bet · H301SoU6 · 2016-03-14 00:00:00 — Utbildningsministern anförde vidare att man från regeringens sida arbetar långsiktigt för att en god skolgång för alla barn ska vara verklighet i hela EU och framhöll att barns skolgång är prioriterat i EU:s arbete med romsk inkludering. Enligt regleringsbrev har myndigheten i uppdrag att göra en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning och karaktär 2017. Hemlösa EU- och EES-medborgare ska redovisas separat. I uppdraget ingår även att ta fram en plan för hur kartläggningen kan spridas och användas i det strategiska arbetet på olika nivåer inom område mot hemlöshet – speciellt mot bakgrund av flyktingsituationen. Uppdraget ska redovisas . människohandelsutredning (Ju 2014:22) har av regeringen i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot bl.a. köp av sexuella handlingar av barn (dir. 2014:128). Uppdraget ska redovisas . Utskottet behandlade motionsyrkanden om hjälp till utsatta EU-medborgare i sitt betänkande 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor, som beslutades i kammaren . Utskottet ansåg att det inte behövdes något initiativ med hänsyn till pågående arbete. Utskottet noterar att den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare slutredovisat sitt uppdrag i betänkandet Framtid sökes (SOU 2016:6). Utskottet välkomnar detta. Betänkandet kommer att beredas inom . Det framgår redan av regeringsuppdraget att samordnaren särskilt skulle beakta barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (). Motion 2015/16:84 (V) yrkandena 1 och 2 får anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. När det gäller ett motionsförslag om stöd i form av nationella riktlinjer i kommunernas arbete med gruppen utsatta EU-medborgare konstaterar utskottet att den nationella samordnarens uppdrag bl.a. innebar att stödja det arbete som utförs av kommunerna. Utskottet konstaterar vidare att till socialt bistånd för medborgare inom EU/EES-området ger vägledning om hur rätten till socialt bistånd i ser ut för dessa medborgare. Utskottet anser därmed att motion 2015/16:2186 (S) får anses huvudsakligen tillgodosedd och avstyrker denna. Utskottet noterar att regeringens arbete på området utsatta EU-medborgare har som mål att tiggeri och utsatthet ska minska och upphöra. Utskottet anser därför att inte behöver ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:1482 (FP) yrkande 9. Kommunens yttersta ansvar för stöd och hjälp enligt 2 kap. 1 § SoL gäller både för barn som har uppehållsrätt och för barn som saknar uppehållsrätt. måste därför i varje enskilt fall bedöma vilket stöd eller skydd enligt SoL ett barn behöver. insatser när det gäller dessa barn omfattas således redan av gällande regelverk. Motion 2015/16:1482 (FP) yrkande 10 får anses tillgodosedd och avstyrks. Utifrån bestämmelsen om det yttersta ansvaret för den som vistas i kommunen har socialnämnden ett ansvar för att ta ställning till om en utredning ska inledas eller inte även om det gäller ett barn som saknar uppehållsrätt. ska enligt 1 kap. 1 § SoL utan dröjsmål inleda en utredning av det som kommit till nämndens kännedom och som kan leda till någon åtgärd av nämnden. behöver då ta hänsyn till bestämmelserna i 1 kap. 2 § SoL om att man vid åtgärder som rör barn särskilt ska se till barnets bästa. I detta sammanhang vill utskottet också lyfta fram det arbete som bedrivs människohandelsutredning (Ju 2014:22). Motion 2015/16:2256 (KD) yrkande 2 får därmed anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottet konstaterar och välkomnar att regeringen på olika sätt arbetar dels inom EU, dels bilateralt i förhållande till både och när det gäller gruppen utsatta EU-medborgare. Frågan om att aktivt arbeta med frågan om utsatta EU-medborgare gentemot och att driva på EU:s arbete med romsk inkludering ingår i det åtgärdspaket som regeringen presenterade . Utskottet ser mycket positivt på dessa åtgärder. I detta sammanhang konstaterar utskottet att numera har samarbetsavtal med både och när det gäller social utsatthet. Utskottet välkomnar detta. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår anser utskottet att det inte behövs något initiativ när det gäller motionerna 2015/16:1482 (FP) yrkandena 5, 6, 11 och 12 samt 2015/16:2567 (KD) yrkande 33. Utskottet gör samma bedömning när det gäller ett förslag om att ska ta initiativ på EU-nivå för att sätta press på andra EU-länder att agera mot diskriminering och sociala orättvisor i de utsatta EU-medborgarnas hemländer. Motion 2015/16:2304 (M) yrkande 5 avstyrks. Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår på olika håll anser utskottet att inte bör ta något initiativ när det gäller ett förslag om EU-finansierade samarbetsprojekt. Motion 2015/16:3245 (C) yrkande 12 avstyrks. Av samma skäl anser utskottet att inte bör ta något initiativ när det gäller ett förslag om att i vissa fall införa sanktioner för medlemsstaterna. Motion 2015/16:3245 (C) yrkande 13 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om föräldrautbildning, familjecentraler och familjens roll. Jämför reservationerna 24 (M), 25 (SD), 26 (KD) och 27 (KD). I motion 2015/16:1472 av och (båda FP) föreslås i yrkande 3 ett tillkännagivande om pappagrupper för nyblivna föräldrar. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om insatser för att få män och pojkar att söka stöd. I motion 2015/16:2482 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 27 ett tillkännagivande om ett krav på kommunerna att erbjuda föräldrar deltagande i minst ett föräldrastödsprogram under barnets uppväxt. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 77 ett tillkännagivande om vikten av att alla föräldrar vid en separation erbjuds ett samarbetssamtal. I yrkande 82 föreslås ett tillkännagivande om att sänka trösklarna till familjerådgivningen. Likalydande yrkanden finns i partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 30 ett tillkännagivande om separationsteam. I motion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att skjuta till extra resurser till för att utreda hur andelen förstagångsföräldrar som genomgår föräldrautbildning kan öka. Familjecentraler och familjens roll I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 83 ett tillkännagivande om att det bör finnas minst en familjecentral i varje kommun. I motion 2015/16:2686 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om familjens roll för det brottsförebyggande arbetet. I partimotion 2015/16:2978 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 13 ett tillkännagivande om mottagande med familjen i centrum. I partimotion 2015/16:2980 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om familjens betydelse för barns och ungas uppväxtvillkor. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att familjesäkra politiken. Insatser inom ska enligt 3 kap. 3 § SoL vara av god kvalitet, och för utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Kommunen ska sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge och frågor som gäller barnets försörjning (samarbetssamtal), och att föräldrar får hjälp att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge, se 5 kap. 3 § första stycket SoL. Kommunen ska även sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom en lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det (andra stycket). Med familjerådgivning avses en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd Regeringen beslutade om en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd – en vinst för alla (dnr S2009/554/FH). Det övergripande målet i strategin är att alla föräldrar med barn ska erbjudas föräldrastöd under barnets hela uppväxt. Föräldrastöd definieras i strategin som en aktivitet som ger föräldrar kunskap om barnets hälsa och barnets emotionella, kognitiva samt sociala utveckling och stärker föräldrarnas sociala nätverk. Föräldrastödet i strategin avser universellt föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjlighet till stöd och hjälp. Syftet är att via föräldrarna främja barnets hälsa och positiva utveckling och maximera barnets skydd mot ohälsa och sociala problem. Barnrättsperspektivet samt det jämställda föräldraskapet och ansvarstagandet för barnet är centrala utgångspunkter i strategin. För att genomföra strategin har ca avsatts för stimulansmedel riktat till kommuner i samarbete med lärosäten. Stimulansmedlen har syftat till att stödja huvudmännen i deras föräldrastödjande arbete och att få ökade kunskaper. En central del har varit att bidra till att stärka samverkan mellan föräldrastödjande aktörer. Strategin har inget slutdatum och gäller så länge regeringen inte kommit med andra besked. Regeringens skrivelse om föräldrastöd Regeringens skrivelse Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till trygga uppväxtvillkor behandlades av utskottet . I skrivelsen lämnas en utförlig redogörelse för det samlade arbete som bedrivits och de resultat som uppnåtts (skr. 2013/14:87, bet. 2013/14:21). lade skrivelsen till handlingarna har haft flera regeringsuppdrag inom ramen för den nationella föräldrastödsstrategin. har myndigheten fördelat i stöd till 21 föräldrastödsprojekt. Myndigheten slutredovisade hur arbetet inom ramen för satsningen med stimulansmedel bedrivits och vilka resultat som uppnåtts. Sammanfattningsvis kan sägas att stimulansmedlen resulterat i ökad kunskap och evidens, såsom kunskap om att föräldrastödsprogram är hälsoekonomiskt motiverade, framför allt för kommunen. Stimulansmedlen har resulterat i fler mötesplatser för föräldrar, ökad samverkan mellan aktörer, ökad integrering av föräldrastödet i det hälsofrämjande arbetet och utvecklade stödformer, metoder och arbetssätt. Utöver detta har en rad insatser gjorts för att stärka både det riktade och det universella föräldrastödet inom olika samhällssektorer. Insatsernas huvudfokus har varit stöd till huvudmän och andra föräldrastödjande aktörer med ökad kunskap och stöd till utvecklad samverkan som centrala inslag. I samarbete med genomför en 7,5-poängs distansutbildning om hälsofrämjande och förebyggande familje- och föräldrastöd, Förebyggandets konst – föräldrastöd. Första utbildningsomgången ägde rum . Distansutbildningen pågick fram (dnr S2014/4634/FST). Utbildningen riktar sig till tjänstemän, praktiker och beslutsfattare i kommuner och landsting, studenter samt personer i ideella organisationer och studieförbund. Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Myndigheten för internationella adoptionsfrågors uppdrag fick dåvarande Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () i uppdrag att sprida, förvalta och utveckla den kunskapsbas som tagits fram inom ramen för den nationella strategin för föräldrastöd och som har ansvarat för. bytte myndigheten namn till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF). MFoF ska, till skillnad från , även ha ett nationellt samordningsansvar för föräldrastödet. Utgångspunkten för organisationsförändringen är den översyn som har gjorts inom ramen för departementspromemorian Samordnat ansvar för vissa familjefrågor (Ds 2014:17). Syftet är att skapa en förbättrad, mer effektiv och ändamålsenlig samordning när det gäller internationella adoptioner, föräldrastöd och vissa familjerättsfrågor inom . Länsstyrelserna har med utgångspunkt i föräldrastödsstrategin i uppdrag att –2017 stödja kommuner, landsting och andra föräldrastödjande aktörer i respektive län i arbetet med att utveckla ett universellt, kunskapsbaserat, samordnat och långsiktigt stöd till föräldrar med barn i tonåren (S2014/8870/). Viktiga utgångspunkter i arbetet är det jämställda föräldraskapet och barnets rättigheter. Familjecentrum samlar förebyggande och stödjande insatser för barn och föräldrar, såsom mödrahälsovård, barnhälsovård, öppen förskola och förebyggande verksamhet. Huvudmän för familjecentrum är i de flesta fall kommun och landsting. På familjecentrum finns enligt regeringen goda förutsättningar för samordnade och lättillgängliga insatser och stöd till föräldrar och barn (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 170). Det förekommer flera olika benämningar för verksamheterna, t.ex. familjecentral och familjens hus, samt en variation i vilka basverksamheter som ingår. (Ramböll) har på uppdrag av genomfört en utvärdering av familjecentrum i . I uppdraget har även ingått att ta fram kunskap om vilket behov av stöd som finns hos de enskilda kommuner och landsting som önskar etablera eller utveckla familjecentrum. Rapporten ska enligt uppdraget kunna utgöra en grund för framtagande av ett stödjande material riktat till huvudmännen om hur de kan starta eller vidareutveckla en verksamhet med familjecentrum. Rapporten ska ge kunskapsunderlag för hur man bör utforma ett eventuellt nationellt stöd till huvudmännen på området i genomförandet. Mot bakgrund av att de familjerättsliga vårdnadsmålen har ökat markant finns det enligt regeringen behov av att ytterligare fokusera på preventiva insatser till föräldrar. vårdnadsutredning (Ju 2014:14, dir. 2014:84) har i uppdrag att kartlägga och analysera orsakerna till ökningen av antalet vårdnadsmål. I detta sammanhang är också försöksverksamheten med s.k. samverkansteam av intresse (prop. 2014/15:1 utg.omr. 9 s. 155). I uppdraget ingår att ta ställning till bl.a. hur föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning i mål om vårdnad, boende och umgänge kan utvecklas och förbättras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ansåg i sitt betänkande 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor att det inte behövdes något initiativ med anledning av motionsyrkanden om familjerådgivning och hänvisade till pågående arbeten vid länsstyrelserna, , och vårdnadsutredning (s. 63). finns en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd: Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till trygga uppväxtvillkor. Det övergripande målet i strategin är att alla föräldrar med barn ska erbjudas föräldrastöd under barnets hela uppväxt. Föräldrastödspolitiken är sektorsövergripande och kräver samordnade insatser på alla områden där föräldrastöd berörs. Sedan strategin tillkom har en rad insatser på olika områden genomförts (skr. 2013/14:87, bet. 2013/14:SoU21). Utskottet ser mycket positivt på detta. Utskottet noterar att arbete på området pågår på flera olika håll, t.ex. vid Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, länsstyrelserna samt vårdnadsutredning. Utskottet anser därför att det inte behövs något initiativ med anledning av motionsyrkanden om olika frågor om föräldrautbildning. Motionerna 2015/16:1472 (FP) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2482 (M) yrkande 27, 2015/16:2568 (KD) yrkandena 77 och 82, 2015/16:2569 (KD) yrkandena 28, 29 och 30 samt 2015/16:3095 (SD) yrkande 4 avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionsyrkanden om familjecentraler och familjens roll i olika avseenden. Motionerna 2015/16:2568 (KD) yrkande 83, 2015/16:2686 (KD) yrkande 4, 2015/16:2978 (KD) yrkande 13 och 2015/16:2980 (KD) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om huvudmannaskap för missbruksvården, indraget försörjningsstöd för missbrukare, kvalitetssäkring av HVB-hem, tillgång på tvångsvårdsplatser, missbrukande kvinnor och deras behandling samt nationellt . Jämför reservationerna 28 (SD), 29 (C), 30 (V), 31 (V), 32 (V), 33 (M) och 34 (V). I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 10 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om ökad statlig styrning. Motionärerna anser att tidig och mer kunskapsbaserad vård tillsammans med en tydligare styrning av resurserna för att öka tillgängligheten är viktiga komponenter i en framgångsrik missbruksvård. I motion 2015/16:2430 av m.fl. (C) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över hur ansvaret för missbruksvården kan överföras till hälso- och sjukvården. Ett liknande yrkande finns i motion 2015/16:3327 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1. I motion 2015/16:2430 av m.fl. (C) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvårdslagen ska vara styrande inom missbruksvården. Indraget försörjningsstöd för missbrukare I motion 2015/16:2868 av och (båda SD) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att kunna dra in försörjningsstöd för missbrukare och att vederbörande i stället ska erbjudas hjälp från berörda myndigheter. I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om hur kvaliteten på HVB-hemmen ska säkerställas samt hur en långsiktig förändring av HVB-hemmens ansvar, struktur och tillsyn kan genomföras. Missbrukande kvinnor och deras behandling I motion 2015/16:959 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 15 ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att missbrukande kvinnor utsatta för mäns våld ska erbjudas behandling i könsuppdelade grupper. I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 7 ett tillkännagivande om att genusperspektivet i missbruksvården bör förstärkas. I motion 2015/16:2485 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 8 ett tillkännagivande om att se över tillgången på platser inom tvångsvården av missbrukare. I motion 2015/16:1276 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av reglerna för tvångsvård inom vård och omsorg. I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att göra i till ett nationellt centrum för kunskap om unga som missbrukar eller riskerar att hamna i missbruk. ska enligt 3 kap. 7 § SoL arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. ska genom information till myndigheter, grupper och enskilda och genom upp-sökande verksamhet sprida kunskap om skadeverkningar av missbruk och om de hjälpmöjligheter som finns. ska vidare enligt 5 kap. 9 § SoL aktivt sörja för att den en-skilda missbrukaren får den hjälp och vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden ska i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. Enligt 5 kap. 9 a § SoL ska landsting och kommuner komma överens om samarbete i frågor som gäller personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen. Syftet med bestämmelserna är att landstingen och kommunerna bättre ska kunna tillgodose de aktuella gruppernas behov av vård, stöd och behandling (prop. 2012/13:77, bet. 2012/13:SoU18, rskr. 2012/13:221). ska enligt 5 kap. 10 § SoL erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som t.ex. är långvarigt sjuk. I lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, finns bestämmelser om tvångsvård av missbrukare. Enligt 2 § ska vård inom ges en missbrukare i samförstånd med honom eller henne. En missbrukare ska dock beredas vård oberoende av eget samtycke under de förutsättningar som anges i lagen, se 3 §. Förutsättningarna för att tvångsvård ska beslutas är om • någon till följd av ett fortgående missbruk av alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel är i behov av vård för att komma ifrån sitt missbruk, • vårdbehovet inte kan tillgodoses enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller på något annat sätt, och • han eller hon till följd av missbruket a) utsätter sin fysiska eller psykiska hälsa för allvarlig fara, b) löper en uppenbar risk att förstöra sitt liv, eller c) kan befaras komma att allvarligt skada sig själv eller någon närstående. Det är socialnämnden som ansöker om vård enligt 11 § LVM hos förvaltningsrätten, och beslut om vård fattas av rätten. tillhandahåller s.k. LVM-hem. Bakgrund och pågående arbete En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2011–2015 Regeringen och beslutade om en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-strategin) som anger mål och inriktning för hur samhällets insatser ska genomföras, samordnas och följas upp –2015 (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203 och 204). Den nationella målstrukturen för ANDT-politiken består av ett gemensamt övergripande mål för denna politik och sju långsiktiga mål som anger inriktningen för ANDT-arbetet i sin helhet. Till de långsiktiga målen knyts ett antal prioriterade mål som ska uppnås . Det gemensamma övergripande målet för ANDT-politiken är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. I strategins långsiktiga mål 5 anges att personer med ett missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. Till målet hör följande prioriterade mål: • Tillgång till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka. • En tydligare och mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan huvudmännen för missbruks- och beroendevården ska uppnås. • Regionala och lokala skillnader i kvalitet, tillgänglighet och resultat ska minska. Regeringens åtgärder på området beskrivs i de årliga åtgärdsprogrammen för ANDT-politiken. godkände målen för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). Regeringens åtgärdsprogram för ANDT-politiken 2015 är det femte sedan strategin beslutades. Avsikten är att det statliga stöd som lämnas för detta arbete i så stor utsträckning som möjligt ska gå till långsiktiga satsningar som görs i bred samverkan för att nå de uppsatta målen i strategin. En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 inkom regeringens skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 till . I skrivelsen redogör regeringen för en förnyad men fortsatt samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken). Skrivelsen inleds med en redogörelse av resultaten från strategiperioden –2015 följt av mål och inriktning för samhällets insatser –2020. I skrivelsen beskrivs även organisationen för genomförande av strategin, liksom hur insatserna ska samordnas och följas upp. För att främja långsiktighet och kontinuitet anser regeringen att det övergripande målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken bör ligga fast. Regeringens avsikt är att ett nationellt råd för ANDT-frågor ska finnas även för strategiperioden –2020. I rådet bör berörda myndigheter och Kommuner och Landsting ingå, liksom forskare och representanter från civilsamhällets organisationer. Det finns enligt regeringen skäl att ta nya steg inom ANDT-politiken för att öka engagemanget och aktiviteten inom området och för att bidra till regeringens mål om att minimera de påverkbara hälsoskillnaderna inom en generation. För att uppnå regeringens ambition måste enligt regeringen både jämlikhets- och jämställdhetsperspektivet tydliggöras och genomsyra ANDT-arbetet på alla nivåer. Statskontorets utvärdering av delar av ANDT-strategin 2011–2015 Statskontorets utvärdering av regeringens ANDT-strategi 2011–2015 visar att strategins utformning varit ändamålsenlig för att nå regeringens mål om att komma till rätta med de problem som bruk och missbruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak orsakar (2015:9). Strategins målstruktur har enligt Statskontoret bidragit till att förankra målen för regeringens ANDT-politik på nationell, regional och lokal nivå. Uppföljningen av målen har blivit mer samordnad . Många av de åtgärder som regeringen finansierat inom ramen för strategin har förutsättningar att vara verkningsfulla på .