bet · H301TU7 · 2016-01-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden om bl.a. ett nationellt mål för andelen cykelresor, infrastrukturåtgärder, trafiksäkerhet för cyklister och främjande åtgärder för användning av elcyklar. I betänkandet framhåller utskottet att cykeln är ett transportmedel med många fördelar och att det är angeläget att stärka cykelns roll som transportmedel och göra det mer attraktivt att cykla. Med hänvisning bl.a. till att har initierat ett arbete med att ta fram en nationell cykelstrategi och att intentionen är att en sådan kommer att kunna presenteras avstyrker utskottet motionsförslagen. I betänkandet finns fem reservationer (M, C, V, L, KD). Ett tjugotal yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Infrastruktur och förutsättningar för cykling Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling Underlättande av kombinerade resor med cykel Främjande åtgärder för användning av elcyklar 1.Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 2 (M, C, L) 2.Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 2 (V) 3.Infrastruktur och förutsättningar för cykling, punkt 2 (KD) 4.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 3 (M, C, L, KD) 5.Främjande åtgärder för användning av elcyklar, punkt 5 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 1. Infrastruktur och förutsättningar för cykling 2015/16:141 av m.fl. (S), 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:350 av (S), 2015/16:813 av och (båda S), 2015/16:942 av (M), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2015/16:1744 av och (båda M), 2015/16:2961 av (M), 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 34, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 1 (M, C, L) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling 2015/16:312 av (S), 2015/16:422 av (M), 2015/16:710 av (M), 2015/16:728 av (MP), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5, 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32 samt 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 4 (M, C, L, KD) Underlättande av kombinerade resor med cykel 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 6. Främjande åtgärder för användning av elcyklar 2015/16:1693 av (M) och 2015/16:1728 av (M). Reservation 5 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 24 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. blev bilen den huvudsakliga i trafiken. Detta innebar att det blev farligt och mindre attraktivt att cykla i många trafikmiljöer, vilket har bidragit till att cyklingens andel av resandet har minskat. Frågan om cykeln som transportmedel har behandlats i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå fick 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivsutveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt, som trafikutskottet behandlade (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2). Mål och inriktning för cykeltrafiken godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt propositionen ska förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykel goda alternativ. Kombinerade resor med gång eller cykling och kollektivtrafik bör underlättas, och cykelturismen i bör utvecklas. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynen skulle syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. lämnade den särskilda utredaren sitt betänkande SOU 2012:70 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (fortsättningsvis ). Inledningsvis framhålls i utredningen att cykling har fått alltmer uppmärksamhet och att cykling som transportsätt kommer att öka. Faktorer som bidrar till den ökade uppmärksamheten är, menar utredaren, de samhällsförändringar som medfört en ökad betydelse av miljö- och folkhälsofrågor. I utredningen konstateras att cyklingens intressen i huvudsak kan tillgodoses inom ramen för den lagstiftning och de planeringsprocesser som gäller . Det är enligt utredarens bedömning inte främst regeländringar som krävs, utan incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Det behövs också, menar utredaren, ytterligare ekonomiska satsningar på cykling och en ökad politisk prioritering av cyklingsfrågan nationellt, regionalt och lokalt. Utredningen uppskattar att det i närtid behöver satsas 800–på åtgärder för cykling. Utredaren understryker dock att det också står mycket att vinna samhällsekonomiskt med ökad cykling, bl.a. ur ett folkhälso- och miljöperspektiv. Utredaren framhåller att ökad tillgänglighet och framkomlighet samt ökad säkerhet och trygghet för cyklister är avgörande för att öka cyklingen. För detta menar utredaren att det krävs att cykling ses som ett eget likvärdigt transportsätt inom trafikslaget väg, men att det liksom övriga transportsätt hanteras utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller trafikregler av betydelse för cykling konstaterar utredaren att de flesta problemen inte har sin grund i reglerna i sig och därför löses bättre genom åtgärder i trafikmiljön. I utredningen återfinns dock följande förslag till författningsändringar i fråga om trafikregler: – Cyklar med mer än två hjul eller med en sidovagn eller cykelkärra tillkopplad ska under vissa förutsättningar få framföras på körbanan även om det finns en cykelbana. – Skyldigheten för bl.a. cyklister att använda vägrenen ska förtydligas. – Barn ska t.o.m. det år de fyller åtta få cykla på trottoaren om cykelbana saknas. – Förare ska få väjningsplikt mot bl.a. cyklister som färdats ut på eller just ska färdas ut på en cykelöverfart. Vissa krav ska ställas på cykelöverfarternas utformning, och en hänsynsbestämmelse för bl.a. cyklister ska införas för att tillgodose trafiksäkerheten. – En möjlighet att inrätta s.k. cykelgator ska införas. I utredningen anges vidare att kommunerna, inom ramen för den gällande lagstiftningen och utifrån det kommunala planmonopolet, har goda möjligheter att ta ett ansvar för planeringen av cykelparkeringar och se till att fastighetsägare ordnar cykelparkeringar, även vid kollektivtrafiknoder. När det gäller cykelparkeringar framhåller utredaren att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder bör påbörjas och föreslår att regeringen ger bl.a. i uppdrag att göra en nationell behovsanalys för cykelparkeringar. Det behöver även tas fram utvecklingsplaner för driftsinsatser och ansvaret för varje objekt behöver fastställas. Utredningen har därefter remissbehandlats. Mot bakgrund av förslag och remissinstansernas synpunkter beslutade regeringen om flera förordningsändringar för att förbättra förutsättningarna för cykling. Regeländringarna trädde i kraft . Myndigheter och organisationer m.m. I enlighet med instruktion ska myndigheten med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen samt för byggande och drift av bl.a. statliga vägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem och verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Till uppgifter hör även att bl.a. hämta in, sprida och analysera information på ett antal områden, sammanställa uppgifter från samtliga infrastrukturförvaltare och tillhandahålla trafikprognoser. ska även lämna ett antal redovisningar till regeringen och på olika sätt bistå Trafikanalys i denna myndighets redovisningar till regeringen. Transportstyrelsen ansvarar för regelutformning, tillståndsgivning och kontroll av att reglerna följs. Styrelsen genomför även analyser av vägtrafiken och tillhandahåller information om personskador och olyckor i vägtransportsystemet, bl.a. genom skade- och olycksdataverksamheten som förvaltar och utvecklar informationssystemet Strada (Acquisition). Trafikanalys har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transportpolitiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Vidare ska myndigheten ansvara för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet. Trafikanalys ska bl.a. svara för resvaneundersökningar och göra regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet. De ska även kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. Regionala och lokala organ Kommuner och Landsting (SKL) ger ut skrifter om planering för cykeltrafik, t.ex. Trafik för en attraktiv stad – Trast (2007) och Cykel i medvind (2008). En (gång, cykel och moped) publicerades med syftet att skapa ett samlat dokument om gång-, cykel- och mopedtrafik som stöd för planerare och projektörer vid planering, detaljutformning, drift och underhåll. SKL arrangerar tillsammans med en cykelkonferens som främst vänder sig till personer som arbetar med cykelfrågor i kommuner eller regioner, statligt eller som konsulter inom infrastruktur. I många kommuner finns det inom förvaltningen en person med särskilt ansvar för cykelfrågor. I finns det flera cykelorganisationer. Cykelfrämjandet har som mål att göra till en verklig cykelnation. Arbetet bedrivs såväl lokalt som på riksnivå med syfte att främja cykling för att uppnå bättre miljö och hälsa och för att få en säker trafikmiljö i hela landet. Vidare arbetar man aktivt med cykelturism, bl.a. genom att ge tips om lämpliga resmål och cykelturer. Svensk Cykling är en paraplyorganisation för samtliga svenska cykelorganisationer. Syftet är att öka cyklandet i och att förbättra förutsättningarna för cykling i ett breddat avseende. Organisationen arbetar med marknadsföring, information och opinionsbildning. Svenska Cykelstäder är en förening som bildades och består av 17 svenska kommuner som har som målsättning att öka andelen cykelresor, förbättra för cyklister i svenska kommuner och höja statusen för cykeln som transportmedel i det kommunala arbetet såväl som på den nationella agendan. Föreningen bedriver ett nära samarbete med cykelorganisationerna Svensk Cykling och Cykelfrämjandet, samt () och . () bildades och är ett av landets äldsta specialidrottsförbund. SCF består av 20 distriktsförbund och ca 370 föreningar. uppgick antalet årslicensierade cyklister till drygt 4 500. är anslutet till , , , och . Vätternrundan arrangerar cykeltävlingar som har start och mål i och som med en distans är världens största motionscykellopp. Tillsammans med Halvvättern, Tjejvättern och Minivättern har loppen ca 40 000 anmälda. För att genomföra de årliga cykeltävlingarna samverkar ett sextiotal organisationer och ca 4 000 ideella funktionärer. Nationella cykelrådet är ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling och leds av . Utöver ingår även Transportstyrelsen, , Cykelfrämjandet, kommun, , , Region (Kattegattleden), Region län, Svensk Cykling och Kommuner och Landsting. presenterade Nationella cykelrådet ett nationellt cykelbokslut . Det nationella cykelbokslutets syfte är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. I rapporten presenteras sammanställningar av olika mätningar och undersökningar som har gjorts , och utifrån detta lyfter rapporten fram några faktorer och indikatorer för cyklingens utveckling i . Utskottets förslag i korthet Utskottet förutsätter att regeringen i det pågående arbetet med att ta fram en nationell cykelstrategi också kommer att beakta möjligheten att ta fram ett förslag till nationellt mål för cyklandet i . godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål och tillhörande funktions- och hänsynsmål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt en av preciseringarna för funktionsmålet ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Enligt hänsynsmålet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. m.fl. (V) pekar i kommittémotion 2015/16:277 på att cykeltrafiken utgör mellan av det totala antalet personresor i landet och att dess andel varierar stort i landet. Motionärerna hänvisar till att det är möjligt att föra över hälften av alla bilresor till cykel och att det därmed finns en stor potential för att få fler att använda cykel. Enligt motionärerna behöver samhället mot bakgrund av miljö- och klimathot och behovet av en snabb omställning till en ekologiskt hållbar transportsektor anta höga ambitioner för ett ökat cyklande. I motionen efterfrågas att den nationella cykelstrategin ska innehålla ett nationellt mål om att öka andelen cykelresor av det totala antalet personresor (yrkande 1). Utskottet kan inledningsvis konstatera att inom EU ligger huvudansvaret för cykelfrågor på medlemsstaterna och deras lokala myndigheter. Utskottet finner det glädjande att intresset för cykling ökat bland länderna inom EU. Ett tecken på detta är att , som hade ordförandeskapet av 2015, med utgångspunkt från att EU har en roll att spela för att främja cykeln som transportsätt anordnade ett informellt ministermöte på temat cykling, där kommissionen och de olika ländernas transportministrar tog upp hur man arbetar för att öka cykelns betydelse. Vid mötet deltog bl.a. den svenska infrastrukturministern som inför mötet framhöll att det är viktigt att andelen cykelresor av det totala antalet resor ökar för att uppnå ett mer hållbart transportsystem. När det gäller cyklandet och möjligheterna att öka detta i kan utskottet konstatera att antalet personkilometer med cykel i i genomsnitt uppgick till 190 miljoner mil –2014 och att det av de senaste nationella resvaneundersökningarna som Trafikanalys har presenterat framgår att resor med cykel utgör av det totala antalet resor i . Av en tidigare rapport från om transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder (2012:100) framgår att av korta resor utgör andelen cykelresor och att en prognos för persontransporter visar att antalet resor kommer att öka när det gäller alla färdsätt men endast med när det gäller cykelresor. I rapporten konstateras att undersökningar visar att ungefär en femtedel av de korta arbets- och fritidsresorna med bil skulle kunna ersättas med gång och cykel och att det är realistiskt att av de korta resorna görs med cykel . Enligt rapporten skulle cykling med starka styrmedel t.o.m. ha en potential att utgöra av de korta resorna, förutsatt att infrastruktur, drift och underhåll anpassas. När det gäller framtagande av en nationell cykelstrategi vill utskottet påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen som innebär att regeringen bör ta fram en sådan (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen med tydlighet visar att frågan om insatser för att främja och öka cyklandet har hög prioritet (prop. 2015/16:1 utg.omr. I propositionen pekar regeringen på att det i arbetet med att uppnå ett mer hållbart transportsystem är angeläget att cyklingens andel av det totala resandet ökar. Regeringen framhåller att cykling är bra för klimatet, för folkhälsan och för att minska trängseln i stadstrafiken och föreslår därför en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder. Regeringen anger vidare att den avser att arbeta för en ökad och säker cykling och att ett led i detta arbete är att i dialog och samarbete med berörda aktörer som kommuner, cykelorganisationer och andra intressenter ta fram en nationell cykelstrategi. En nationell strategi syftar enligt regeringen till att ge goda förutsättningar för alla aktörer att ta sitt ansvar, och regeringens ambition är att återkomma till i frågan . När det gäller frågan om ett nationellt mål för att öka cykelresornas andel av det totala antalet personresor kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen redovisar en samlad bedömning av utvecklingen i förhållande till funktionsmålets delmål om att förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Av redovisningen framgår att en ökad cykelsatsning tillsammans med ett tilltagande arbete för cyklisternas säkerhet bidrar positivt till måluppfyllelsen men att påtagliga effekter dröjer. Regeringen hänvisar även till Trafikanalys bedömning att trots vissa positiva indikationer är förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel oförändrade jämfört med . Mot bakgrund av det arbete som redan har inletts med att ta fram en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling och att regeringen har aviserat att den har som ambition att återkomma till i denna fråga vill utskottet framhålla att det vore välkommet om det i den nationella cykelstrategin också presenteras ett nationellt mål för cyklandet i . Utskottet förutsätter att regeringen kommer att beakta möjligheten att ta fram ett sådant mål i arbetet med den nationella cykelstrategin. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2015/16:277 (V) yrkande 1. Infrastruktur och förutsättningar för cykling Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder i trafikens infrastrukturer. Utskottet hänvisar bl.a. till arbetet med åtgärds-planeringen för kommande planeringsperiod och den nationella cykelstrategin som regeringen avser att ta fram . Jämför reservationerna 1 (M, C, L), 2 (V) och 3 (KD). Beslut om vilka transportinfrastrukturåtgärder som staten ska vidta fattas genom en s.k. ekonomisk planeringsprocess. Från och med planeringsperioden –2025 tillämpas den modell för ekonomisk planering av transportinfrastruktur som presenterades i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Modellen omfattar inriktningsplanering, långsiktig åtgärdsplanering samt planering av genomförande av åtgärder på kort och medellång sikt. Enligt modellen bör den långsiktiga inriktningen av infrastrukturplaneringen omprövas ungefär en gång per mandatperiod. Inriktningsplaneringen avslutas med att beslutar om en ekonomisk ram och inriktningen inför en kommande planeringsperiod . Som grund för inriktningsbeslut presenterar regeringen en infrastrukturproposition, som i sin tur baseras på underlag från bl.a. . Utifrån de förutsättningar som inriktningsbeslut ger görs en långsiktig åtgärdsplanering. Den utmynnar i att regeringen fastställer en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för den aktuella perioden. Som underlag för beslutet utarbetas ett förslag till en nationell plan av och förslag till länsplaner av respektive länsplaneupprättare, dvs. ett regionalt samverkansorgan, ett självstyrelseorgan eller . Vilka åtgärder i den nationella planen som ska få genomföras beslutas . Baserat på förslag från fattar regeringen ett beslut om vilka åtgärder som får byggstartas de närmast följande tre åren (år 1–3) och ett beslut om vilka åtgärder som bör förberedas för byggstart de därpå följande tre åren (år 4–6). Vid sidan av den ekonomiska planeringen finns en process för fysisk planering av allmänna vägar och järnvägar där frågor om lokalisering, utformning och miljöpåverkan hanteras. Om nödvändiga avgöranden enligt tillämpliga regelverk finns kan fatta beslut om byggstart för de åtgärder som ingår i regeringens beslut för år 1–3. Ansvarsfördelning för planering, drift och underhåll av cykelinfrastruktur ansvarar för planeringen av det statliga vägnätet, och där ingår infrastruktur för cykel. tar även fram standarder för att skapa förutsättningar för en bra cykelinfrastruktur på det vägnät där myndigheten inte är väghållare. ansvarar för utvecklingen av det statliga nationella vägnätet, som består av väg, medan de regionala planupprättarna ansvarar för planeringen av cykelvägar längs det övriga statliga vägnätet, vilket består av ca 9 väg. ansvarar för drift och underhåll och för att åtgärder som är beslutade i den nationella planen och länsplanerna blir genomförda. Kommunerna ansvarar för åtgärder längs kommunala vägar och gator. m.fl. (S) pekar i motion 2015/16:141 på att det i den nationella planen för transportsystemet 2014–2025 ingår en satsning på genom . Motionärerna framhåller att det är välkomna och nödvändiga investeringar men också att det inte får bli sämre möjligheter för cyklister. När E20 nu ska byggas ut är det enligt motionärerna naturligt att man tar hänsyn till cyklisterna och tittar på förutsättningarna för att anlägga cykelväg utmed de vägsträckor som byggs. I motionen påtalas att E20 går genom ett landskap som gör det möjligt att skapa en attraktiv cykelturistled mellan och , som är landets två största städer. Motionärerna efterfrågar att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för att bygga en cykelväg utmed i samband med dess utbyggnad. m.fl. (V) anger i kommittémotion 2015/16:277 att staten har ett delat ansvar med kommunerna att bidra till att det skapas cykelnät som knyter ihop kommuner och att det därför är nödvändigt att staten uppmärksammar cykeltrafikens behov när vägar anläggs. En två-plus-ett-väg är ett exempel på mötesseparering som har ett flertal fördelar men ofta innebär försämrad framkomlighet för cyklister. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att cykeltrafikanternas framkomlighet alltid ska vara lika viktig att beakta som trafiksäkerheten för bilister vid byggande av två-plus-ett-vägar (yrkande 3). Även (S) framför i motion 2015/16:350 att byggandet av allt fler mötesfria vägar, s.k. två-plus-ett-vägar, har ökat trafiksäkerheten och minskat dödsolyckorna, vilket är positivt. Motionären pekar på att ett problem som uppstått på många platser i landet i och med ombyggnaderna är att det i de flesta fall inte längre går eller är tillåtet att cykla på dessa sträckor och att många cyklister därför tvingas lämna cykeln hemma. Motionären anser att det är viktigt att beaktar cyklisternas intressen i kalkylen vid framtida planering och efterfrågar därför att man i infrastrukturplaneringen tar hänsyn till framkomligheten för cyklister vid planeringen av s.k. två-plus-ett-vägar. och (båda S) pekar i motion 2015/16:813 på att besöksnäringen har kommit att bli allt viktigare i och att den har stor potential när det gäller att skapa nya jobb och bidra till tillväxt. har en lång tradition som resmål, och har cykelturismen på kommit att spela en allt större roll. mångdubblas invånarantal, och den ordinarie turistsäsongen har förutsättningar att förlängas.