bet · H301JuU20 · 2016-04-06 00:00:00 — Det är angeläget att de lokala samverkansöverenskommelserna mellan och kommunerna får ett större genomslag i praktiken. För att stärka samverkan mellan olika aktörer och utveckla det lokala brottsförebyggande arbetet har regeringen gett Brå i uppdrag att lämna förslag på hur en förstärkt nationell stöd- och samordningsfunktion bör utformas på myndigheten. Regeringen avser också att knyta en nationell samordnare till myndigheten. Vidare avser regeringen även att se över behovet av ytterligare åtgärder för att stärka det brotts-förebyggande arbetet på nationell nivå. har informerat om att avsikten är att polisen ska besluta om medborgarlöften med samtliga kommuner. Vidare har Brå redovisat sitt ovannämnda uppdrag i rapporten stöd till – och samordning av – det lokala brottsförebyggande arbetet, som bereds inom . I rapportens sammanfattning anförs bl.a. att Höjd lägstanivå om grunderna i det kunskapsbaserade brottsförebyggande arbetet. Det finns ett stort behov av grundläggande brottsförebyggarkunskap samt metod och processtöd för att öka förmågan att gemensamt lösa, eller bidra till lösningar på, lokala brottsproblem. Mer utveckling och innovation. Det lokala brottsförebyggande arbetet har i viss mån stagnerat. Såväl gamla som nya problem möts ofta med gamla lösningar. Det behövs resurser och mod för att våga ta till vara nya idéer, prova och utvärdera dem. Både innehåll och kvalitet behöver utvecklas. Höjd prioritet och samordning. Eftersom det inte finns en entydig och generell lagstadgad skyldighet för kommuner att arbeta brottsförebyggande finns det på vissa håll stora svårigheter att få gehör hos beslutsfattarna för arbetet och framför allt det kunskapsbaserade arbetssättet. I praktiken ges inte förutsättningarna för att kunskapsbaserade och effektiva arbetssätt ska kunna bedrivas. Kommunerna och polisen måste därför stimuleras att ta ett större ansvar för och höja prioriteten i sitt brottsförebyggande arbete. Det finns också ett behov av samordning av nationella insatser och tydligare budskap till den lokala nivån som ger arbetet högre prioritet. Brås förslag för att tillmötesgå behoven är • att det stöd som myndigheten ger förstärks och utgör den nationella stöd- och samordningsfunktionen för lokalt brottsförebyggande arbete i • att det till den nationella stöd- och samordningsfunktionen knyts en särskild samordnare för brottsförebyggande arbete som utses av regeringen • att det till den särskilda samordnaren knyts en samrådsgrupp bestående av Kommuner och Landsting (SKL), polisen och Brå samt ett nätverk för myndigheter som ger stöd till det lokala brottsförebyggande arbetet • att det inrättas brottsförebyggande samordnare vid landets länsstyrelser. Den tidigare regeringen gav (dir. 2014:59) en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av polisens uppgifter i syfte att verksamheten ska renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på huvuduppgifterna att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. • undersöka om och i så fall hur polisens uppgifter när det gäller hantering av djur kan överföras till en annan huvudman • undersöka om det finns ytterligare arbetsuppgifter som på ett lämpligare sätt kan utföras av någon annan huvudman i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten • lämna fullständiga författningsförslag med utgångspunkt i de överväganden som görs • redovisa vilka kostnader polisen har för de uppgifter som föreslås få en ny huvudman • beräkna vilka kostnader förslagen kommer att medföra hos en ny huvudman, • föreslå hur kostnaderna ska finansieras. Uppdraget skulle i den del som avser polisens uppgifter på djurområdet redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt skulle redovisas . Regeringen beslutade därefter i tilläggsdirektiv (dir. 2015:3) att utredningen borde slutredovisas . I tilläggsdirektiven anförs sammanfattningsvis att genom de förslag om hanteringen av djurärenden som utredaren väntas redovisa, tillsammans med de förslag om transporter och omhändertagande av berusade personer som bereds inom , är de områden som är rimliga och angelägna att flytta bort från polisen omhändertagna. Utrymmet för att ytterligare renodla polisens verksamhet är begränsat, varför det inte är befogat att särskilt utreda frågan vidare. Utredningen lämnade betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3). Utredningen föreslog att uppgifter med inriktning på djur bör begränsas till vissa huvudområden. Betänkandet bereds inom . I samband med fjolårets behandling av motioner om polisfrågor (bet. 2014/15:JuU16) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om hur polisens uppgifter ska kunna renodlas ytterligare. följde utskottets förslag (prot. 2014/15:79). Regeringen har i skrivelse 2015/16:75 (s. 25 f.) anfört följande när det gäller behandlingen av tillkännagivandet. Betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3) har remissbehandlats. Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss. Inom departementet bereds också betänkandet Transporter av frihetsberövade (SOU 2011:7), där det föreslås att Kriminalvården ska få ett tydligare ansvar för transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. Även här pågår arbete med att ta fram en lagrådsremiss. Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) pågår ett projekt där regeringen har avsatt medel i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med polisen gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Vidare har en utredare fått i uppdrag att genomföra en studie om polisens hantering av anmälningar. I uppdraget har bl.a. ingått att kartlägga i vilken utsträckning det nuvarande systemet för brottsanmälningar används för att dokumentera förhållanden som inte utgör brott. Momentet är inte slutbehandlat. Polisens arbete i brottsutsatta områden lämnade 2014 rapporten nationell översikt av kriminella nätverk med stor påverkan i lokalsamhället, som beskrev fenomenet med utsatta områden. Den baserades på analyser som gjorts på lokal och regional nivå, och tog där fram 55 geografiska områden där lokala kriminella nätverk ansågs ha en negativ påverkan på lokalsamhället. publicerade därefter rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser. Rapporten är en fördjupning av den ovannämnda rapporten och har haft ambitionen att bättre förstå de bakomliggande orsakerna som har lett fram till utvecklingen i de områden som beskrivs. Av de 55 områdena anses 15 särskilt utsatta, och 6 har klassats som riskområden. Av de särskilt utsatta områdena är 14 prioriterade områden. I rapportens slutdiskussion anförs att majoriteten av de utsatta områdena har varit föremål för en rad insatser , vilket i sig visar att de tidigare insatserna inte varit tillräckligt omfattande för att få en bestående effekt på problematiken. För att nå effekt måste ett nytt synsätt anammas som innefattar dels en kontinuitet i insatserna, dels en samhällsgemensam hållbar strategi. Arbetet mot problematiken kan inte bedrivas som ett projekt, utan det krävs en stabilare bas för att få till stånd en förändring. Områdena har övergetts av samhället för länge sedan och i många områden saknas basala samhällsinrättningar. I rapporten anförs att man inte lämnar några rekommendationer om operativa åtgärder för att agera mot problembilden. Dock anförs sammanfattningsvis att det fortsatta arbetet bör inriktas mot • åtgärder som kan öka allmänhetens förtroende för polisen som exempelvis utredningsprocent • proaktiv bekämpning av handeln med narkotika • kontinuerlig polisiär närvaro och uthålliga riktade insatser • ökad samverkan med andra samhällsaktörer i området • ökad polisiär öppenhet och kommunikation. har informerat om att polisen med anledning av vad som framkommit i rapporten avser att lägga särskilda resurser på de prioriterade områdena i rapporten. I dessa kommer det att finnas såväl extra kommunpoliser som extra områdespoliser. Utifrån det förnyade regeringsuppdraget att med andra berörda myndigheter utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet kommer vidare särskilt fokus att läggas på lokal samverkan i de brottsutsatta områdena. Vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg.omr. 4) hanterade utskottet ett motionsyrkande om åtgärder för ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden. Utskottet anförde då följande. Utskottet anser, som redovisats ovan, att det är viktigt att ombildningen leder till en effektivisering av verksamheten för att frigöra fler resurser, – t.ex. till fler synliga poliser, till i synnerhet brottsutsatta områden. Internationell forskning visar att ökad direkt patrullering i områden med hög brottslighet fungerar brottsförebyggande. Fler synliga poliser är mycket viktigt för att ungdomsgäng inte ska få känslan av att ha kontroll över vissa bostadsområden och för att öka tryggheten för övriga som bor i området. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (bet. 2014/15:JuU1, prot. 2014/15:79). Regeringen har i skrivelse 2015/16:75 (s. 35) anfört följande när det gäller behandlingen av tillkännagivandet. En viktig del i ombildningen av polisen är att samverkan med lokalsamhället ska stärkas. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag löpande hålla informerat om det fortsatta genomförandearbetet. Av regleringsbrevet framgår också att myndigheten i årsredovisningen ska lägga särskild vikt vid att redovisa genomförandearbetet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Momentet är inte slutbehandlat. Arbetet mot grov organiserad brottslighet Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 19) anfört att grov organiserad brottslighet är ett hot mot det demokratiska samhället. Att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten är därför högt prioriterat, och regeringens ambition är att arbetet mot denna brottslighet ska intensifieras. inleddes en myndighetsgemensam satsning mot grov organiserad brottslighet. I satsningen avses med grov organiserad brottslighet sådan brottslighet som bedöms särskilt samhällsfarlig eftersom den påverkar företagande på lika villkor, demokratiskt beslutsfattande och fysisk säkerhet i samhället. Satsningen utgår från en myndighetsgemensam inriktning som beslutas av , där varje samverkande myndighet representeras av sin generaldirektör (eller motsvarande). De samverkande myndigheterna är Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , Säkerhets- polisen, och . Nationellt underrättelsecentrum (NUC) inom den myndighetsgemensamma satsningen mot den grova organiserade brottsligheten redovisade en gemensam lägesbild över den grova organiserade brottsligheten 2016-2017. I lägesbilden anförs bl.a. följande. NUC ser ett behov av flera förändringar på många olika områden i arbetet mot grov organiserad brottslighet. och vissa av de samverkande myndigheterna har i andra sammanhang lyft behov av vissa lagändringar. Det rör till exempel lagen om underrättelseskyldighet som skulle kunna omfatta juridiska personer. Lagändringar som möjliggör effektivare informationsutbyte och direktåtkomst av information som inte är hemlig är andra viktiga frågor som skulle förbättra förutsättningarna för effektivt arbete mot grov organiserad brottslighet. Av regleringsbrev framgår att tillsammans med andra berörda myndigheter ska utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Regeringen anför i proposition 2015/16:113 Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet att den organiserade brottsligheten är en av rättssamhällets största utmaningar. För att denna brottslighet mer effektivt ska kunna motverkas föreslås bl.a. att försök, förberedelse och stämpling till grovt olaga hot, grov utpressning, övergrepp i rättssak, grovt övergrepp i rättssak, grovt vapenbrott och synnerligen grovt vapenbrott ska kriminaliseras. Propositionen behandlas i . I samband med fjolårets behandling av motioner om polisfrågor (bet. 2014/15:JuU16) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur utbytet av information i kampen mot grov organiserad brottslighet kan underlättas och återkomma till med ett sådant förslag. följde utskottets förslag (prot. 2014/15:79). Av propositionsförteckning från framgår att regeringen planerar att lämna en proposition om informationsutbyte vid samverkan mot viss organiserad brottslighet . Administrativa åtgärder mot brott Brå har i rapporten åtgärder mot ekonomisk och organiserad brottslighet – Del 1: Tillstånd att bedriva verksamhet (rapport 2015:15) pekat på att det i saknas en strategi för att med hjälp av administrativa åtgärder motverka kriminalitet i form av företag som utnyttjas för brottsliga syften inom branscher med krav på myndighetstillstånd med vandelsprövning. I rapporten föreslås bl.a. att man ser över möjligheterna att flytta fram positionerna på det administrativa området. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet. Syftet är att identifiera risker i välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system, för att därigenom kunna säkerställa en korrekt användning av offentliga medel samt effektivt förebygga och beivra brottslighet av detta slag. Utredaren ska bl.a. överväga vissa andra åtgärder som är ägnade att effektivisera bekämpningen av sådan brottslighet, såsom förutsättningarna för näringsförbud enligt lagen (2014:836) om näringsförbud och en spärrtid mot företag vid missbruk av välfärdssystemen. Uppdraget ska redovisas . har informerat om att regeringen avser att ta fram ett nytt nationellt program för det brottsförebyggande arbetet med ett flertal åtgärder inom och utom rättsväsendet. Administrativa förebyggande åtgärder mot organiserad brottslighet har enligt departementet en självklar plats i ett sådant program. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 14) anför regeringen att samarbetet över gränserna behöver vara en naturlig del av vardagen för brottsutredare och annan personal inom rättsväsendet. Till stöd för detta arbete finns en mängd olika internationella och operativa verktyg, kollegor i andra länder samt myndigheter och internationella organisationer såsom Eurojust, Europol, Frontex och . EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet (policycykeln) är en metod som Europeiska unionen antog 2010 för att hantera de viktigaste brottshoten mot EU. Varje cykel varar och optimerar samordningen och samarbetet när det gäller de prioriteringar som valts ut på brottsområdet. Brottshoten fastställs på grundval av kriminalunderrättelser och blir därefter godkända på politisk nivå. Under cykeln uppmanas alla berörda organ och intressenter, såväl på nationell nivå som på EU-nivå, att fördela resurserna och ömsesidigt stärka insatserna. Även nya hot övervakas för att man ska kunna bemöta dessa på ett effektivt sätt. Policyn har fyra olika faser: Först utformas den efter att en hotbildsbedömning avseende den grova organiserade brottsligheten har gjorts. Därefter fastställs policyn i en flerårig strategisk plan som innefattar vilken brottslighet som ska prioriteras. Nästa fas är genomförande och övervakning enligt en operativ åtgärdsplan. Slutligen utvärderas policyn av kommissionen. Kommissionen överlämnar en lägesrapport till kommittén för inre säkerhet och gör en grundlig och oberoende utvärdering i slutet av policycykeln. De lärdomar som dragits genom utvärderingen ligger till grund för nästa policycykel. Den nuvarande cykeln gäller –2017 och innehåller nio prioriterade områden, varav ett är att försvåra organiserade egendomsbrott som begås av rörliga brottssyndikat. Ett annat är olaglig handel med skjutvapen. Alla svenska brottsbekämpande myndigheter deltar i detta arbete. Som framgår av följande avsnitt om arbetet mot narkotikabrottslighet pågår det även ett samarbete mellan tullen och polisen. Europeiska kommissionen har föreslagit en förordning som innebär att det ska inrättas en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen (KOM(2013) 534). Den europeiska åklagarmyndigheten ska ha exklusiv behörighet att utreda och åtala för den typen av brott. Det innebär att medlemsstaternas åklagarbehörighet på det brottsområdet ska överlåtas till EU i motsvarande utsträckning. Med brott mot EU:s finansiella intressen avses exempelvis bedrägerier riktade mot EU. Förslaget till förordning är föremål för förhandlingar inom EU. Nationellt arbete mot narkotikabrottslighet Regeringen gav i ett beslut (Ju2015/09350/PO) i uppdrag att tillsammans med , , , , , , , , , och Arbetsförmedlingen utveckla den myndighetsgemen-samma satsningen mot organiserad brottslighet. Om fler myndigheter tillkommer under uppdragets genomförande ska även de inkluderas i arbetet. I uppdraget ingår att • utveckla innehåll och organisation inom den myndighetsgemensamma satsningen på nationell och regional nivå för att möta de organisatoriska förutsättningar som råder inom efter ombildningen • inkludera fler brottsområden för att på så sätt kunna motverka fler typer av organiserad brottslighet som bedöms vara allvarlig eller omfattande • utveckla organisationen inom nuvarande myndighetssamverkan till att även omfatta samverkan på lokal nivå mellan relevanta myndigheter inom satsningen; särskilt fokus ska läggas på problematiken i utsatta områden • säkerställa en effektiv och långsiktig samordning mellan den myndighetsgemensamma samverkan mot organiserad brottslighet och det lokala brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Av redovisningarna ska det framgå vilka åtgärder som vidtagits av myndigheterna för att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Vidare ska myndigheterna beskriva resonemanget om dessa åtgärder och vid behov lämna förslag på ytterligare åtgärder. Regeringen ska uppmärksammas på eventuella hinder i det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet vid slutredovisningen av uppdraget. Vidare gav regeringen Brå i uppdrag att lämna förslag på hur en nationell stöd- och samordningsfunktion för det brottsförebyggande arbetet kan byggas upp. Brå ska också se över möjligheten att bygga ett nationellt samverkansnätverk med brottsförebyggande aktörer. Det kan också nämnas att regeringen överlämnade en proposition till om synnerligen grova narkotikabrott (prop. 2015/16:111), som bereds av utskottet. Internationellt arbete mot narkotikabrottslighet har informerat om att Europeiska unionens råd (rådet) beslutar om s.k. policycykler under vilka olika områden prioritas. Under nuvarande policycykel är bekämpande av narkotikabrottslighet ett prioriterat område. Vidare bedrivs det inom Europol arbete i olika s.k. focal points för att bekämpa bl.a. narkotikabrottslighet. Focal points som kan vara av intresse på narkotikaområdet finns bl.a. med inriktning på heroin och kokain samt penningtvätt. Arbetet bedrivs inom ett antal Empactprojekt (Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot) där deltar med personal från och polisens nationella operativa avdelning. Vidare bedriver för narkotikakontroll och förebyggande av brott (UNODC) ett flertal projekt. deltar i arbetet vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk i (ECNN). och övriga länder medverkar genom att bl.a. samla in statistik och göra analyser av narkotikasituationen och förekomsten av nya substanser som bör klassificeras som narkotika. När nya substanser påträffas larmas rådet och Europol om detta. Polisens arbete mot hatbrott I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4) framhåller regeringen (s. 23) att den tog emot redovisning av hur myndigheten avser att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. Av den framgår bl.a. att det i de tre storstadsregionerna ska finnas särskilda hatbrottsgrupper och att övriga fyra polisregioner ska säkerställa att de har motsvarande förmåga. Den satsning som presenterat är ett steg i rätt riktning och har med den nya nationella myndigheten förutsättningar att genomföras på ett kraftfullt och samordnat sätt. Regeringen följer noga arbetet och kommer även att följa upp att satsningen får avsedd effekt. Åtgärder mot hatbrott kommer även att ingå i den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet som regeringen kommer att ta fram (prop. 2015/16:1, utg.omr. 13 Integration och jämställdhet avsnitt 4). Det kan finnas behov av ytterligare åtgärder för att minska hatbrotten i . Av regleringsbrev framgår att ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits som ett resultat av uppdraget att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. I kravet på återrapportering ingår att föra ett resonemang om vilka effekter åtgärderna bedöms ha lett till eller bedöms komma att leda till. Vidare ska redovisningen innehålla en beskrivning av hur myndigheten avser att fortsätta utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. Redovisningen ska lämnas . har informerat om att de insatser som görs mot hatbrott görs generellt och utan åtskillnad om det gäller hatbrott som har sin grund i sexuell läggning, religionstillhörighet osv. Av 1 kap. 17 § miljötillsynsförordningen (2011:13) framgår att tillsynsmyndigheterna ska samordna tillsynen enligt om det är ändamålsenligt och möjligt. Vidare framgår av bestämmelsen att , för att förebygga brott mot och för att effektivt hantera sådana brott, ska verka för ett samarbete mellan , och de myndigheter som svarar för tillsyn enligt . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av företagsbotsregleringen och föreslå nödvändiga författningsändringar (dir. 2015:58). Syftet är att säkerställa att det straffrättsliga regelverket för juridiska personer är effektivt, ändamålsenligt och modernt och att det är anpassat till EU-rättsliga och övriga internationella åtaganden. Av direktiven framgår att utredaren, utöver andra frågor, ska ta ställning till om företagsbot bör kunna åläggas genom strafföreläggande i fler fall än och om det finns ett behov av att kunna dokumentera domar och beslut där företagsbot åläggs på ett annat sätt än , t.ex. genom registerföring. Uppdraget ska redovisas . Provtagning efter misstänkt rattfylleri har informerat om att det inte finns några föreskrifter som är utfärdade av polisen om hur provtagning ska gå till vid misstanke om rattfylleri. Om den misstänkte gör gällande att han druckit efter färden (efterförtäring) finns det dock anvisningar från om hur man ska gå till väga, bl.a. ska två urinprov och ett blodprov taget i anslutning till det första urinprovet sändas till för analys. har vidare upprättat informationsbladet Bedömning av analysresultat vid misstanke om eftersupning (IF114.020). Av informationsbladet framgår inledningsvis att analys av alkohol i ett blodprov samt två urinprov, tagna med , ger bästa möjliga underlag vid utredning av rattfylleribrott där man misstänker att alkohol kan ha förtärts efter körningen. Vidare anförs att man genom detta förfarande kan bedöma om det huvudsakliga alkoholintaget skett i nära anslutning till provtagningen eller längre tillbaka i tiden. Hämtning av barn till förhör Enligt 23 kap. 6 § kan under förundersökningen förhör hållas med var och en som kan antas lämna uppgifter av betydelse för utredningen.