bet · H401AU1 · 2016-12-09 00:00:00 — I likhet med regeringen konstaterar utskottet att det är viktigt att Arbetsförmedlingen ges förutsättningar att möta den stora ökningen av deltagare och att arbetet med att öka andelen som går vidare till arbete eller utbildning efter etableringsuppdraget intensifieras. Arbetsförmedlingens generaldirektör redogjorde vid sitt besök i utskottet för den s.k. förnyelseresa som påbörjats inom myndigheten med det övergripande målet att öka kund- och samhällsnyttan. Utskottet konstaterar att det är ett svårt uppdrag som Arbetsförmedlingen har framför sig, men att myndigheten bedriver ett aktivt förändringsarbete och tycks ha vänt in på rätt spår. Etableringsinsatserna behöver bli effektivare genom ökad kvalitet och individanpassning, och utskottet välkomnar därför det resurstillskott som regeringen föreslår till Arbetsförmedlingen i budgetpropositionen i syfte att säkerställa kvalitet och förbättrade möjligheter till fördjupat stöd utifrån individuella behov (se utg.omr.14). Det är också angeläget att skapa bättre långsiktiga förutsättningar för att Arbetsförmedlingen ska kunna arbeta mer effektivt med etableringsuppdraget, och skapa en bättre balans mellan deltagarnas möjligheter och skyldigheter. Förslag till ny utformning av regelverket för etableringsuppdraget lämnas i promemorian Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2016:35), vilken har remitterats och bereds inom . Utskottet välkomnar regeringens ambition om att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. Utskottet delar också regeringens bedömning att den som inte deltar i de insatser som bedömts vara nödvändiga för att få ett arbete inte bör ha rätt till hela eller delar av sin ersättning. Många nyanlända är och har såväl utbildning som erfarenhet som i större utsträckning bör tas till vara, inte minst inom områden där det råder brist på arbetskraft. Tidig kompetenskartläggning är ett viktigt verktyg för att korta vägarna till arbete, och utskottet välkomnar att satsningen på Arbetsförmedlingens arbete med kompetenskartläggning fortsätter. Validering är ett annat viktigt redskap för att snabbare kunna komma i arbete, och även här välkomnar utskottet att satsningen på validering inom etableringsuppdraget fortsätter (se utg.omr. Utskottet noterar också den nationella delegation som regeringen tillsatte med uppdrag att –2019 följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och lokala nivån (dir. 2015:120). Det är genom att synliggöra och erkänna människors kunskaper och kompetens som tiden i utbildning kan förkortas eller vägen till jobb bli rakare för såväl utrikes som inrikes födda. Utskottet välkomnar regeringens förstärkning av satsningen på s.k. snabbspår, dvs. snabbare vägar in på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Utskottet noterar här att i sin rapport tar upp snabbspåren i som ett gott exempel på hur man kan arbeta för att fånga upp nyanländas kompetens. Även i den handlingsplan för integration av tredjelandsmedborgare ((2016) 377) som presenterade omnämns snabbspår in på arbetsmarknaden som ett gott exempel. När det gäller handlingsplanen ser utskottet, i likhet med regeringen, positivt på att kommissionen tar ett samlat grepp över hur integrationen av tredjelandsmedborgare kan förbättras i medlemsstaterna bl.a. genom ett ökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Utskottet kan konstatera att de frågor och utvecklingsområden som tas upp i handlingsplanen ligger väl i linje med redan pågående eller beslutade insatser i . För att åstadkomma en snabbare etablering är det vidare enligt utskottet viktigt att främja arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända. Ett viktigt verktyg i detta sammanhang är subventionerade anställningsformer. Utskottet välkomnar de förändringar av nystartsjobben och extratjänster som aviseras av regeringen i budgetpropositionen som innebär att subventionen i nystartsjobb för nyanlända ökar och att extratjänsterna möjliggörs för nyanlända (se utg.omr. Utskottet har huvudsakligen uppehållit sig vid etableringsåtgärder riktade till personer som har beviljats uppehållstillstånd, men vill också understryka det angelägna i att, särskilt i det ansträngda läge som råder med långa väntetider i mottagningssystemet, säkerställa meningsfulla insatser för asylsökande. Genom att ta till vara tiden då den enskilde befinner sig i asylprocessen kan vägarna till en framtida etablering för den som får uppehållstillstånd kortas. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen gör omfattande satsningar på etableringsfrämjande åtgärder (se t.ex. utg.omr. 1 och utg.omr. Det är med gillande som utskottet konstaterar att regeringen för en politik som främjar möjligheterna för organisationer i det civila samhället att bidra med insatser. Utskottet noterar i sammanhanget att det inom har tagits fram en promemoria som bl.a. behandlar frågor om tidiga insatser (Ändringar i fråga om sysselsättning för asylsökande och kommunplacering av ensamkommande barn, Ds 2016:21). Frågan om etableringsfrämjande insatser är även föremål för överväganden inom den ovan nämnda (dir. 2015:107). När det gäller oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag vill utskottet börja med att markera mot kraftiga nedskärningar. Partiets besparingar inom området, där ett antal anslag reduceras kraftigt eller helt sonika tas bort i sin helhet, visar enligt utskottet på att tal om att vara ett ansvarstagande parti inte är annat än tomma ord. I motsats till välkomnar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper ges möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid. I övrigt konstaterar utskottet att det finns en samsyn över partigränserna om behovet av att åstadkomma ett fungerande mottagande och en effektivare etablering av nyanlända invandrare, men att tillvägagångssätten för att göra det skiljer sig åt. Utskottet bedömer att regeringens förslag är det som sammantaget ger bäst förutsättningar för att få till stånd en bättre etablering av nyanlända invandrare på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Utskottet anser att regeringens förslag på området är väl avvägda och ställer sig därmed bakom de satsningar som regeringen föreslår på området nyanlända invandrares etablering. Liksom regeringen vill utskottet se ett som håller ihop och där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva samt har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. I budgetpropositionen anför regeringen att diskrimineringen är utbredd inom olika samhällsområden. Utskottet delar därmed regeringens slutsats att det krävs fortsatta krafttag mot diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet, samt ytterligare åtgärder för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer för att uppnå ett samhälle fritt från diskriminering. I ett öppet och solidariskt samhälle är det en självklarhet att den som utsatts för diskriminering får hjälp att hävda sina rättigheter. Men det krävs också ett aktivt arbete för att motverka diskriminerande strukturer. För att säkerställa detta krävs insatser av olika aktörer på alla nivåer i samhället. Det behöver bedrivas ett aktivt arbete på regional och lokal nivå i hela landet. Utskottet ser här fram emot slutredovisningen från Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10, dir. 2015:129) som har i uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras. Enligt utredningsdirektiven är syftet med utredningen att ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Idén om ett som håller ihop bygger också på värnandet av ett öppet samhälle, där en mångfald av synsätt, åsikter och perspektiv kan komma till uttryck. Utskottet delar regeringens bedömning att det demokratiska samtalet i det offentliga rummet bäst skyddas genom förebyggande insatser mot hat och hot. I budgetpropositionen föreslår regeringen att medel avsätts för en förlängning av satsningen Ett som håller ihop. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att satsningen behöver fortsätta och att den bör vara långsiktig för att genomgripande resultat ska kunna nås. Vid utskottets sammanträde redogjorde statsrådet för regeringens förslag i denna del i budgetpropositionen . Utskottet välkomnar de satsningar som regeringen föreslår inom utgiftsområde 13 och noterar att regeringen även lämnar förslag till satsningar för ett som håller ihop inom andra utgiftsområden (se utg.omr. 1 och utg.omr. Enligt utskottet kan rasism och hatbrott aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Arbetet för att förebygga och motverka rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott har ytterst till syfte att värna principen om alla människors lika värde och rättigheter. Inom ramen för den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen beslutade kommer ytterligare åtgärder att vidtas för att säkerställa ett långsiktigt och systematiskt arbete. Utskottet välkomnar att regeringen tar krafttag på detta område. Att det finns ett starkt lagstadgat skydd mot diskriminering är vidare grundläggande för att skapa ett samhälle fritt från diskriminering. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen anger att den kommer att fortsätta att arbeta för att stärka skyddet mot diskriminering, bl.a. när det gäller bristande tillgänglighet. Utskottet noterar att ett förslag om utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet har remitterats (Ds 2016:26). Hbtq-personer har länge varit och är alltjämt utsatta för diskriminering och kränkningar. som utvecklingen har varit positiv och förändringar till det bättre skett behöver enligt utskottet nya steg tas för att säkra lika rättigheter och möjligheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen föreslår ökade medel och förstärker det arbete som påbörjats inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. När det gäller oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag saknar utskottet helt förståelse för förslag om att lägga ned (). Utskottet avvisar bestämt detta förslag och menar att DO har en viktig roll i arbetet för att motverka diskriminering. Utskottet konstaterar vidare att både och vill minska de sammanlagda utgifterna på diskrimineringsområdet med, i sammanhanget, betydande belopp i förhållande till de förslag till anslagsramar som regeringen lämnat i budgetpropositionen. Det är enligt utskottet förvånande att de båda partierna väljer att prioritera ned arbetet för ett samhälle fritt från diskriminering. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom de satsningar på diskrimineringsområdet som regeringen föreslår. Förslagen är väl avvägda och det finns enligt utskottet ingen anledning att avvika från regeringens förslag. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetspolitiken syftar till att flickor och pojkar och kvinnor och män ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa föreställningar. I det sammanhanget är det enligt utskottet viktigt att uppmärksamma att även andra identiteter, faktorer och maktordningar påverkar levnadsvillkor och förutsättningar för olika grupper av kvinnor och män. Jämställdhet är enligt utskottet inte bara ett eget politikområde utan ett tankesätt som måste påverka all politik. Utskottet är därför mycket stolt över att har en feministisk regering som aktivt verkar för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män inom alla samhällsområden. Det är endast med ett jämställdhetsperspektiv integrerat i politiken som ett långsiktigt hållbart samhälle kan formas. Jämställdhetsintegrering är enligt utskottet en grundläggande förutsättning för att genomföra de jämställdhetspolitiska målen, och utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen ihärdigt fortsätter det påbörjade arbetet med att stärka jämställdhetsintegrering på alla departement och berörda myndigheter. Utskottet noterar bl.a. det beslut regeringen fattade om hur ska arbeta för att jämställdhetsintegrera sin verksamhet 2016–2020 (S2016/01917/JÄM). Jämställdhetsintegreringen ges därmed ytterligare tyngd och tydlighet i hela verksamhet. Detta märks inte minst i budgetpolitiken genom regeringens tillämpning av jämställdhetsbudgetering, dvs. att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras på alla nivåer i budgetförfarandet. Jämställdhet är en del av problemlösningen för många av samhällets utmaningar, och det är enligt utskottet oerhört viktigt att arbetet med jämställdhetsintegrering fördjupas och utvecklas. Utskottet vill kraftfullt betona att mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot flickor och kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och för kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Det är av största vikt att arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor fortsätter och intensifieras. Utskottet anser liksom regeringen att det är oerhört viktigt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. De ideella tjej- och kvinnojourerna utför ett betydelsefullt arbete med stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld och utskottet ställer sig bakom regeringens betydande satsning på att stärka jourernas arbete. Utskottet ställer sig också bakom regeringens avsikt att fortsätta att stödja de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och transpersoner som utsatts för våld i en nära relation. Det finns stora utmaningar vad gäller mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt i arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Utskottet välkomnar skrivelse 2016/17:10 Makt, mål, myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, som regeringen överlämnade till . I skrivelsen presenterar regeringen inriktningen av jämställdhetspolitiken med en organisation för genomförande, ett system för uppföljning, en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt en ny delmålsstruktur. Regeringen anger i skrivelsen att den avser att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Skrivelsen kommer att beredas av utskottet i ett senare betänkande. Samhällets arbete har hitintills tenderat att hantera våldets konsekvenser snarare än dess orsaker, och det är med tillfredsställelse som utskottet konstaterar att regeringen i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor lägger tydligare fokus på förebyggande arbete och särskilt betonar behovet av ett bredare och mer konstruktivt engagemang av män och pojkar . Utskottet välkomnar den kraftfulla satsning som regeringen gör i budgetpropositionen för att finansiera åtgärder inom ramen för strategin. Många påbörjade och genomförda insatser har bidragit till att utveckla arbetet inom jämställdhetspolitiken, men utskottet vill betona att mer behöver göras för att jämställdhet mellan kvinnor och män ska uppnås, t.ex. vad gäller ekonomisk jämställdhet och jämn fördelning av makt och inflytande samt det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att mäns och pojkars delaktighet i arbetet för jämställdhet är en förutsättning för att arbetet på samtliga jämställdhetspolitiska delområden ska kunna utvecklas. Inte minst gäller detta strävan efter en jämn fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete och insatser som syftar till att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att det trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet fortfarande råder olika förutsättningar för kvinnor och män för att komma ut, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet och som företagare samt att förena arbete och familj. Det är angeläget med en tydlig och kraftfull ambitionshöjning i det strategiska arbetet för att närma sig målet om ekonomisk jämställdhet och för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Utskottet välkomnar det arbete som regeringen aviserat i budgetpropositionen om att genomlysa betydelsen av skattesystemets utveckling ur ett jämställdhetsperspektiv och som ska vara avslutat . Vidare noterar utskottet den utredning som regeringen har tillsatt för att göra en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring som ska slutredovisas (dir 2016:10). I uppdraget ligger att föreslå åtgärder för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden och ett jämställt föräldraskap. Utskottets uppfattning är sammanfattningsvis att regeringens föreslagna satsningar och avsatta medel på området jämställdhet är väl avvägda och driver på utvecklingen i riktning mot de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet ställer sig bakom regeringens satsningar. En i den svenska modellen är ett hållbart samhälle som håller ihop. Klyftorna och segregationen har emellertid tillåtits växa och allt fler personer kan betraktas ha en ekonomiskt utsatt situation i . I likhet med regeringen anser utskottet att det krävs långsiktiga reformer för att bryta segregationen, såsom investeringar i jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet. Utskottet välkomnar regeringens initiativ till ett långsiktigt reformprogram med syftet att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer och ser i likhet med regeringen behov av bättre samordning av verksamheter som syftar till att minska segregationen i samhället. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag på området åtgärder mot segregation. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 13 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13 punkt 1), liksom förslaget om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13 punkt 2). Utskottet avstyrker samtliga motioner. Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt reservanternas förslag i bilaga 6. 2016/17:1396 av (SD), 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkandena 14–18 och 2016/17:2476 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 13, 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 5–7, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 27, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 25, 2016/17:3265 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 6, 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 5–8, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 15, 2016/17:3414 av m.fl. (C) och 2016/17:3486 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i reservanternas förslag i bilaga 7. Därmed bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 13 punkt 2. I budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra sidan. Utgiftsområde 13 omfattar satsningar på etablering av nyanlända invandrare, mot diskriminering och för jämställdhet. har påtalat brister inom samtliga dessa områden och hur politiken utformats. I grund och botten handlar politiken på dessa områden om likabehandling, dvs. att vare sig kön, härkomst eller annan bakgrund ska påverka hur en person uppfattas och behandlas. Det är för oss också en självklarhet att detta måste vara det fundament på vilket politiska reformer och satsningar vilar. gör under området nyanlända invandrares etablering omfattande nedskärningar. Av anslaget 1:1 behålls endast en smärre del, avsedd att gå till informationsinsamling och uppföljning av hur väl personer med uppehållstillstånd etableras i . Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskar i paritet med de minskade mottagningsnivåer som följer av partiets politik på det migrationspolitiska området. I praktiken innebär det att anslaget endast finns kvar för att fullfölja de åtaganden gentemot kommuner som dimensionerat sitt mottagande efter de förutsättningar som gällt då staten lovat ersättningar , samt för att erbjuda smärre ersättningar till de kommuner som kommer att ta emot flyktingar fram till dess att svenskt asylmottagande beräknas upphöra. Anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare och 1:5 Hemutrustningslån avskaffas i sin helhet . Vi ställer inte upp på den integrationspolitik som förts , där statliga medel går till exempelvis föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. De tre anslagen ovan vilka vi vill avskaffa är alla av sådan karaktär. I stället bygger vår politik på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till vårt land också förväntas, och därigenom ges möjlighet att, bli en del av vårt samhälle. De reformer vi gör inom andra områden, satsningar för en balanserad arbetsmarknad, en stark välfärd och ett levande näringsliv, kommer samtliga invånare till del och bygger ett sammanhållet . Vi välkomnar regeringens insikter om att ett bredare grepp om segregationsbrytande politik är nödvändigt, men då vi anser att detta arbete främst präglas av satsningar inom andra utgiftsområden avvisar vi regeringens förslag om ett nytt anslag 4:1 Åtgärder mot segregation. politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism, har i stället sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap, för såväl den enskilde som samhället i stort. I vårt är det en självklarhet att samtliga medborgare känner delaktighet i samhället, varför vi föreslår reformer som syftar till att stärka det kulturella kittet i samhället och kulturens sammanfogande roll (se utg.omr. Även för anslagen i fråga om diskriminering gör nedskärningar. Vi vill att läggs ned. Det är vår analys att myndigheten fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet inom detta rättsområde då flertalet fall lösts genom förlikning i stället för att prövas rättsligt. Under de år som myndigheten existerat har den också flertalet gånger kritiserats för att verka opinionsbildande snarare än som en stödinsats för dem som är i behov av hjälp vid rättsliga tvister. Arbetet med myndighetens nedläggning bör påbörjas och anslaget 2:1 halveras i samband med detta, för att upphöra helt . Det tredje området inom utgiftsområdet är jämställdhet. presenterar i budgetförslaget breda satsningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa åtgärdsförslag riktar in sig på de problem som drabbar män och kvinnor i olika hög grad på arbetsplatsen, i offentliga utrymmen eller i hemmet. Eftersom vi adresserar problemen i sak sorterar satsningarna också under andra utgiftsområden. Inom utgiftsområde 13 anslag 3:1 välkomnar vi regeringens permanentade tillskott till kvinnojourer om , men vi väljer att vika 50 miljoner av dessa till specifikt arbete med jourer för personer som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck.