bet · H301KU17 · 2016-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete och utskottets tidigare ställningstaganden. Yrkandena rör bl.a. tjänstemannaansvar, regelförenkling, handläggningstiden hos myndigheter, tillgång till myndighetsinformation, integritetsskydd på myndigheters webbplatser, statliga och kommunala servicekontor, kundbegreppet och kundnöjdhet, tidsbegränsade förordnanden, representation i myndigheternas styrelser och insynsråd samt tolkning vid myndighetskontakter. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, C, L, KD) och ett särskilt yttrande (S). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regelförenkling och tidsbegränsning av regler Integritetsskydd på myndigheters webbplatser Statliga och kommunala servicekontor Antalet myndigheter och opinionsbildande myndigheter Representation i myndigheternas styrelser och insynsråd Revisionen av myndigheters vetenskaplighet I medborgarnas tjänst och introduktionsprogram för nyanställda 1.Tjänstemannaansvar, punkt 1 (SD) 2.Handläggningstiden hos myndigheter, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Statliga och kommunala servicekontor, punkt 10 (C, KD) 4.Tolkning vid myndighetskontakter, punkt 18 (SD) Representation i myndigheternas styrelser och insynsråd, punkt 15 (S) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:1317 av (M), 2014/15:1497 av och (M), 2014/15:2119 av (SD), 2015/16:428 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:789 av (FP) och 2015/16:3213 av och (båda SD). Reservation 1 (SD) 2014/15:2242 av (M), 2015/16:904 av (M) och 2015/16:1581 av (M) yrkandena 1 och 2. 2014/15:97 av (M), 2014/15:1311 av och (C), 2015/16:984 av (M) yrkandena 1–3 och 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2014/15:1320 av (M), 2014/15:1443 av (S) och 2015/16:2906 av och (båda SD) yrkande 5. 2015/16:1262 av (M). Integritetsskydd på myndigheters webbplatser 2014/15:1562 av (KD) yrkandena 1–3. 2014/15:2236 av och (M). 2014/15:693 av (M). 2014/15:240 av (M) och 2015/16:137 av (M). Statliga och kommunala servicekontor 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:1094 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:262 av m.fl. (MP), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2015/16:3044 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (C, KD) Antalet myndigheter och opinionsbildande myndigheter 2014/15:117 av och (M), 2014/15:297 av (M) och 2014/15:2234 av (M). 2014/15:150 av (M) och 2015/16:155 av (M). 2014/15:638 av (M) och 2014/15:960 av (S). 2014/15:673 av (M). Representation i myndigheternas styrelser och insynsråd 2014/15:2298 av m.fl. (S), 2015/16:615 av m.fl. (S) och 2015/16:2527 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Revisionen av myndigheters vetenskaplighet 2014/15:2253 av och (M). 2014/15:1665 av (KD). 2014/15:1112 av (SD) yrkande 2, 2014/15:1117 av och (SD), 2014/15:2108 av (SD), 2015/16:1682 av (SD) och 2015/16:2830 av (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) I medborgarnas tjänst och introduktionsprogram för nyanställda 2015/16:1025 av (S) och 2015/16:1078 av (M). 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 57 yrkanden i 50 motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Yrkandena rör bl.a. tjänstemannaansvar, regelförenkling, handläggningstiden hos myndigheter, tillgång till myndighetsinformation, integritetsskydd på myndigheters webbplatser, statliga och kommunala servicekontor, kundbegreppet och kundnöjdhet, tidsbegränsade förordnanden, representation i myndigheternas styrelser och insynsråd samt tolkning vid myndighetskontakter. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om tjänstemannaansvar. Utskottet anser att utformningen av bestämmelsen om tjänstefel är väl avvägd och ändamålsenlig. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:1317 av (M) begärs ett tillkännagivande om att införa tjänstemannaansvar för att möjliggöra ansvarsutkrävande av tjänstemän i offentlig förvaltning. I motion 2014/15:1497 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att återinföra tjänstemannaansvaret och låta rättsväsendet hantera tjänstefel i fler situationer än . I motion 2014/15:2119 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att återinföra tjänstemannaansvaret. Samma sak föreslås i motion 2015/16:3213 av och (båda SD), enligt vilken det saknas möjligheter till välfungerande ansvarsutkrävande i fråga om hanteringen av offentliga resurser när det är kommunala och statliga tjänstemän som fattat beslut. I motion 2015/16:428 av och (båda M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att återinföra tjänstemannaansvaret. Enligt motionen sänder ett tjänstemannaansvar en viktig signal till medborgarna att offentliga tjänstemän får ta sitt ansvar. Också i motion 2015/16:789 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att återinföra tjänstemannaansvaret. Medborgarna ska känna förtroende för att offentliga tjänstemän fullgör sina åtaganden och följer gällande lagar och regler. De nuvarande bestämmelserna om ansvar för tjänstemän fick sin huvudsakliga utformning genom den s.k. ämbetsansvarsreformen (prop. Reformen var genomgripande och medförde en betydande avkriminalisering. Före ämbetsansvarsreformen gällde ett långtgående, särskilt straffrättsligt ansvar för offentligt anställda tjänstemän som innebar att de kunde dömas till tjänstefel (att genom försummelse, oförstånd eller oskicklighet åsidosätta vad som åligger tjänstemannen enligt lag, instruktion eller annan författning, särskild föreskrift eller tjänstens beskaffenhet) eller tjänstemissbruk (att som tjänsteman missbruka sin ställning till förfång för det allmänna eller någon enskild). Den ämbetsansvaret gällde kunde vid sidan av vanliga straff dömas till de särskilda ämbetsstraffen avsättning och suspension (som avskaffades i samband med reformen). Utöver dessa straffrättsliga regler gällde för statstjänstemän bestämmelser om disciplinansvar i den numera upphävda statstjänstemannalagen (1965:274). Enligt denna (19 §) kunde en tjänsteman åläggas disciplinstraff – varning, löneavdrag, suspension eller, med vissa begränsningar, avsättning – för förseelser enligt en gärningsbeskrivning som i princip var densamma som för tjänstefel. För högre statstjänstemän skulle brott i tjänsten i stället beivras efter åtal (18 §). De kommunalt anställdas disciplinansvar var i huvudsak reglerat i kollektivavtal. Enligt 20 kap. 1 § (BrB) ska den som uppsåtligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften dömas för tjänstefel till böter eller fängelse i högst . Om gärningen med hänsyn till gärningsmannens befogenheter eller uppgiftens samband med myndighetsutövningen i övrigt eller till andra omständigheter är att anse som ringa, ska inte dömas till ansvar. Straffansvaret utvidgades (jfr prop. 1988/89:113) till fall där gärningen har begåtts vid myndighetsutövning; tidigare krävdes att den begåtts i myndighetsutövning. Genom ändringen kom tillämpningsområdet, åtminstone i princip, att bli detsamma som enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207). Frågor om skiljande från tjänsten regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd och lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad . I finns även bestämmelser om att arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter i anställningen, om felet med hänsyn till samtliga omständigheter inte är ringa, får meddelas disciplinpåföljd för tjänsteförseelse (14 §). Disciplinpåföljder är varningar och löneavdrag (15 §). Den som är skäligen misstänkt för att i sin anställning ha begått brott ska enligt 22 § anmälas till åtal om misstanken avser bl.a. tjänstefel eller grovt tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB. Av 25 § myndighetsförordningen (2007:515) följer att om regeringen har bestämt att det ska finnas en personalansvarsnämnd vid myndigheten ska nämnden pröva frågor om skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden (när anställningen inte är en provanställning), disciplinansvar, åtalsanmälan samt avstängning. Myndigheternas personalansvarsnämnder har enligt budgetpropositionen viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. De statliga myndigheterna hanterade 431 personalansvarsärenden , vilket är 35 fler ärenden än 2013 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 84). prövar frågor om disciplinansvar, åtalsanmälningar, avskedanden, avstängningar och läkarundersökningar med tvång när det gäller statligt anställda i högre befattningar. Till denna krets hör bl.a. myndighetschefer, domare, åklagare och professorer. tar endast upp ärenden på anmälan av anställningsmyndigheten, ombudsmän eller Justitiekanslern. Skrivelser från allmänheten tas däremot inte upp och leder således inte till några åtgärder från sida. I budgetpropositionen anförs att syftet med en prövning utanför myndigheten där den anställde arbetar och har en högre befattning är att det inte ska kunna misstänkas att kollegor tar obehöriga hänsyn vid prövningen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 71 f.). Senast utskottet behandlade en motion om att återinföra det personliga ansvaret för offentliganställda vid grova tjänstefel i samband med myndighetsutövning var . Utskottet ansåg att utformningen av bestämmelsen om tjänstefel var väl avvägd och ändamålsenlig och avstyrkte motionsyrkandet (bet. 2013/14:KU26 s. 13 f.). Utskottet anser att utformningen av bestämmelsen om tjänstefel är väl avvägd och ändamålsenlig och avstyrker därmed motionerna 2014/15:1317, 2014/15:1497, 2014/15:2119, 2015/16:428 yrkande 1, 2015/16:789 och 2015/16:3213. Regelförenkling och tidsbegränsning av regler Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regelförenkling och tidsbegränsning av regler. Utskottet hänvisar till att det pågår ett löpande arbete för att förenkla regler och till att varje myndighet ständigt måste vara uppmärksam på i vad mån regler leder till det eftersträvade resultatet. I motion 2014/15:2242 av (M) begärs ett tillkännagivande om regelförenkling i den offentliga sektorn. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Effektivare regelverk minskar den administrativa bördan och frigör tid och resurser som i stället kan användas i verksamhetens utveckling. Byråkratin minskar kommunernas och statens attraktionskraft som arbetsgivare och försvårar demokratin genom att inte vara genomtränglig för många medborgare. I motion 2015/16:904 av (M) begärs med samma motivering som i motion 2014/15:2242 också ett tillkännagivande om regelförenkling i den offentliga sektorn. I motion 2015/16:1581 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ställa krav på att myndigheter systematiskt går igenom äldre regler och förordningar för att i möjligaste mån ta bort dem som inte längre fyller någon funktion. Många regler införs för att fylla ett syfte utifrån rådande omständigheter . Allteftersom tiden löper på tappar många lagar och bestämmelser sin relevans. Hos myndigheterna kan det dock vara mindre angeläget att städa i regelverken än att tillföra nya förordningar. I motion 2015/16:1581 av (M) yrkande 2 begärs vidare ett tillkännagivande om att nya regler och bestämmelser som införs av myndigheter på alla nivåer i samhället bör ha en funktionstid och därefter måste omprövas för att vara fortsatt giltiga. Redan vid införandet av nya regler och bestämmelser bör man vara uppmärksam på när dessa kan förväntas behöva omprövas. Därför vore det till gagn för alla berörda om nya regler och förordningar som införs av myndigheter har en funktionstid på maximalt . Reglernas legitimitet kan därefter förlängas i nya femårsperioder, men först efter att dessa systematiskt omprövats och funnits fortfarande vara relevanta. Regeringens skrivelse om regelförenkling för företag (skr. 2012/13:5) I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten för företag – regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6). behandlade också motioner i sitt betänkande med anledning av skrivelsen (bet. 2012/13:NU8). Samtliga yrkanden avstyrktes. framhöll att goda villkor för företagande är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt. Att förenkla regelverk och minska företagens tidsåtgång för administration är en viktig del i ett gott företagsklimat. På så sätt kan företagare ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet. Utskottets ställningstagande ledde till tre reservationer (S, MP, V). Kammaren biföll utskottets förslag (rskr. 2012/13:169). Regeringen hänvisade till den tidigare skrivelsen Regelförenklingsarbetet 2006–2010 (skr. 2009/10:226) och framhöll att väntetider och handläggningstider liksom service och bemötande av myndigheter är en viktig beståndsdel i företagsklimatet. Regeringen hänvisade vidare till olika uppdrag till . I sin granskning av arbetet med regelkvalitet och regelförenkling konstaterade att det samarbete mellan många länder som unionssamarbetet innebär har medfört vissa svårigheter att upprätthålla kraven på enkelhet och klarhet i de svenska reglerna (bet. 2005/06:KU10 s. 48). Utskottet konstaterade även att det finns en risk att genomförandet av EG-rättsliga regler leder till en mer omfattande reglering i än nödvändigt. Utskottet framhöll då att det inom EU emellertid bedrivs ett betydelsefullt arbete för att förenkla gällande regler och lagstiftning. Utskottet betonade det angelägna i att den svenska hållningen i unionssamarbetet innebär att kraven på enkelhet och klarhet hävdas med kraft. I utlåtande /16:KU3 behandlade utskottet kommissionens meddelande om bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (KOM(2015) 215). Kommissionen redogör i meddelandet för sina planer för arbetet med bättre lagstiftning. I meddelandet lyfter kommissionen särskilt fram arbetet med samråd, nya riktlinjer för bättre lagstiftning, en ny , EU-institutionernas delade ansvar, det fortsatta arbetet med Refit och en ny plattform för Refit. Utskottet välkomnar kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen. Utskottet är positivt till kommissionens regelförenklingsarbete och att den särskilt avser att uppmärksamma de regler som påverkar små och medelstora företag och överväga enklare regler för dessa. Rapport från , frågesvar och budgetpropositionen presenterades och är ett led i arbete med att systematiskt följa upp frågor om regelgivningsprocesser i medlemsländerna. Rapporten fokuserar särskilt på konsekvensutredningar, samråd med intressenter och utvärderingar i efterhand av befintliga regler. I ett skriftligt frågesvar om denna rapport anförde närings- och innovationsminister att det är ett ständigt pågående arbete att förbättra regelgivningsprocesserna (fr. 2015/16:645). Att förbättra regelgivningsprocesserna är en prioriterad fråga för regeringen för att svenska företag ska ha ett konkurrenskraftigt utgångsläge. Några av de åtgärder som redan vidtagits är bl.a. att permanentades från och det dåvarande kansliets uppgifter inordnades i som ett särskilt beslutsorgan inrättades för beslut i rådets ärenden. Regeringens bedömning är att förändringen ger förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande och ökad tydlighet gentemot regelgivarna. har en viktig roll i arbetet med att förenkla för företagen och har bl.a. regeringens uppdrag att arbeta med metodutveckling, rådgivning och utbildning för höjd kvalitet av konsekvensutredningar. Ett av de områden som följer upp i rapporten är uppföljning av regler i efterhand. Även om det i finns krav på hur myndigheter ska utvärdera regler finns det utrymme för att förbättra hur arbetet bedrivs i praktiken, enligt frågesvaret. har mot bakgrund av detta tagit fram ett webbverktyg som stöd till myndigheter. En viktig del är att varje myndighet tar fram en rutin för hur den ska arbeta med uppföljning av regler. Webbverktyget presenterades och innehåller vägledande information om hur regelgivare kan arbeta systematiskt med uppföljning. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 s. 25) anförs att målet är att företagens administrativa kostnader ska vara lägre 2020 än 2012. Arbetet med att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande fortsätter. I budgetpropositionen redovisas indikator Government Effectiveness (Worldwide Governance Indicators) som beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och avser måluppfyllelse (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 52). Med indikatorn redogör för kvalitet i offentliga tjänster och institutioner, självständighet från politiska påtryckningar, kvaliteten på politikens utformning och genomförande samt beständigheten i politiska åtaganden. Mätningar gjordes 2006–2013 och uppdateras . Den svenska offentliga sektorn har under hela mätperioden tillhört de mest effektiva. I budgetpropositionen redovisade regeringen att Statens servicecenter inrättades för att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2 s. 53). Genom att koncentrera och standardisera statens administrativa stödverksamhet i Statens servicecenter uppnås stordriftsfördelar. Stödtjänsterna kan utföras med en högre produktivitet än om de utförs vid varje enskild myndighet. Vidare bedöms det bli mer kostnadseffektivt om det är en aktör som byter och inför nya systemstöd inom staten. Eftersom Statens servicecenters kärnverksamhet är att tillhandahålla administrativt stöd åt andra myndigheter främjas kvalitet och rekrytering av kvalificerade medarbetare inom det administrativa området. Genom en anslutning till Statens servicecenter ges den enskilda myndigheten ökade möjligheter att fokusera på sin kärnverksamhet. Sammantaget bedöms detta gynna såväl de offentliga finanserna som kompetensförsörjningen inom det administrativa området. Antalet myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter ökar kontinuerligt. Regeringen har tidigare uttalat att styrningen av anslutningen av myndigheter till Statens servicecenter behöver stärkas. Regeringen har därför aviserat att anslutningen till Statens servicecenters lönerelaterade bastjänster ska förordningsregleras. Syftet är att påskynda arbetet med att effektivisera statens administrativa stödverksamhet och skapa ett ökat fokus på myndigheternas kärnverksamhet. har inlett en granskning av om Statens servicecenter har gjort statsförvaltningens administration effektivare. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . I Myndigheternas föreskrifter – i författningsskrivning (Ds 1998:43) anförs att varje myndighet ständigt måste vara uppmärksam på i vad mån reglerna på myndighetens område leder till det eftersträvade resultatet (s. 18). Utskottet konstaterade att det inom och vid länsstyrelserna pågår ett löpande arbete om regelförenkling, och utskottet avstyrkte en motion i frågan (bet. 2010/11:KU23 s. 29 f.) behandlade utskottet en motion om att införa tidsgränser för lagar och förordningar (bet. 2014/15:KU19 s. 8 f.) Utskottet utgick från att föråldrade lagar, lagar som leder till tillämpningsproblem och lagar som inte längre tillgodoser sitt syfte omprövas. Initiativ till nya lagar eller lagändringar kan komma antingen från regeringen eller från . Det är viktigt att konsekvenserna av lagändringar utreds. Utskottet avstyrkte motionen med det anförda. Som framgår av redovisningen ovan pågår det ett löpande arbete för att förenkla regler. När det gäller föråldrade föreskrifter, föreskrifter som leder till tillämpningsproblem och föreskrifter som inte längre tillgodoser sitt syfte förutsätter utskottet att dessa omprövas. Som redovisats måste varje myndighet ständigt vara uppmärksam på i vad mån regler leder till det eftersträvade resultatet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:2242, 2015/16:904 och 2015/16:1581 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om handläggningstiden hos myndigheter. Utskottet konstaterar att har gjort ett tillkännagivande som inte är slutbehandlat om dröjsmål hos myndigheter. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att alla myndigheter ska sätta en tydlig tidsgräns för handläggningstider. Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Det kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel som hindrar företag från att starta eller växa. Därför vill motionärerna att alla myndigheter sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider. I motion 2014/15:97 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att införa expresshantering av tillståndsprocesser. För att undvika att ledtiderna fortsätter att öka i takt med att antalet tillståndsärenden ökar kommer det att krävas förstärkta resurser på tillståndsmyndigheterna. En åtgärd för att åstadkomma just detta kan vara att införa en särskild ”snabbfil” för expresshantering av tillståndsprocesser. De aktörer som så önskar ska kunna betala en avsevärt högre kostnad för att få snabbare hantering. De extra intäkterna ska oavkortat gå till att förstärka bemanningen på den berörda enheten och på så sätt snabba på hanteringen. Expresshanteringen innebär inte någon annorlunda behandling i själva sakfrågan, men man kan köpa sig snabbare hantering och ett snabbare besked. I motion 2015/16:984 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i . Det finns exempel på både svenska regler och EU-regler som talar om hur länge en myndighet får hålla på med sin handläggning innan den måste vara klar. Många myndigheter gör ett mycket bra jobb och levererar sina beslut till företag och privatpersoner, men tyvärr gäller det inte alltid hos alla myndigheter. I yrkande 2 i motionen begärs ett tillkännagivande om att myndigheternas handläggningstider ska följa kraven i svensk och europeisk lagstiftning om maxtider. Vidare föreslås i yrkande 3 ett tillkännagivande om att en myndighet som på grund av sin försumlighet och brott mot gällande tids- och handläggningslagar gör att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada ska vara skyldig att ersätta företaget för detta. I motion 2014/15:1311 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om behovet av en snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar. För många företag är den långa tiden från ansökan till slutligt beslut ett allvarligt problem som inte sällan avskräcker från att försöka att starta eller utvidga näringsverksamhet. Motionärerna anser att en översyn behöver göras så att handläggningen av tillståndsärenden hos myndigheter och i domstolar kan kortas ned. Enligt 2 kap. 11 § andra stycket regeringsformen ska en rättegång genomföras rättvist och inom skälig tid. Enligt 7 § förvaltningslagen (1986:223) ska varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Vid handläggningen ska myndigheten beakta möjligheten att själv skaffa upplysningar och yttranden från andra myndigheter, om sådana behövs. Enligt 1 § lagen (2009:1058) om förtursförklaring i domstol gäller att om handläggningen av ett mål eller ärende har oskäligt fördröjts, ska domstolen efter skriftlig ansökan från en enskild part förklara att målet eller ärendet ska handläggas med förtur i domstolen (förtursförklaring). Vid bedömningen av om handläggningen har oskäligt fördröjts ska domstolen särskilt beakta – hur komplicerat målet eller ärendet är