27 initiativ inom program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refitprogrammet). Bilaga 3 anger 18 liggande förslag för prioriterad behandling. Bilaga 4 listar 20 liggande förslag som ska dras tillbaka , i två fall under villkor att ingen överenskommelse nåtts i förhandlingarna till dess och i fem fall med anledning av att nya förslag ska presenteras. Bilaga 5 listar 28 initiativ att upphäva rättsakter som kommissionen anser är relevanta. Bilaga 6 innehåller 68 rättsakter som börjar tillämpas . Jämfört med föregående arbetsprogram är bilagorna 3 och 5 nya. Kommissionen har tydliggjort att programmet är framtaget i enlighet med principerna om bättre lagstiftning och betonar de tre institutionernas gemensamma ansvar för genomförandet av arbetsprogrammet. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar Kommissionen vill bistå medlemsstaterna med att få människor tillbaka i arbete. Initiativ för unga arbetslösa och utbildningsinsatser prioriteras. Arbetslivsbalansen i arbetande familjer uppmärksammas och möjligheterna att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. Kommissionen vill minska hindren för europeiska företag så att de bättre kan utnyttja möjligheterna på den inre marknaden och anser att det krävs stabil finansiering, ett förbättrat företagsklimat och en modern infrastruktur. Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) ska leda till investeringar som gynnar ekonomin och forskningen i . Medel har avsatts för genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga, och den nya kompetensagendan för livslångt lärande lyfts fram. Kommissionen aviserar ett nytt långsiktigt tillväxt- och sysselsättningsinitiativ för perioden . Initiativet ska beakta översynen av 2020-strategin och genomförandet av FN:s hållbarhetsmål. kommer kommissionen att genomföra handlingsplanen som ska läggas fram för den s.k. cirkulära ekonomin för att skapa en inre marknad där material och resurser återanvänds. På hälsoområdet kommer kommissionen bl. a. att arbeta med att bistå medlemsstaterna i att möta utmaningen med antibiotikaresistens. Den befintliga lagstiftningen om arbetstagares hälsa och säkerhet ska ses över för att förbättra resurseffektiviteten på området. En sammankopplad digital inre marknad En framgångsrik digital ekonomi kan enligt kommissionen skapa hundratusentals nya arbetstillfällen och ge ökade möjligheter för företag, medborgare och konsumenter. Därför presenterades En strategi för en inre digital marknad i (KOM(2015) 192, 2014/15:FPM35) för att EU ska kunna uppnå en fullt fungerande digital inre marknad. Kommissionen har uttalat att alla förslag ska presenteras innan utgången av 2016 och bedömer att en fullt genomförd digital inre marknad kan generera i tillväxt under den nuvarande kommissionens mandat. ska kommissionen redogöra för sin vision om upphovsrätt och sitt förslag för digitala kontraktsrättigheter. Ytterligare initiativ för bl.a. upphovsrätt och moms för e-handel läggs fram . Roamingavgifter kommer att avvecklas 2017, och flera rättsakter kommer att revideras, bl.a. satellit- och kabeldirektiv och förordningen om konsumentskydds-samarbete. En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik Kommissionen lyfter fram EU som en nyckelspelare inför klimatförhandlingarna i . Inom ramen för åtgärdspaketet för energiunionen (KOM(2015) 80, 2014/15:FPM23) läggs förslag fram som syftar till att säkerställa energitillgång och minska importberoendet, att integrera nationella energimarknader, sätta energieffektivitet främst, gå över till en koldioxidsnål ekonomi och främja forskning, innovation och konkurrenskraft. kommer de flesta av förslagen i färdplanen för energiunionen att läggas fram. För att skynda på energiomställningen kommer initiativ att föreslås om en ny utformning av energimarknaden. Kommissionen ska utveckla en strategi för forskning, innovation och konkurrenskraft i EU som kan ta till vara jobb- och tillväxtpotentialen i en koldioxidsnål ekonomi. Genomförandet av energi- och klimatpaketet till 2030 lyfts fram som en nyckelprioritering för att säkerställa att målen nås. kommer kommissionen att lägga fram förslag för sektorer som inte är inkluderade i EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) (KOM(2015) 337, 2014/15:FPM47), t.ex. för byggnadssektorn och jordbruket. Användningen av vägavgifter stöds av kommissionen, och en färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde ska upprättas. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas Att den inre marknaden tillåter människor, produkter, tjänster och kapital att röra sig fritt är enligt arbetsprogrammet bästa och mest unika tillgång. Det ökar valfriheten och ger lägre priser för konsumenterna, och människor får möjlighet att bo, arbeta och studera där de vill. Yrkesutövare och företag får utökade möjligheter, och den inre marknaden är grundstenen för industriernas konkurrenskraft i . Strategin för den inre marknaden för varor och tjänster som presenterades ska bygga på dessa styrkor och anpassa den inre marknaden till att de ekonomiska förhållandena förändras. Kommissionen ska föreslå praktiska åtgärder som ska hjälpa små och medelstora företag samt nystartade företag att växa och expandera, främja innovation, öppna för investeringar och stärka konsumenterna. Att genomföra kapitalmarknadsunionen är ett prioriterat arbete för kommissionen. En inre marknad för kapital, finansiering och sparande kan spela en viktig roll för att öka investeringarna och hjälpa företag att växa. Kommissionen anser att det är viktigt att förslaget om värdepapperisering (KOM(2015) 472, 2015/16:FPM11) snabbt kan godkännas. Ett förslag om en revidering av prospekts direktivet (KOM (2015) 583) ska läggas fram för att förenkla för små och medelstora företag. Ytterligare åtgärder ska till för att stödja användandet av riskkapitalfonder för att utöka möjligheter till alternativ För att öka jobbmöjligheterna på den inre marknaden ska Den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures) och samarbetet mellan Förslagen för rörlighet i arbetslivet som presenterades senare innebär bl.a. att en översyn av utstationeringsdirektiv (KOM(2012) 131, 2011/12:FPM135) ska presenteras för att komma åt orättvisa metoder som leder till social dumpning och Kommissionen vill även förbättra tillgången till varor och tjänster för personer med funktionsnedsättning. kommer fokus att läggas på vissa utvalda sektorer på grund av deras tillväxtpotential eller deras specifika utmaningar. En strategi ska släppas för de europeiska rymdprogrammen inklusive flaggskeppsprogrammen För att försäkra att försvarsmarknaden kan uppfylla framtida säkerhetsbehov ska en handlingsplan utvecklas och genomföras. uppföljning av luftfartsstrategin ska presenteras. På grund av utvecklingen inom jordbrukssektorn ska en rapport om mjölkmarknaden läggas fram redan Kommissionen kommer att lägga fram en handlingsplan om moms för att skapa ett mer effektivt system som är skyddat mot bedrägerier. även att presenteras initiativ om momssatser och e-handel inom den digitala Ett antal momsförslag som inte har nått framgång i rådet eller har blivit för urvattnade ska dras tillbaka. Ytterligare arbete ska bedrivas för att skapa en rättvis, effektiv och tillväxtvänlig företagsskatt. kommissionen betala skatter i landet där inkomsterna skapas. presenteras för att öka öppenheten för företagsskattesystemet och bekämpa Ett blockerat förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas ska dras tillbaka och ersättas med ett förslag om en Det ska förbättra den inre marknaden för företag och stänga kryphål så att alla företag betalar skatt. En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union Kommissionen vill färdigställa den ekonomiska och monetära unionen (EMU) och har lagt fram förslag för det första steget enligt planen i de fem ordförandenas rapport (2014/15:FPM44 och 2015/16:FPM15). Kommissionen avser att lägga fram en vitbok om steg 2 (de mer långtgående förslagen) . Åtgärderna ska ge ett mer motståndskraftigt och framgångsrikt EMU. En förnyad ansats för den europeiska planeringsterminen har föreslagits med ökat fokus på euroområdet. Vidare ska ökad vikt läggas vid sysselsättningsfrågor och sociala frågor inom terminen. En europeisk pelare för sociala rättigheter kommer att utvecklas av kommissionen. Riktmärken ska utvecklas i syfte att nå en uppåtgående konvergens i fråga om arbetsmarknad, kompetens och sociala frågor, speciellt inom euroområdet. Nationella konkurrenskraftsnämnder och en rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd ska förbättra den ekonomiska styrningen. Kommissionen vill ha en gemensam representation för eurozonen inom internationella organisationer såsom . har en europeisk bankinsättningsgaranti presenterats. Kommissionen kommer att använda sig av det analytiska arbetet från den expertgrupp på hög nivå som kommer att tillsättas . Ett rimligt och balanserat frihandelsavtal med Internationell handel och investeringar lyfts fram av kommissionen som drivkrafterna för europeisk ekonomisk återhämtning. EU har möjlighet att försäkra sig om att möjligheterna med globalisering kan användas för att gynna på ett öppet, socialt och miljömässigt ansvarsfullt sätt. Kommissionen anser att en aktiv handelspolitik där EU binds samman med framväxande centrum för global tillväxt kommer att öppna möjligheter för företag och skapa högkvalitativa jobb. Det transatlantiska handels- och investeringspartnerskapet (KOM(2013) 316, 2012/13:FPM100) med är en fortsatt huvudprioritering . En ny ansats för investeringsskydd har tagits fram för avtalet. Samarbetet med och ska öka, t.ex. genom förhandlingarna om EU:s och frihandelsavtal och EU:s och investeringsavtal. Kommissionen vill även förhandla om frihandelsavtal med och och påbörja frihandelsförhandlingar med och om förutsättningarna är de rätta. Denna bilaterala handelsagenda ska komplettera som fortfarande ses som viktig för EU. Kommissionen har som mål att se provisorisk tillämpning av ett antal nya avtal med och flera afrikanska och karibiska länder samt i . Existerande avtal med det östra grannskapet ska övervakas, och arbete ska inledas för att modernisera befintliga avtal med länder som , och . Den nya handels- och investeringsstrategin ska uppdatera handelspolitiken och inrikta sig mer mot tjänster, digital handel, rörlighet, tillgång till naturresurser, innovation och andra drivkrafter för jobb och tillväxt. I handelsavtalen ska små och medelstora företag uppmärksammas och hjälpa arbetstagare att anpassa sig till förändringar. Insynen i handelsförhandlingarna ska öka för parterna och medborgarna. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende Terrorism och radikalisering, organiserad brottslighet och cyberbrottslighet lyfts i arbetsprogrammet fram som hot mot säkerheten. Kommissionen inriktar sig på att genomföra den europeiska säkerhetsagendan, t.ex. förslaget om en översyn av rambeslutet om terrorism för att adressera problemet med Arbetet med att se över lagstiftningen om vapenkontroller fortsätter. Reformen av reglerna om skydd av personuppgifter och förslaget om flygpassageraruppgifter i EU bör få ett avslut innan årsskiftet 2015/16. Kommissionen har som mål att få till ett avtal med om överföringen av personuppgifter för att bekämpa brottslighet, som garanterar rättslig prövning för enskilda. anser kommissionen att det är viktigt att arbeta för inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet och att reformera Arbetet för att EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna ska fortsätta. Mot en ny migrationspolitik Att hantera flyktingkrisen och tryck migrationens på de externa gränserna anses vara den mest akuta prioriteringen för EU . Instabilitet, krig och fattigdom i EU:s närområde innebär att frågan kommer att fortsätta dominera den politiska agendan . EU måste förbättra hanteringen av den yttre gränsen och det europeiska asylsystemet. Det gemensamma asylsystemet ska ses över för att korrigera svagheter i Dublinsystemet och stärka Europeiska stödkontoret för asylfrågor. Europeiska migrationsagendan (KOM(2015) 240, 2014/15:FPM36) som lades fram bygger på principerna om solidaritet och ansvarstagande och ska ge ett helhetsgrepp för att hantera migrationen. För att bemöta framtida behov i fråga om demografin och arbetsmarknaden ska en ny modell för laglig migration läggas fram med åtgärder för att förbättra blåkortsdirektivet (KOM(2007) 637, 2007/08:FPM57). Genom två nödsystem ska 160 000 personer som behöver internationellt skydd omfördelas från de mest utsatta medlemsstaterna. Fler åtgärder ska vidtas för att personer som inte behöver internationellt skydd ska återvända. ska kommissionen lägga fram förslag om en europeisk gräns- och kustbevakning som ska stärka Frontex. Så kallade hot spots i och hjälper nationella myndigheter med identifiering och registrering. Ansträngningar görs för att motverka människosmuggling. EU har avsatt pengar för stöd till syrier i deras eget land och länder som , , , och som tar emot flyktingar. En stödfond för att komma åt grundorsakerna till irreguljär migration från kommer att inrättas. Ett starkare och djupare samarbete med tredjeländer behövs för att förbättra migrationshanteringen och ge stöd till flyktingar. Ett system för vidarebosättning ska presenteras för att ge dem som behöver skydd en säker väg in i EU. En starkare global aktör I en alltmer komplex värld har det enligt kommissionen blivit ännu viktigare med samstämmighet om EU:s yttre åtgärder och förmågan att använda tillgängliga medel. Utmaningar som migration, tillgången till energi och andra resurser samt klimatförändringar tydliggör behovet av en effektiv utrikespolitik. Det behövs för att uppnå mål inom EU-interna politikområden och för att låta EU få möjlighet att sprida sina värderingar om demokrati, mänskliga rättigheter, jämlikhet och solidaritet i världen. Kommissionen stöder därför den höga representanten/kommissionens vice ordförande i framtagandet av den nya globala strategin för utrikes- och säkerhetspolitik. Kommissionen kommer även att stödja den höga representanten/kommissionens vice ordförande i sitt arbete med att fördjupa de bilaterala relationerna med EU:s viktigaste partnerländer. Ett strategiskt förhållningssätt gentemot kommer att utarbetas. Efter de lyckade kärnenergiförhandlingarna med kan nya kontakter tas med landet om avtalet fullföljs. Kommissionen ska fortsätta att stödja internationella aktörer som och () när konflikter som de i , och behandlas. Ett nytt politiskt ramverk efter ((2015) 33, 2015/16:FPM14) ska presenteras för att hantera relationerna med länder och regioner i , och . Kommissionens politik för utvecklingssamarbete och den nya handels- och investeringsstrategin ska bl.a gynna ekonomisk utveckling, försvara och främja respekten för mänskliga rättigheter och bekämpa korruption. Fortsatt arbete ska utföras för att göra inträdet i EU mer konkret för kandidatländerna. Partnerskapet med ska förstärkas, bl.a. genom att handlingsplanen för migration och en modernisering av tullunionen genomförs. Den nya europeiska grannskapspolitiken ska ge ett mer fokuserat och skräddarsytt ramverk för att stödja stabilisering och demokratisk utveckling i länder i öst och i syd. En union i demokratisk förändring Tillsammans med och rådet ska kommissionen säkerställa att förhandlingarna om ett nytt interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning (KOM(2015) 216, 2014/15:FPM39) kan ingås . Det finns ett gemensamt åtagande om att stifta bättre lagar som kan ge bättre resultat, ökad insyn i hur EU fattar beslut och hjälpa de tre institutionerna att samarbeta bättre . ska kommissionen lägga fram sitt förslag för ett interinstitutionellt avtal om ett obligatoriskt öppenhetsregister för intresseorganisationer som vill påverka beslut i , rådet och kommissionen. Kommissionen har ökat sin dialog med nationella parlament, och ska ytterligare steg tas för att garantera att nationella parlament har en stark röst i europeiskt beslutsfattande. Medborgardialogerna ska byggas ut för att ge kommissionen möjlighet att lyssna direkt till medborgarna och besvara noterar att kommissionen lägger fram färre förslag än och välkomnar att ett ökat fokus läggs på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som redan finns. Vid sin behandling av kommissionens agenda om bättre lagstiftning för bättre resultat välkomnade kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen (utl. 2015/16:KU3). Utskottet framhöll att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. framhöll vidare vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller de s.k. trilogerna, dvs. trepartssamtalen mellan kommissionen, rådet och . Utskottet ställde sig också positivt till kommissionens regelförenklingsarbete och att den särskilt avser att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och överväga enklare regler för dessa.