bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — Det strukturella sparandet väntas fortsatt ligga av BNP . Maastrichtskulden kommer enligt prognosen att minska från av BNP 2018. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet delar regeringens bedömning om att ordning och reda ska gälla i de offentliga finanserna. Den strama finanspolitik som förts sedan regeringen tillträdde har medfört att de ärvda underskotten i de offentliga finanserna har minskat. Politiken har lagts om i en ny riktning där viktiga och angelägna samhällsinvesteringar har gjorts i stället för skattesänkningar. Utskottet kan notera att den tillfälliga omläggning av migrationspolitiken som gjordes har medfört ett minskat antal asylsökande och därmed minskade utgifter för migration. En betydande del av utgifterna i statens budget är dock kopplade till migration och etablering av tillfällig karaktär. I likhet med regeringen anser utskottet att det är rimligt att en sådan tillfällig händelse kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar, varför hänsyn bör tas till de temporärt förhöjda migrationskostnaderna när inriktningen på finanspolitiken läggs fast. Strukturellt riktiga budgetförstärkningar bör som regeringen framhåller genomföras, framför kortsiktiga åtgärder. Utskottet står bakom regeringens föreslagna reformer om som delvis finansieras med inkomstökningar och utgiftsminskningar på sammantaget . Utskottet anser att finanspolitikens inriktning är väl avvägd. Regeringens bedömning är att det finansiella sparandet fortfarande tydligt avviker från den målsatta nivån om av BNP över en konjunkturcykel. Utskottet delar regeringens bedömning om att det underskott som ärvdes från den förra regeringen kraftigt har minskat som en följd av den strama finanspolitik som förts och att underskottet väntas vara nära balans 2016. kan utskottet notera att sparandet försämras något till följd av tillfälliga faktorer. Utskottet delar regeringens bedömning att tillfälliga faktorer som har stor effekt på det finansiella sparandet kan motivera att större vikt läggs vid utvecklingen på lite . Utskottet kan också notera att den offentliga skuldsättningen är förhållandevis låg och att förtroendet för offentliga finanser är högt. Därför anser också utskottet att sparandet kan stärkas i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten eller förtroendet för de offentliga finanserna äventyras. Det kan därför anses rimligt att återgången till överskott sker gradvis och att finanspolitiken bedrivs så att målet nås . Utskottet anser därför att det inte finns skäl att som oppositionspartierna föreslår minska det finansiella sparandet med 2017. därefter är oppositionspartiernas bedömning av det finansiella sparandet i stort sett densamma som regeringens. Däremot görs omfattande besparingar bl.a. inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och inom trygghetssystemen med försämrad ersättning i såväl sjukförsäkrings- som arbetslöshetssystemen, som omfattande skattesänkningar föreslås. Den politik som allianspartierna vill föra med kraftiga nedskärningar och sänkta skatter är en politik som utskottet inte kan ställa sig bakom. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt med investeringar som bygger samhället starkare, för att bl.a. utjämna de klyftor som finns i vårt samhälle. I det sammanhanget vill utskottet understryka vikten av de s.k. välfärdsmiljarderna som är centrala för att bryta segregationen – ett ökat tillskott till kommunsektorn som vissa av allianspartierna avvisar. budgetalternativ resulterar också i ett finansiellt sparande som är i nivå med regeringens förslag. Utskottet anser dock att de kraftiga besparingar som partiet föreslår inom såväl migrations- som integrationspolitiken är orealistiska. Utskottet noterar att har lämnat sitt slutbetänkande En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). I betänkandet föreslås mindre förändringar av ramverket, bl.a. att dagens målnivå om av BNP över en konjunkturcykel ändras till en tredjedels procent av BNP och att ramverket kompletteras med ett skuldankare, dvs. ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld på av BNP. Förslagen föreslås gälla och tills vidare. Utskottet kan konstatera att det ligger en bred politisk enighet bakom de förslagna förändringarna, vilket talar för ett fortsatt stort förtroende för ramverket och finanspolitiken. Utredningens förslag bereds inom . I likhet med regeringen anser utskottet att det finanspolitiska ramverket är en hörnsten i politiken. Genom ordning och reda i de offentliga finanserna skapas förutsättningar för att bedriva en offensiv politik för ökade investeringar i jobb, välfärd och klimat. Mot bakgrund av utredningens förslag kan utskottet notera att regeringen har för avsikt att återkomma i frågan ekonomiska vårproposition. Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att fram till dess att en ny målnivå har införts ska det finansiella sparandet i den offentliga sektorn vara av BNP över en konjunkturcykel. När det gäller utgiftstaket kan utskottet notera att den nivå som föreslås för det tredje tillkommande året, 2019, på medger en maximal utgiftsökning på givet prognosen för de takbegränsade utgifterna. Nivån på utgiftstaket visar regeringens syn på hur statens och ålderspensionssystemets utgifter bör utvecklas i ett medelfristigt perspektiv. Utskottet ställer sig bakom regeringens föreslagna nivå på utgiftstaket . Utskottet kan notera att budgeteringsmarginalen 2019 är av de takbegränsade utgifterna, dvs. högre än den minsta säkerhetsmarginal som bör finnas enligt regeringen. vill utskottet påpeka att ett utrymme under utgiftstaket inte betyder att det också finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Som regeringen framhåller kan reformer på utgiftssidan genomföras först efter att de stämts av mot målet för det finansiella sparandet och de inkomstförstärkningar som i så fall kan komma att krävas. Utskottet vill också understryka att utrymmet för reformer på utgiftssidan kommer att begränsas av hur stor del av budgeteringsmarginalen som behöver tas i anspråk för oförutsedda utgifter, t.ex. volymförändringar i transfereringssystemen. Utskottet har påtalat behovet av en ökad transparens och tydlighet i regeringens redovisning av budgeteffekter. Ur perspektiv är det viktigt att effekterna på det finansiella sparandet framgår fördelat på delsektorerna stat, kommun och ålderspensionssystem. En tydlig redovisning av budgeteffekter på olika delsektorer gör det dessutom lättare för oppositionspartierna att presentera budgetalternativ som kan ställas i relation till regeringens förslag. En redovisning av budgeteffekter för staten är också av stor vikt vid beslut om statens budget, dvs. fastställandet av inkomster och utgifter i statens budget. vårproposition framhölls det som viktigt att redovisningen av budgeteffekter på ett tydligt och transparent sätt tillgodoser behov av information för behandlingen av regeringens förslag och att ett samarbete har inletts mellan och finansutskottets kansli för att utreda vilka möjligheter som finns att ytterligare utveckla redovisningen av budgeteffekter. Detta samarbete såg utskottet positivt på (prop. 2015/16:100 s. 151, bet. 2015/16:FiU20 s. 70). Utskottet ser fram emot att fortsätta detta samarbete för en mer utvecklad redovisning av budgeteffekterna. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet delar regeringens uppfattning att bör präglas av ett samhälle som är både jämställt och jämlikt i fråga om sysselsättning och inkomster. Utskottet vill se ett säkert och tryggt samhälle för alla. För att möta de utmaningar som finns behöver människors jobbmöjligheter stärkas genom att underlätta inträdet på arbetsmarknaden och förbättra etableringsinsatserna för nyanlända. Det behövs investeringar i välfärden, och utskottet välkomnar därför de s.k. välfärdsmiljarderna till kommuner och landsting. Investeringar i bostäder, infrastruktur och klimat ska tillsammans med en aktiv närings- och innovationspolitik bidra till att skapa konkurrenskraft och tillväxt, och därmed fler jobb. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Politiken bör enligt utskottets mening bygga på stärkta och gemensamt finansierade välfärdsverksamheter i stället för på skattesänkningar och nedskärningar. Utskottet anser därför att de föreslagna s.k. välfärdsmiljarderna, dvs. extra generella statsbidrag till kommunerna och landstingen, är ett välkommet inslag för att skapa förutsättningar för en bättre välfärdsverksamhet. De tillförda statsbidragen skapar också förutsättningar för att förbättra arbetsvillkoren och arbetsmiljön i kommunsektorn, eftersom medlen tillsammans med tidigare investeringar beräknas motsvara över 30 000 anställda i välfärdsverksamheter. Utskottet delar regeringens bedömning att skolan är grunden i det jämlika samhällsbygget och att den måste förbättras för både lärare och elever, särskilt mot bakgrund av det stora antalet asylsökande och nyanlända barn. har kunskapsresultaten i den svenska skolan försämrats , och har blivit alltmer ojämlik. Utskottet är därför positivt till regeringens förslag om en s.k. lovskola för elever som riskerar att inte uppnå gymnasiebehörighet. Utskottet instämmer i att lärarna är nyckeln till höjda kunskapsresultat i skolan och välkomnar regeringens initiativ att främja höjda lärarlöner och att utöka antalet utbildningsplatser för lärare och förskollärare. Utskottet anser att det är anmärkningsvärt att föreslår kraftiga nedskärningar i statsbidragen till kommunernas och landstingens verksamhet, vilket i huvudsak förklaras av att de avvisar regeringens förslag om insatser inom flyktingmottagandet och om nyanländas etablering. Utskottet anser att regeringens investeringar i välfärden är ett viktigt tillskott för att hantera utmaningarna med etableringen av det stora antalet nyanlända, sjunkande skolresultat och äldre som behöver en välfungerande omsorg. Genom att tillföra resurser i den kommunala sektorn kan välfärdens verksamheter och kvalitet stärkas. Utskottet delar regeringens uppfattning att målet om lägst arbetslöshet i EU 2020 är ambitiöst och ställer stora krav på politisk handlingskraft. Utmaningarna är fler och arbetslösheten är fortfarande hög bland människor med svag förankring på arbetsmarknaden. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens aktiva arbetsmarknadspolitik med kompetenshöjande åtgärder och insatser för en snabbare etablering för nyanlända. Utskottet anser i likhet med regeringen att resurser för arbetsmarknadspolitiska insatser och stöd ska användas effektivt, och framhåller att en mer träffsäker utformning av nystartsjobb och moderna beredskapsjobb i staten är två bra exempel på vägar in på arbetsmarknaden för personer med en svag förankring. Utskottet ser också positivt på regeringens påbörjade initiativ inom ramen för det s.k. och att regeringen nu föreslår resurser för fler utbildningsplatser inom bl.a. yrkesvux och lärlingsvux. Utskottet välkomnar också regeringens förslag för att underlätta genomförandet av 90-dagarsgarantin, som ska erbjuda arbetslösa ungdomar ett arbete, en insats som leder till arbete eller en utbildning . Genom att regeringen nu förstärker extratjänsterna inom ramen för garantin underlättas inträdet för unga på arbetsmarknaden som personalen i välfärdsyrken avlastas hos kommuner och landsting. Utskottet anser att nyanländas etablering på arbetsmarknaden är avgörande för att hålla ihop . Det är därför glädjande att regeringen vill påskynda de nyanländas etablering genom tidiga insatser , bl.a. genom satsningar på folkbildningen och ökade kunskaper i svenska. Utskottet är också positivt till att regeringen vill stärka kompetensen hos nyanlända som har enbart förgymnasial utbildning genom att avsätta medel till en utbyggd vuxenutbildning och till vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Arbetsförmedlingen har en viktig roll, och myndighetens etableringsuppdrag bedöms växa påtagligt. Utskottet har samma utgångspunkt som regeringen om att uppdraget behöver förenklas och effektiviseras för att ge resultat. Utskottet anser också i likhet med regeringen att det krävs insatser för att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända. Subventionerade anställningar kan ge nyanlända förbättrade jobbchanser, och för de som är och har utbildning och erfarenhet inom bristyrken föreslår regeringen ytterligare medel för att korta tiden till jobb. Utskottet vidhåller att det behövs åtgärder inom olika sektorer för att få igång jobbtillväxten. Utskottet tycker därför det är glädjande att regeringen vill investera i bostäder för att stimulera jobbtillväxten genom att bl.a. förenkla byggregler och effektivisera handläggningen av plan- och bygglovsärenden, men också ändra reglerna för uppskov med kapitalvinsten vid avyttring av privatbostäder. Utskottet anser att en aktiv närings- och innovationspolitik ska bidra till fler och växande företag och därmed jobbtillfällen. Regeringens s.k. växa-stöd som gör det lättare för fler enmansföretagare att våga anställa är ett exempel på ett sådant förslag, liksom att minska den administrativa bördan för små verksamheter med liten omsättning, vilket nu sker genom förslaget om en omsättningsgräns för mervärdesskatt. För att möta de utmaningar som samhället står inför behöver samhället fortlöpande dra nytta av de möjligheter som digitalisering, hälsa och miljö- och klimatteknik ger, varför utskottet ser fram emot den aviserade propositionen om forskning, innovation och högre utbildning. Både allianspartierna och avvisar regeringens förslag om begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Utskottet anser i likhet med regeringen att jobben skapas genom investeringar i välfärd, utbildning och bostäder och inte genom skattesänkningar och skattesubventioner. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att den främsta utmaningen framöver är att ta tillvara och förstärka människors kompetenser och förmågor så att arbetslösa och nyanlända snabbt kan träda in på arbetsmarknaden och därmed bidra till en gemensam välfärd och trygghet. Utskottet håller med regeringen om att ett fungerande samhälle bygger på hög sysselsättning och på att människor kan leva på sin lön och därmed bidra till välfärden. ska konkurrera med kunskap och kompetens och inte bygga konkurrenskraften på låga löner, generella lönesänkningar eller skattesubventioner. Utskottet anser att regeringens förslag inom arbetsmarknadspolitiken är väl avvägda och rimliga för att främja en hög sysselsättning och bidra till ett samhälle som håller ihop. Ett av världens första fossilfria välfärdsländer Utskottet står bakom regeringens ambition att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer genom att minska miljöutsläppen och utöka klimatinvesteringarna. har tagit ytterligare ett steg i denna riktning, vilket enligt utskottet märks i en ambitiös miljö- och klimatbudget. Regeringen avsätter medel för en utsläppsbroms, vilket innebär att utsläppsrätter annulleras, men också en ambitionshöjning såtillvida att utsläppsenheter tas bort för de sektorer som inte omfattas av EU:s system. Enligt utskottets mening är det också positivt att regeringen avsätter medel för att förstärka stödet till lokala och regionala klimatinvesteringar genom det s.k. klimatklivet och att stadsmiljöavtalen stärks. Det är också glädjande att regeringen ökar klimatbiståndet för att stödja andra länder som vill minska sina utsläpp. Utskottet anser i likhet med regeringen att både stimulanser och ekonomiska styrmedel behövs för att ställa om till ett klimatsmart och hållbart samhälle och att miljöskatternas styrande effekt bör öka. Väl avvägda och väl utformade miljöskatter gör att miljökvalitetsmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt, men också att miljöskatteintäkterna ökar. Utskottet tycker därför att förslaget om att införa en ny kemikalieskatt, och en flygskatt och ett bonus–malus-system, är i linje med en effektiv miljöpolitik. Utskottet delar regeringens uppfattning att omställningen till en grön ekonomi skapar både nya gröna jobb och ett hållbart samhälle, t.ex. genom förslagen om att främja återanvändningen av varor genom REP-avdrag och sänkt moms för reparationer. Utskottet delar regeringens syn på att måste ha ett välfungerande flyktingmottagande som gör att nyanlända kan etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ att reformera ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga så att regelverket blir enklare och kommunernas planeringsförutsättningar förbättras. Vidare är det enligt utskottets mening rimligt att fortsätta att anpassa och effektivisera verksamhet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att stärka styrningen och uppföljningen av myndigheten. Ett tryggt och jämställt samhälle Utskottet konstaterar att det krävs både kortsiktiga och långsiktiga reformer för att öka tryggheten i samhället. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att förstärka för att kunna anställa fler, men också att extra medel avsätts för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder. Det är också positivt att regeringen prioriterar arbetet med att motverka skatteflykt och skattefusk för att bidra till att stärka tilliten till ett jämlikt samhälle. I samhällsbygget ingår också att minska såväl sociala och ekonomiska som geografiska klyftor i samhället. Jämställdhet bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara, varför utskottet välkomnar regeringens förslag om att förstärka jämställdhetsarbetet, bl.a. genom en ny jämställdhetsmyndighet. Utskottet delar regeringens bedömning att det är med breda reformer inom jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet som segregationen kan brytas. Regeringens välfärdsmiljarder och en aktiv arbetsmarknadspolitik som tillvaratar människors olika kunskaper och kompetenser är två viktiga delar i samhällsbygget. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas budgetmotioner avstyrks. 3 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget Utskottets förslag i korthet fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålders-pensionssystemet vid sidan av statens budget till . beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena i enlighet med regeringens förslag. Utgifterna i statens budget uppgår till 2017. godkänner regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2017 och antar regeringens förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler. godkänner regeringens beräkning av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . godkänner de preliminära utgiftsramarna och de preliminära inkomstberäkningarna . Jämför reservationerna 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (L) och 10 (KD). I detta kapitel behandlas de förslag som ingår i det s.k. rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer utgiftstaken för staten och ramarna för de olika utgiftsområdena samt godkänner en beräkning av inkomsterna i statens budget. I rambeslutet ingår även att godkänner ett antal budgetpåverkande utgiftsposter: förändringen i anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. I inkomstberäkningen ingår att ta ställning till olika förslag om ändrade regler för skatter och avgifter och att beräkna vad dessa förslag har för effekter på inkomsterna. Skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna i statens budget utgör budgetsaldot, vilket är definitionsmässigt lika med statens lånebehov med omvänt tecken. Budgetsaldot och lånebehovet uppkommer således som ett resultat av de delar som bygger upp statens budget. tar inte ställning till saldot som sådant utan till de delar som ingår i rambeslutet. I beslutet ingår också att godkänner en beräkning av utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För att säkerställa en helhetssyn på budgetpolitiken i ett medelfristigt perspektiv ingår också beslut om att godkänna preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för de tillkommande budgetåren. 3.1 Utgiftstak för staten Enligt 2 kap. 2 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret. Utgiftstaket är en grundläggande del av principen om en beslutsordning uppifrån och ned, där beslut om en övre gräns för de totala utgifterna fattas före besluten om delarna, dvs. utgiftsramarna och anslagen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att fastställer utgiftstaket för det tredje tillkommande (punkt 2). Regeringen föreslår att nivån på utgiftstaket fastställs till (se tabell 3.1). Regeringen bedömer att nivån på utgiftstaket bör uppgå till . Den föreslagna nivån på utgiftstaket och bedömningen överensstämmer med den bedömning som gjordes i vårpropositionen . Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket och bedömning av nivån innebär att nivåerna ökar med respektive i förhållande till föregående år. Det är en större ökning än den genomsnittliga årliga ökningen vid fastställandet av nivån på utgiftstaket sedan utgiftstaket infördes . Den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser 1998–2018 uppgår till , medan motsvarande ökning 2019 och 2020 uppgår till . Som en följd av utgiftstakets ökningstakt 2019 och 2020 ökar även budgeteringsmarginalens storlek , till av de takbegränsade utgifterna 2020. Oppositionspartiernas förslag till utgiftstak framförs i yrkande 2 i deras respektive budgetmotioner. Förslagen till utgiftstak i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.1. Tabell 3.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 2017–2020 Regeringens förslag till utgiftstak Anm.: Regeringens förslag till utgiftstak är en bedömning och inget skarpt förslag. Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2016/17:3350 (M), partimotion 2016/17:2102 (SD), partimotion 2016/17:3494 (C), partimotion 2016/17:3419 (L) och partimotion 2016/17:3320 (KD). 3.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena I regeringens förslag till statens budget ska utgifterna enligt 9 kap. 5 § i riksdagsordningen hänföras till utgiftsområden som anslagen ska fördelas på. I propositionen (punkt 5) föreslår regeringen att utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 3.2. I de föreslagna utgiftsramarna har hänsyn tagits till redan beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar. De takbegränsade utgifterna utgörs av samtliga utgiftsområden (exklusive utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m.), posten Minskning av anslagsbehållningar samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2017 jämfört med . Ökningarna förklaras främst av tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna reformer men också av en förändrad makrobild som påverkar utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Av förändringen på avser beslutade, aviserade och föreslagna reformer. Den makroekonomiska utvecklingen står för av utgiftsökningen. Volymförändringar, bl.a. i form av antal personer i olika transfereringssystem, utgörs av . De utgiftsområden som bidrar till ökningen av de takbegränsade utgifterna är till stor del kopplade till arbetet med nyanlända och deras etablering. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner står för den enskilt största ökningen i form av permanent stöd till kommuner och landsting, följt av utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning, 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, och utgiftsområde 8 Migration. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar utgifterna som en följd av tidigare aviserade förslag om förstärkningar av bl.a. järnvägsunderhållet. De beloppsmässigt största utgiftsökningarna finns inom utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner, utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning.