bet · H301KrU9 · 2016-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om museer och kunskapsuppbyggnad, kulturmiljö och immateriellt kulturarv. Några av motionsyrkandena behandlas i förenklad form. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). 43 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statligt stöd till vissa museer arkeologiska centrum och vid Kännedom om brott mot mänskligheten Statligt stöd till kulturarv Kyrkor som tas ur bruk Tryggande av det immateriella kulturarvet 1.Statligt stöd till vissa museer, punkt 1 (SD) 2.Statligt stöd till vissa museer, punkt 1 (L) 3.Kännedom om brott mot mänskligheten, punkt 3 (V) 4.Kännedom om brott mot mänskligheten, punkt 3 (KD) 5.Proveniens, punkt 4 (M, L) 6.Helhetssyn på kulturlandskapet, punkt 5 (M, C, L, KD) 7.Arkeologiska undersökningar, punkt 6 (M, C, L, KD) 8.Svenskt kulturarvsår, punkt 8 (SD) 9.Mälsåkers slott, punkt 9 (SD) 10.Kyrkor som tas ur bruk, punkt 11 (SD) 11.Tryggande av det immateriella kulturarvet, punkt 12 (KD) 12.Tryggande av det immateriella kulturarvet, punkt 12 – motiveringen (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statligt stöd till vissa museer 2015/16:117 av (M), 2015/16:524 av och (båda FP) yrkandena 1–3, 2015/16:1217 av (FP), 2015/16:1221 av (M), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 17 och 2015/16:3162 av (FP). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) arkeologiska centrum och vid 2015/16:143 av m.fl. (M) och 2015/16:238 av (M). Kännedom om brott mot mänskligheten 2015/16:101 av m.fl. (V) och 2015/16:1271 av (KD) yrkande 2. Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2015/16:1184 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (M, L) 2015/16:2019 av (SD) yrkande 24 och 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Reservation 6 (M, C, L, KD) 2015/16:183 av (M), 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 5 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 7 (M, C, L, KD) Statligt stöd till kulturarv 2015/16:341 av (S) och 2015/16:631 av (S). 2015/16:1842 av m.fl. (SD). Reservation 8 (SD) 2015/16:1531 av m.fl. (S). Reservation 9 (SD) 2015/16:482 av m.fl. (M) och 2015/16:2208 av och (båda S). Kyrkor som tas ur bruk 2015/16:3097 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 10 (SD) Tryggande av det immateriella kulturarvet 2015/16:660 av m.fl. (FP, M, C, KD) och 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 11 (KD) Reservation 12 (SD) – motiveringen 2015/16:1168 av (M), 2015/16:1247 av (M), 2015/16:1510 av och (båda S), 2015/16:1838 av m.fl. (SD), 2015/16:1839 av m.fl. (SD), 2015/16:1850 av m.fl. (SD), 2015/16:1853 av m.fl. (SD), 2015/16:2014 av (SD), 2015/16:2312 av (KD), 2015/16:2384 av m.fl. (S), 2015/16:2523 av m.fl. (S) och 2015/16:2792 av (SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (SD), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 43 motionsyrkanden om kulturarvsfrågor från den allmänna motionstiden /16. Motionsyrkandena har delats in i tre avsnitt: museer och kunskapsuppbyggnad, kulturmiljö och immateriellt kulturarv. Utskottet föreslår att några av yrkandena behandlas i förenklad form. liberalerna (FP) bytte , efter den allmänna motionstiden /16, namn till Liberalerna (L). Ny museipolitik (SOU 2015:89) Den förra regeringen tillsatte en utredning för att se över de statliga museernas uppdrag, myndighets- och institutionsstrukturen och regeringens styrning av dem (dir. 2014:8, 2015:14). Utredningen lämnade sina förslag i betänkandet Ny museipolitik (SOU 2015:89). Utredningens slutsats är att trots att museerna har utvecklat sin verksamhet och kontinuerligt förhållit sig till samhällsutvecklingen under olika tidsperioder är det svårt för museerna att få ett erkännande för det förändringsarbete som genomförts. Trots ökande och internationellt sett höga besökstal och ett brett allmänt intresse framhålls ofta museernas situation som problematisk. Utredningens analyser visar att det i hög grad är samma museifrågor som har diskuterats och problematiserats sedan den moderna svenska kulturpolitiken började formuleras . Museerna har enligt utredningen blivit föremål för allt fler förväntningar och breddade uppdrag från staten. har gamla uppgifter inte tagits bort i samma utsträckning. För att befästa museernas självständiga ställning som centrala kunskapsinstitutioner föreslår utredningen en museilag som ska ge museerna ett tydligare mandat att utveckla verksamheten och ge dem en självständig position från eventuella försök till politisk detaljstyrning av verksamheten. Tydliga och långsiktiga mål ska kombineras med kvalitetsdrivande system i sektorn. Lagens föreslagna definition av ett museum är en institution som bedriver utställningsverksamhet, som är öppen för allmänheten och som har avlönad personal. Lagförslaget innebär att det allmänna museiväsendet, dvs. statliga museer, regionala museer, kommunala museer och övriga offentligt styrda museer, ska bidra till – aktiv samlingsförvaltning, inklusive former för avyttring av statliga museers samlingar. Lagen föreskriver även att aktörer inom det allmänna museiväsendet ska samverka med varandra för att ge större tillgång till de samlade resurserna. Vidare föreslår utredningen att Riksutställningar successivt bör avvecklas eftersom man bedömer att myndighetens verksamhet inte efterfrågas i tillräckligt hög utsträckning av sektorn. Enligt utredningen verkar effekterna av verksamheten även vara begränsade i förhållande till avsatta resurser. Utredningen för fram att det saknas en myndighet på central nivå med ansvar för uppföljning, utveckling och kunskapsuppbyggnad inom museisektorn. Detta har enligt utredningen lett till att många museer i hela landet upplever att det inte finns någon tydlig motpart för dialog på nationell nivå. Utredningen föreslår därför att det inrättas en ny myndighet – Myndigheten för museer – som utifrån museilagen och de nationella kulturpolitiska målen ska • ansvara för kvalitetssäkring av centralmuseernas verksamhet genom ett system för kollegial granskning • pröva frågor om statsbidrag till samverkan mellan centrala, regionala och lokala museer, centralmuseernas forskning, arbetslivsmuseer och till försvarshistoriska museiverksamheter • pröva frågor om utställningsgarantier enligt förordningen (1998:200) om statliga utställningsgarantier • ansvara för museistatistik enligt förordningen (2001:100) • bedriva omvärldsbevakning inom sitt verksamhetsområde. Utredningen remitterades t.o.m. . infördes fri entré vid 18 statliga museer (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1). Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter har tillförts för att finansiera reformen. De aktuella myndigheternas instruktioner har ändrats så att det föreskrivs att respektive museum fr.o.m. ska ha fri entré till utställningar i de egna lokalerna. Om det finns skäl får myndigheten ta ut avgifter för vissa tillfälliga utställningar i de egna lokalerna. För barn och unga upp till ska myndigheten dock ha fri entré till alla utställningar. De aktuella myndigheterna har också fått i uppdrag i sina regleringsbrev att redovisa effekterna av införandet av fri entré avseende förändringen i besöksutvecklingen i förhållande till . Likaså ska de redovisa de åtgärder som har vidtagits för att nå nya besökare. Gestaltad livsmiljö (SOU 2015:88) Regeringen tillsatte en särskild utredare som fick i uppdrag att göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design (dir. 2014:69). Uppdraget var bl.a. att • föreslå hur en ny politik för arkitektur, form och design kan utformas utifrån en bedömning av områdets framtida utmaningar och hur arkitektur, form och design kan få ett ökat genomslag inom berörda samhällsområden • beskriva hur en politik för arkitektur, form och design utformats i några för relevanta länder och vilka lärdomar som kan dras för utformningen av en ny svensk politik för området • analysera och föreslå insatser för att öka möjligheterna för berörda aktörer att utveckla samverkan och dialog • analysera de nationella målen för arkitektur-, form- och designpolitiken och vid behov föreslå nya mål. Utredningens huvudförslag i betänkandet Gestaltad livsmiljö (SOU 2015:88) är att Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ombildas till Myndigheten för gestaltad livsmiljö. Utredningens ställningstagande är att verksamheten inte ska vara en del av någon annan myndighet och att myndigheten ska samverka regionalt och ansvara för och ta initiativ till en kontinuerlig uppdatering av politiken för arkitektur, form och design. Perspektivet gestaltad livsmiljö ska genomsyra all verksamhet vid myndigheten och områdena arkitektur, form och design ska behandlas som ett sammanhållet område. Betänkandet remitterades t.o.m. . beslutade om en ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkans-modellen. Den nya kultursamverkansmodellen innebär att landstingen och regionerna tillsammans med kommunerna och i samråd med civilsamhället och kulturskapare tar fram regionala kulturplaner som sedan bildar underlag inför statens beslut om medfinansiering. Medlen fördelas av . Tanken med modellen var att det regionala inflytandet skulle öka som ansvars- och rollfördelningen mellan nationell, regional och lokal nivå skulle tydliggöras. Anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet tillförs och uppgår till (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1). I Statens kulturråds senaste utvärdering av modellen beskrivs museiverksamheten som en bred och omfattande verksamhet med en alltmer framträdande roll för bild- och formkonsten inklusive samtidskonsten. Flera regioner beskriver också ett aktivt arbete med digitalt tillgängliggörande, bl.a. digitalisering av samlingarna. I de flesta regioner gjordes mellan 300 och 500 museibesök per tusen invånare . En uppföljnings- och utvärderingsgrupp inom kulturutskottet utvärderade kultursamverkansmodellen med fokus på att beskriva och analysera hur modellen har fungerat samt vilka resultat och konsekvenser som införandet av modellen har fått (Är samverkan modellen?, 2015/16:RFR4). Enligt utvärderingen framgår att museerna tillsammans med scenkonsterna totalt sett är de två största regionala bidragsmottagarna. Museer och bild- och formområdet är även tillsammans med scenkonsten störst mottagare av regionala utvecklingsbidrag. Rapporten presenterades vid ett seminarium anordnat av kulturutskottet . Statligt stöd till vissa museer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statligt stöd till vissa museer. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (L). (M) yrkar i motion 2015/2016:117 att ställer sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i . är världens tredje största exportör av papper, massa och sågade trävaror och är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum. i är ett regionalt museum som i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum, dock utan statligt ekonomiskt stöd. Motionären anför att ett nationellt skogsmuseum skulle kunna bidra till ökad kunskap och kännedom om skogens värden. (M) yrkar i motion 2015/16:1221 på ett tillkännagivande till regeringen om att undersöka möjligheten att ge statliga, nationella uppdrag till regionala museer inom respektive museums specialområde. Motionären anför att reformen med kostnadsfritt inträde till centralmuseerna i aktualiserar frågan om hur man kan sprida nationella uppdrag i museivärlden. I linje med gällande kultursamverkansmodell och en ökad regionalisering kan sådana uppdrag skapa möjligheter att koncentrera kompetensen, stärka kontakterna med forskningen vid närliggande universitet och på ett tydligare sätt knyta verksamheten till det civila samhället. (FP) yrkar i motion 2015/16:1217 på ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheten att uppgradera till riksmuseum. invigdes och har en samling som speglar skolhistoria och framåt. Eftersom flera skolmuseer lagts ned ser motionären det som synnerligen angeläget att bevaras för framtiden i form av ett riksmuseum. och (båda FP) anför i motion 2015/16:524 att hbtq-gruppens kulturarv till stor del har gått förlorat eller riskerar att förloras om inte ett särskilt institut ges i uppdrag och får stöd för att bevara hbtq-gruppens kulturarv. Motionärerna föreslår att gör ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheten att stötta organisationen genom ett årligt verksamhetsbidrag (yrkande 1), utreda möjligheten att kostnadsfritt upplåta en byggnad på en central plats i för organisationens dokumentations-, utställnings- och museiproduktionsverksamhet (yrkande 2) och att utreda möjligheten att göra The Unstraight Museum till ett nationellt resurscentrum för insamling och dokumentation av hbtq-personers kulturarv (yrkande 3). m.fl. (FP) föreslår i motion 2015/16:2786 yrkande 17 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda det museala ansvaret för hbt-historia. Motionärerna anför att har nått långt i arbetet för hbt-personers rättigheter och mot den homofobi som finns i samhället. Det arbetet bör bevaras för eftervärlden, och kunskapen om hur individers liv och vardag gestaltats beroende på skilda livsvillkor beroende på sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck behöver tas till vara. Motionärerna anför att olika museer har gjort viktiga insatser för att dokumentera hbt-historia och att det bör utredas hur det museala ansvaret för att dokumentera hbt-historia i kan organiseras framöver. (FP) yrkar i motion 2015/16:3162 på en snar start av Norr. Motionären anför att Jamtli i och i arbetar tillsammans för att få till stånd ett Norr i . världskända samlingar och Jamtlis prisbelönta pedagogiska arbete tillsammans för att verksamheten kommer att gynna inte enbart regionens utan hela norra kulturliv och befolkning. Stora delar av finansieringen sker via många olika bidragsgivare i länet, landet och . menar därför att regeringen mer aktivt bör stödja och tillföra de medel som behövs i investeringsdelen samt täcka hela den del som beräknas till drift av det nya museet som faller på staten. Utskottet noterar att i sitt slutbetänkande (SOU 2015:89) för fram att museisektorn är splittrad organisatoriskt och saknar en sammanhållande part. Utredningen pekar på det här som ett problem i relationen mellan staten och den regionala och lokala nivån. Den beskrivna myndighetssituationen på museiområdet har enligt utredningen lett till att många museer runt om i landet upplever att det inte längre finns någon tydlig motpart för dialog på nationell nivå med specifik kompetens på museiområdet. Vidare leder splittringen i fråga om museirelaterade uppgifter till ineffektivitet när det kommer till sådant som bidragshantering eftersom flera olika instanser ska sköta den enligt utredningen. Utskottet kommer att aktivt följa regeringens behandling av betänkande. Utskottet noterar att är ett av Region prioriterade utvecklingsområden i såväl den gällande som den kommande kulturplanen. Utskottet noterar också att regeringen utarbetar ett nationellt skogsprogram i syfte att stimulera strategiska satsningar som t.ex. rör klimat- och miljömål, landsbygdsutveckling, export och besöksnäring och att Region ingår i det programråd som ska utarbeta skogsprogrammet. Utskottet menar att bedriver en värdefull verksamhet för att levandegöra den svenska skolans utveckling , en verksamhet som även bidrar med viktiga perspektiv på samhällets och skolans förändring . Utskottet välkomnar The Unstraight Museums initiativ och arbetssätt. En aktiv webbaserad verksamhet i kombination med fysiska vandringsutställningar på några av centrala museer samt andra kulturarvs- och kulturinstitutioner har gjort det möjligt att komplettera såväl föremål som platser med homo-, bi- och transpersoners berättelser och nå ett brett publikt genomslag med interaktiva metoder. Utskottet kan konstatera att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter har tillförts (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:KrU1) för att öka regionala närvaro. På liknande sätt etablerade utställningslokaler i . Utskottet vill betona statens centrala roll i att stödja museiväsendet, inte minst för att säkra en god fysisk och digital infrastruktur som bidrar till samverkan och effektiv användning av resurser. Utskottet vill dock i det sammanhanget återigen framhålla att staten även i fortsättningen bör vara restriktiv med att främja tillkomsten av nya museer (jfr bl.a. bet. 2014/15:KrU10). I den mån insatser behöver göras på ett område som förbisetts eller inte uppmärksammats tillräckligt bör åtgärder vidtas främst inom ramen för den befintliga museiorganisationen genom exempelvis riktade insatser. De som tar initiativ till nya museer bör se till att investeringar och drift kan finansieras. Oavsett hur välmotiverad en stödinsats kan te sig är det inte självklart att ett statligt engagemang alltid är den bästa lösningen. Med varje nytt statsbidragsberättigat museum följer krav på ökade statsbidrag som måste finansieras antingen med ökade anslag eller genom omprioriteringar. Mot bakgrund av ovanstående och med hänvisning till den tyngdpunktsförskjutning som kultursamverkansmodellen innebär från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar är utskottet inte berett att förorda tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionsyrkandena /16:117 (M), 2015/16:524 (FP), 2015/16:1217 (FP), 2015/16:1221 (M), 2015/16:2786 (FP) yrkande 17 och 2015/16:3162 (FP). arkeologiska centrum och vid Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utökat statligt stöd till arkeologiska centrum och vid . m.fl. (M) föreslår i motion 2015/16:143 ett tillkännagivande till regeringen om ett större statligt intresse för arkeologiska centrum. Motionären anser att bör betraktas som ett riksintresse. Genom ett ökat engagemang och finansiering från statens sida kan utvecklas och bli den stora kunskaps- och besöksplats som området förtjänar. (M) yrkar i motion 2015/16:238 att bör tillkännage för regeringen att förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering ses över för att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete. i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela och har den näst största samlingen av fornfynd i . Museet lyder under . Utanför ligger det mycket stora och ännu relativt outforskade fyndområdet . Med en ökad mängd fynd från och från många andra historiska platser runt om i riskerar enligt motionären att dräneras på medel som egentligen är avsatta för utbildning. Utskottet noterar att ca tilldelats för omhändertagande av arkeologiska fynd (prop. 2015/16:1, utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning). Vidare konstaterar utskottet att arkeologiska centrum fått stöd av inom ramen för kultursamverkansmodellen –2015 och att arkeologiska centrum får bidrag från regionen som ett pågående utvecklingsprojekt. Mot bakgrund av det anförda anser inte utskottet att motionerna bör föranleda något initiativ från sida. Motionerna 2015/16:143 (M) och 2015/16:238 (M) avstyrks därmed. Kännedom om brott mot mänskligheten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om brott mot mänskligheten. Jämför reservationerna 3 (V) och 4 (KD). I motion 2015/16:1271 anför (KD) att det är först efter att berörda folkgrupper utarbetat faktadokument om systematiskt planerat folkmord på kristna invånare under fall som nationer har erkänt dåden som ett folkmord. Det finns enligt motionären mycket lite forskning och dokumentation om folkmordet. Motionären föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta ett nationellt dokumentationscenter i för folkmordet på syrianer, armenier, kaldéer, assyrier och pontiska greker (yrkande 2). I motion 2015/16:101 yrkar m.fl. (V) att ställer sig bakom att det bör resas ett minnesmärke över Sovjetmigranternas öde och tillkännager detta för regeringen. emigrerade många svenskar till . Deras historia var relativt okänd då de uppmärksammades i böcker och i andra medier. lever mycket få personer som har egna minnen av . Motionärerna anser att det borde göras mer för att uppmärksamma dem som emigrerade till och för att stimulera oberoende forskning om deras öden. Utskottet konstaterar att Forum för levande historia enligt sin instruktion (2007:1197) har till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Myndigheten har på sin webbplats en samling texter kring händelserna vid . På samma sätt förmedlar myndigheten information om de s.k. Kirunasvenskarna, de svenskar som emigrerade från framförallt till sovjetiska . Utskottet noterar vidare att även andra aktörer har agerat för att synliggöra händelserna vid i det dåvarande . visade utställningen med namnet – ögonvittne till det armeniska folkmordet . Utställningen är en del i museets serie om . Utställningen visades också parallellt på bibliotek i . Mot bakgrund av det arbete som pågår på området är utskottet inte berett att föreslå något initiativ från sida och avstyrker därmed motionerna 2015/16:101 (V) och 2015/16:1271 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om undersökning av proveniens och ökad kunskap om restitutionsåtaganden. Jämför reservation 5 (M, L). m.fl. (M) anför i motion 2015/16:1184 att är en av de 44 stater som står bakom slutsatser och den uppföljande Terezindeklarationen . Till skillnad från , , och har enligt motionärerna inte arbetat fram system för att hantera restitutionsfall. Enligt motionärerna bör det efterforskas om det finns herrelösa judiska ägodelar i samlingar som köpts in och om så är fallet bör dess proveniens undersökas (yrkande 1). Motionärerna föreslår vidare i yrkande 2 att regeringen utreder hur bäst ökar kunskapen om de restitutionsåtaganden som har. Utskottet konstaterar att har undertecknat Washingtonprinciperna, som syftar till att stödja arbetet med att lösa ärenden om konfiskerad konst som beslagtogs av nazisterna under och att dessa inte är rättsligt bindande. De undertecknande länderna har olika rättssystem och länderna förutsätts agera i enlighet med sina respektive lagstiftningar. Utskottet utgår från att aktuella myndigheter beaktar frågor om proveniens inom ramen för sina uppdrag. Utskottet noterar också att frågan om illegal handel med kulturegendom är högaktuell med anledning av det världsarv som förstörs och skingras i samband med krigshandlingar i bl.a. och . Utskottet välkomnar de internationella och nationella initiativ som tas för att fördöma dessa handlingar och för att förhindra illegal handel med kulturarvsföremål. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:1184 (M) yrkandena 1–2. Nationella mål för kulturmiljöområdet I enlighet med de nationella mål för kulturmiljöarbetet som antog 2013 (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) ska det statliga kulturmiljöarbetet främja • ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas • människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön • ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser • en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Gestaltad livsmiljö (SOU 2015:88) Som nämnts ovan redovisade utredningen livsmiljö sitt betänkande Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Utredningens utgångspunkt är ett helhetsperspektiv utifrån den enskilda människans behov och möjligheter, och .