bet · H301UbU15 · 2016-04-21 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2457 av i (C) yrkande 15 och 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkandena 1 och 16 samt 2014/15:545 av och (C) yrkande 1, 2014/15:594 av (M), 2014/15:655 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1046 av (KD), 2014/15:2938 av m.fl. (SD), 2015/16:1 av (KD), 2015/16:165 av och (båda SD), 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3008 av och (båda C) yrkande 1, 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 18. Det resursfördelningssystem som tillämpas för den högre utbildningen utgår till stor del från studentantal. Jag ser gärna ett system som i än högre grad premierar hög kvalitet, men också samverkan och öppenhet mot det omgivande samhället. Jag vill därför verka för att fördelningen av resurser till lärosätena i större utsträckning fördelas efter kvalitet och regional samverkan, särskilt kopplat till arbetsmarknaden. Systemet måste utvecklas och fokusera mer på kvalitet än antalet studenter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelningssystemet, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2014/15:545 av och (C) yrkande 1, 2014/15:594 av (M), 2014/15:655 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1046 av (KD), 2014/15:2457 av i (C) yrkande 15, 2014/15:2938 av m.fl. (SD), 2015/16:1 av (KD), 2015/16:165 av och (båda SD), 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkandena 1 och 16, 2015/16:2770 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3008 av och (båda C) yrkande 1 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 30. har i sin Industristrategi för forskning och innovation bl.a. uttalat att högskolans samverkansuppdrag behöver förtydligas och följas upp. Prestationen bör vara kopplad till en resurstilldelning som belönar såväl vetenskaplig kvalitet som kvalitet i samverkan och nyttiggörande för samhället. Likaså bör forskningsinstituten medverka till att FoU (forskning och utveckling) inom näringslivet ökar genom att vara sammanhållande för strategiska teknikområden tillsammans med industrin och universiteten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Studieavgifter för tredjelandsstudenter m.m., punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2014/15:1972 av och (MP), 2015/16:947 av (M) och 2015/16:1593 av och (båda MP). Det är viktigt att attrahera utländska studenter. Den högre utbildningen är en snabbväxande global marknad som skapar nya kontakter och nätverk och tillför värdländerna värdefullt humankapital. Jag vill underlätta såväl ansökningsförfarandet som studier i för utomeuropeiska studenter. De som kommer till är en resurs för vårt land. Konsekvenserna av att tredjelandsstudenter måste betala för sin utbildning i har varit olyckliga. Därför bör erbjuda avgiftsfria utbildningar även för dessa studenter. En mindre avgift bör dock tas ut av dem för att finansiera deras antagningsförfarande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbudet av vissa yrkesutbildningar, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2014/15:774 av m.fl. (FP), 2014/15:1100 av (SD), 2014/15:1690 av (M), 2014/15:1939 av och (S), 2014/15:2549 av (M), 2014/15:2793 av och (S) yrkande 2, 2015/16:650 av m.fl. (S), 2015/16:655 av m.fl. (S), 2015/16:897 av (KD), 2015/16:1545 av (M) yrkande 1, 2015/16:2290 av (KD) och 2015/16:2550 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi föreslår att tillgången på läkare och sjuksköterskor säkras bl.a. genom att fler utbildas. Detta är särskilt viktigt när det gäller specialistsjuksköterskeutbildning och barnmorskeutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbudet av vissa yrkesutbildningar, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1100 av (SD) och 2015/16:2550 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:774 av m.fl. (FP), 2014/15:1690 av (M), 2014/15:1939 av och (S), 2014/15:2549 av (M), 2014/15:2793 av och (S) yrkande 2, 2015/16:650 av m.fl. (S), 2015/16:655 av m.fl. (S), 2015/16:897 av (KD), 2015/16:1545 av (M) yrkande 1, 2015/16:2290 av (KD) och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 19. Vården är i stort behov av fler specialistsjuksköterskor. Andelen sjuksköterskor med specialistexamen har minskat som vården har blivit alltmer specialiserad. Incitamenten för sjuksköterskor att vidareutbilda sig är svaga. Det krävs en riktad satsning för att den långsiktiga specialistkompetensen inom vården ska kunna garanteras framöver. scenkonstutbildningar är många. För att det ska råda någorlunda balans mellan utbudet av utbildningsplatser och efterfrågan inom scenkonsten och för att säkra kvalitet och svensk scenkonst i den internationella konkurrensen är översyn och utvärdering viktiga verktyg. Vi vill därför se en nationell översyn och utvärdering av utbudet och kvalitetssäkringen av scenkonstutbildningar i landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utvärdering av lärarutbildningen, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 1. Medarbetarna är välfärdens viktigaste resurs. Särskilt tydligt blir detta inom skolan. Forskning visar att engagerade lärare som ger kontinuerlig återkoppling till sina elever gör stor skillnad för elevernas skolresultat. För att öka lärarkompetensen behöver lärarutbildningen förbättras. Vi vill modernisera lärarutbildningen för att ytterligare öka lärarkompetensen. En utvärdering av lärarutbildningen behöver göras och inom ramen för den bör ersättningsmodellen ses över i syfte att säkerställa att kraven på lärarstudenterna inte sänks. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utvärdering av lärarutbildningen, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 26. För att säkerställa att lärarutbildningen ligger i framkant vill jag att den kontinuerligt utvärderas. Läraryrket är ett akademiskt hantverksyrke, likt exempelvis läkare och tandläkare, där teori och praktik vävs samman. En nybliven lärare ska både ha den teoretiska kunskapen och kunna omsätta den i klassrummet. Det är därför viktigt att lärarutbildningen kontinuerligt samverkar med omgivande skolor där teoretiska kunskaper praktiseras och där den senaste klassrumsnära forskningen tillämpas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Specialisering på vissa lärarutbildningar, punkt 17 (M, L) av (L), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 29. Vi vill se över hur lärosätena skulle kunna specialisera sig på vissa inriktningar av lärarutbildningen enligt rekommendation i granskningsrapporten av lärarutbildningen – utbildas rätt antal lärare? (RiR 2014:18). På så sätt ökar möjligheterna för universitet och högskolor att bli riktigt bra på vissa lärarutbildningar. Främst ökar det dock möjligheterna att anordna de lärarutbildningar som har få sökande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Krav vid antagning till lärarutbildningen, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1119 av (SD) och 2014/15:855 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 10. Någon sorts lägsta gräns vad gäller resultat på högskoleprovet måste införas för att antas på lärarutbildningen. För att kunna sköta ett så viktigt uppdrag och säkerställa att skolan uppfyller sina mål krävs mycket god ledarskapsförmåga och kognitiv och pedagogisk kunskap. Genom att införa en lägsta gräns i fråga om resultat på högskoleprovet höjs läraryrkets status och man säkerställer att lärare har den kompetens som krävs för lärarutbildningen. Det ger också en trygghet för lärarna att deras kollegor har en grundnivå som säkerställer en god utbildning för kommande elevkullar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Krav vid antagning till lärarutbildningen, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:855 av (KD) yrkandena 1 och 2, båda i denna del, och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 10 i denna del. Enligt statistik från () kommer det att saknas drygt 40 000 lärare 2020. är söktrycket till lärarutbildningen lågt. Frånvaron av konkurrens om utbildningsplatserna leder till att de studenter som inte är motiverade eller lämpade för läraryrket kan komma in på utbildningen. För att åstadkomma förändring krävs en ökad konkurrens om utbildningsplatserna så att endast ett urval av de sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs det minst betyget E i vissa ämnen för att vara behörig till lärarutbildningen. Jag menar att det inte räcker. För att kunna antas till lärarutbildningen ska det krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare ett högre betyg i undervisningsämnena. För att ytterligare stärka urvalsprocessen så att det är rätt personer som blir lärare anser jag att lämplighetsprov eller antagningsprov ska införas vid antagning till lärarutbildningen. Alliansregeringen tillsatte en utredning om lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen som pekade på att utmaningen ligger i att hitta prov som är objektiva och rättssäkra. För tillfället genomförs lämplighetsprov på försök vid två lärosäten i (Linnéuniversitetet och ). Efter att en utvärdering genomförts av dessa försök, som är ganska olika i sin utformning, bör lämplighetsprov utarbetas som gäller vid samtliga lärosäten som anordnar lärarutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarutbildningens innehåll, punkt 19 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6 samt 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:744 av och (S), 2014/15:867 av (KD), 2014/15:892 av (M) yrkande 2, 2014/15:1131 av m.fl. (SD), 2014/15:2034 av m.fl. (S), 2014/15:2668 av och (SD) yrkande 2, 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:30 av (SD), 2015/16:1237 av (M) yrkande 2, 2015/16:1460 av (M), 2015/16:1683 av m.fl. (SD), 2015/16:1862 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:2102 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2805 av (MP) yrkande 1 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 16. För att morgondagens lärare bättre ska kunna möta och hjälpa alla elever föreslår vi att lärarna rustas med ett andraspråksperspektiv och får kompetens inom svenska som andraspråk i sin lärarutbildning. Även den specialpedagogiska kompetensen behöver stärkas. ingår specialpedagogik i lärarnas utbildning, men det är en alldeles för liten del. För att samtliga lärare ska få bättre förutsättningar att möta och undervisa alla elever vill vi förstärka lärarutbildningen med utökade kurser i specialpedagogik. Vi vill ge () i uppdrag att utreda hur svenska som andraspråk och specialpedagogik kan ingå som obligatoriska delar i lärarutbildningen. Man behöver också se över möjligheterna att ta fram en påbyggnadsutbildning likvärdig med speciallärarutbildningen och med fokus på flerspråkighet, andraspråksutveckling och språkutvecklande arbetssätt i alla ämnen. Det skulle säkerställa kompetensen hos lärarna och att elevgruppen med annat modersmål än svenska får den utbildning den har rätt till. Det skulle också kunna vara ett karriärsteg som innebär att läraren får en ny roll, ett nytt uppdrag (att både undervisa och handleda kollegor) och ett större ansvar. Krav för en sådan påbyggnadsutbildning skulle vara fullgjord lärarutbildning och undervisningserfarenhet. Ny forskning visar att elever i skolor som ligger i framkant med att använda ny teknik i klassrummen presterar bättre på de nationella proven. Det gäller dock enbart om lärarna har kompetens att koppla ihop digitala läromedel och verktyg med en genomtänkt och välplanerad pedagogik. Digital kompetens bör därför ingå i lärarutbildningen. För att rusta lärarna för att leda en klass i praktiken föreslår vi också att utbildning i ledarskap bör ingå i lärarutbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarutbildningens innehåll, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1131 av m.fl. (SD), 2015/16:30 av (SD) och 2015/16:1683 av m.fl. (SD) samt 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:744 av och (S), 2014/15:867 av (KD), 2014/15:892 av (M) yrkande 2, 2014/15:2034 av m.fl. (S), 2014/15:2668 av och (SD) yrkande 2, 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:1237 av (M) yrkande 2, 2015/16:1460 av (M), 2015/16:1862 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:2102 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2015/16:2805 av (MP) yrkande 1, 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi menar att en ledarskapsutbildning borde ingå inom ramen för dagens lärarutbildning, t.ex. någon av Försvarshögskolans ledarskapsutbildningar. Vi tror också att rollen som lärare med inriktning mot fritidshem går att utveckla. Utbildningen för lärare med inriktning mot fritidshem bör innehålla en särskild ledarskapsutbildning med inriktning mot arbete i jourklasser för barn med tillfälliga svårigheter. Likaså bör utbildningen innehålla kunskaper för att vägleda särbegåvade barn. Det ska också vara en uppgift för dessa lärare att ha huvudansvar för skolans antimobbningsarbete och de ska vara utbildade för detta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarutbildningens innehåll, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:744 av och (S), 2014/15:867 av (KD), 2014/15:892 av (M) yrkande 2, 2014/15:1131 av m.fl. (SD), 2014/15:2034 av m.fl. (S), 2014/15:2668 av och (SD) yrkande 2, 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:30 av (SD), 2015/16:1237 av (M) yrkande 2, 2015/16:1460 av (M), 2015/16:1683 av m.fl. (SD), 2015/16:1862 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:2102 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2015/16:2805 av (MP) yrkande 1 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 27. Den som vill bli rektor bör kunna gå en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap som motsvarar dagens rektorsutbildning och rektorslyftet. Även den som inte har tänkt sig att bli rektor, men exempelvis förstelärare, bör kunna avsluta sin lärarutbildning med en sådan utbildning. Det bör inte vara ett krav att vara lärare för att gå denna utbildning eller för att anställas som rektor. Det kan vara positivt om chefer från annan verksamhet söker sig till en rektorstjänst efter att först ha gått utbildningen i pedagogiskt ledarskap. Ledare med erfarenhet av olika verksamheter utanför skolans värld kan fungera som en vitamininjektion som utvecklar skolan i positiv riktning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fler vägar till läraryrket, punkt 20 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 28. Det är viktigt att det finns fler vägar till lärarutbildningen. Akademiker som vill bli lärare ska kunna gå en kurs i pedagogik för att sedan kombinera lärararbete med fortsatt utbildning. Fler relevanta sommarkurser på lärarutbildningen behöver säkerställas för att fler ska kunna avsluta sin lärarutbildning snabbare. Vi vill också skapa fler snabba vägar in i läraryrket för lämpliga personer som har en examen i ett relevant ämne eller relevant yrkeskunskap. Dessa personer ska kunna få lärarexamen genom en kompletterande utbildning i pedagogik på 60 högskolepoäng, dvs. heltidsstudier, som ska kunna genomföras på halvtid. Denna möjlighet finns för personer med vissa examina, men den tar . Målgruppen är fortfarande för snäv – fler bör kunna komma i fråga för en sådan kompletterande utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående lärarutbildning, punkt 21 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 2. Vi vill ha fristående lärarutbildning och initiativ liknande Teach for , som rekryterar från andra akademiska yrken än lärare. Det är viktigt att utveckla och ta till vara på de ledartalanger som finns och skapa fler vägar till läraryrket. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2771 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. För att möta rekryteringsbehovet behöver fler vägar till läraryrket öppnas för personer med rätt ämneskompetenser men utan lärarkompetens. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) är ett sådant alternativ där akademiker med ämneskunskaper får komplettera sin utbildning med pedagogik för att kunna arbeta som behöriga lärare. Vi anser att det bör bli möjligt att anordna KPU utan att ge en hel lärarutbildning. Regeringen bör skyndsamt kartlägga de hinder som finns för fristående aktörer att starta och bedriva KPU och återkomma med förslag på lösningar som möjliggör för fristående aktörer att bedriva KPU. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 25 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:40 av (SD) och 2014/15:416 av och (FP) yrkande 1, 2014/15:530 av Skånberg (KD), 2014/15:747 av och (S), 2014/15:1334 av (M), 2014/15:1437 av m.fl. (S), 2014/15:1763 av (M), 2014/15:2061 av (S), 2014/15:2281 av (M), 2014/15:2740 av och (C) yrkande 3, 2015/16:9 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:779 av (FP) yrkande 3, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 14, 2015/16:971 av (M), 2015/16:1174 av (M), 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 3, 2015/16:1539 av (M) yrkande 2, 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 14, 2015/16:2441 av (C) yrkande 1 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 50. konstaterar i sin revision inom högskoleområdet (RiR 2012:4) att det råder brister inom psykiatrin. Bristerna gäller att psykiatriutbildningen inom den ordinarie läkarutbildningen är för kort. Psykiatriutbildningen brukar vanligtvis vara . Dessutom råder en brist på psykiatriker då själva psykiatriutbildningen inte är så populär. Regeringen bör åtgärda bristerna enligt vad som anförs ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 25 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2014/15:40 av (SD), 2014/15:416 av och (FP) yrkande 1, 2014/15:530 av Skånberg (KD), 2014/15:747 av och (S), 2014/15:1334 av (M), 2014/15:1437 av m.fl. (S), 2014/15:1763 av (M), 2014/15:2061 av (S), 2014/15:2281 av (M), 2014/15:2740 av och (C) yrkande 3, 2015/16:9 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:779 av (FP) yrkande 3, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 14, 2015/16:971 av (M), 2015/16:1174 av (M), 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 3, 2015/16:1539 av (M) yrkande 2, 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2015/16:2441 av (C) yrkande 1 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 50. De som kommer i kontakt med myndigheter när de har utsatts för våld måste kunna vara säkra på att de personer de kommer i kontakt med på myndigheterna förstår problematiken. Därför bör möjligheterna ses över för hur grundläggande kunskaper om våld kan bli en obligatorisk del av utbildningen till alla yrken som kommer i kontakt med våldsutsatta personer, t.ex. polis, jurister, socialsekreterare och läkare för att dessa ska få en grundläggande förståelse för bl.a. normaliseringsprocessen och våldsutsatthet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2014/15:40 av (SD), 2014/15:416 av och (FP) yrkande 1, 2014/15:530 av Skånberg (KD), 2014/15:747 av och (S), 2014/15:1334 av (M), 2014/15:1437 av m.fl. (S), 2014/15:1763 av (M), 2014/15:2061 av (S), 2014/15:2281 av (M), 2014/15:2740 av och (C) yrkande 3, 2015/16:9 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:779 av (FP) yrkande 3, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 14, 2015/16:971 av (M), 2015/16:1174 av (M), 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 3, 2015/16:1539 av (M) yrkande 2, 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:2441 av (C) yrkande 1. Det tycks finnas ett allt starkare behov inom högskolevärlden av att fördjupa diskussionen kring etiska värderingar och moraliskt handlande som nödvändiga element i vardagen. Begrepp som etik och moral, akademisk frihet, lojalitet mot överordnade, kollegialitet, respekt för studenter, professionalism och yrkesetik är exempel på frågeställningar som etiska samtal kan vara ägnade att belysa. Vidare bör grundläggande moment kring företagande och entreprenörskap i konstnärliga utbildningar ses över. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Arbetslivsanknytning, punkt 26 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: