bet · H301JuU23 · 2016-03-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör unga lagöverträdare och tar upp frågor om brottsförebyggande arbete, handläggningstider, påföljder och sänkt straffmyndighetsålder. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, L och KD) och ett särskilt yttrande (SD). Ca 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Handläggning av brott som begåtts av unga Påföljder för unga lagöverträdare 1.Orossamtal, punkt 1 (M, SD) 2.Förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga, punkt 2 (M) 3.Ökat förtroende för polisen, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Sociala insatsgrupper, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Ökat samarbete mellan polis och skola, punkt 5 (SD, KD) 6.24-timmarsgaranti, punkt 6 (M, C, L, KD) 7.Kortare tid mellan anmälan och dom, punkt 7 (M, C, L, KD) 8.Utred fler brott av personer , punkt 8 (M, C, L, KD) 9.Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 9 (M) 10.Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 9 (SD) 11.Ungdomstjänst, punkt 11 (M, C, L, KD) 12.Beaktande av om den unge gjort rätt för sig, punkt 12 (M, C, L, KD) 13.Förbättrad kvalitet på den slutna ungdomsvården, punkt 13 (M, C, L, KD) 14.Nya påföljder för unga lagöverträdare, punkt 15 (KD) 15.Sänkt straffmyndighetsålder, punkt 16 (SD) Straffrabatten för unga lagöverträdare, punkt 9 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (M, SD) Förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M) Ökat förtroende för polisen 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Reservation 4 (M, C, L, KD) Ökat samarbete mellan polis och skola 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 5 (SD, KD) 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3. Reservation 6 (M, C, L, KD) Kortare tid mellan anmälan och dom 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Reservation 7 (M, C, L, KD) Utred fler brott av personer 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Reservation 8 (M, C, L, KD) Straffrabatten för unga lagöverträdare 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.1 i denna del, 2015/16:8 av (SD), 2015/16:1484 av (M), 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3075 av (SD) yrkande 2. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Särskilda ungdomsanstalter vid grova brott 2015/16:3075 av (SD) yrkande 4. 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Reservation 11 (M, C, L, KD) Beaktande av om den unge gjort rätt för sig 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Reservation 12 (M, C, L, KD) Förbättrad kvalitet på den slutna ungdomsvården 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 13 (M, C, L, KD) 2015/16:1257 av (M). Nya påföljder för unga lagöverträdare 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 14 (KD) 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 3.1 i denna del och 2015/16:3075 av (SD) yrkande 1. Reservation 15 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), Arhe Hamednaca (S), (SD), (M), (S), (C), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . De behandlade yrkandena rör unga lagöverträdare och tar upp frågor om bl.a. brottsförebyggande arbete, handläggningstider, påföljder och sänkt straffmyndighetsålder. Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden om brottsförebyggande åtgärder. Jämför reservation 1 (M), 2 (M), 3 (M, C, L, KD), 4 (M, C, L, KD) och 5 (KD). I motion 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att möjligheten att använda s.k. orossamtal ska användas och spridas i landet. Sådana samtal innebär att polis och socialsekreterare tillsammans talar med föräldrar om det finns farhågor om att deras barn håller på att hamna snett. I motion 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 7 efterfrågas ett förbättrat förebyggande arbete mot narkotikabrottslighet bland unga. Motionärerna påtalar vikten av att samhället reagerar när unga är på väg i en negativ riktning. Ju tidigare samhället reagerar desto större är möjligheterna att bryta utvecklingen, anförs det. Möjligheten att drogtesta tidigt, liksom att polisen har goda möjligheter att utreda brott också när misstänkta är är viktiga instrument i polisens arbete med unga lagöverträdare. I motion 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 anförs att det krävs åtgärder för att öka ungdomars förtroende för polisen och samhället i stort, t.ex. genom att en särskild polis är knuten till varje skola och att områdespoliser tillsätts för att genom relationsbyggande arbete förebygga social oro och problem som t.ex. gängkriminalitet. I yrkande 7 begärs att antalet sociala insatsgrupper ska bli fler och att dessa i högre grad ska användas för att komma till rätta med kriminella ungdomar som ännu inte har fyllt . I motion 2015/16:2686 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att en viktig del av polisens uppgift är att informera i skolan om polisens arbete. Motionärerna föreslår att polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskilt polis knuten till skolan, som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 36) anför regeringen att samhället behöver agera med särskild kraft när det gäller ungdomar vars negativa utveckling har gått så långt att det bedöms finnas risk för långvarig och allvarlig kriminalitet. Det är ofta bland dessa ungdomar som den organiserade brottsligheten har sin rekryteringsbas. har haft i uppdrag att aktivt stödja arbetet med s.k. sociala insatsgrupper för unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. pekar på att insatserna indikerar ett positivt resultat och att de samverkande aktörerna anser att det finns skäl att fortsätta arbetet. har ett pågående uppdrag att låta utvärdera resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp. I uppdraget ingår också att utvärdera hur själva samverkansformen fungerar. Uppdraget ska redovisas . Vidare har informerat om att användningen av orossamtal inte har minskat i och med omorganisationen av polisen. beslutade (prop. 2014/15:25, bet. 2014/15:JuU9, rskr. 2014/15:102) om en lagreglerad strukturerad samverkan på det lokala planet för kommuner och myndigheter som handlägger ärenden om unga lagöverträdare i syfte att förbättra samarbetet kring dessa. Regeringen inledde 2011 arbetet med en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-politiken, (prop. 2010/11:47). Syftet med strategin var att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser skulle genomföras, samordnas och följas upp –2015. Propositionen innehöll även ett förslag till ett gemensamt övergripande mål för ANDT-politiken: ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Vidare föreslogs ett antal långsiktiga mål. Ett av dessa mål var att minska nyrekryteringen till narkotika- och dopningsmissbruk. Strategin antogs av (bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203–204). beslutade regeringen att anta Åtgärdsprogram för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) 2015. Ett prioriterat mål i programmet är att minska nyrekrytering till narkotika- och dopningsmissbruk (mål 3.1). Av programmet framgår att det bl.a. pågår en nationell satsning mot cannabis samt en bred och samordnad satsning mot cannabis i , och (Trestad 2). Av åtgärdsprogrammet framgår att Statskontoret liksom har i uppdrag att på olika sätt utvärdera strategin. Regeringen överlämnade därefter skrivelsen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (skr. 2015/16:86) till . I skrivelsen redovisas resultat och erfarenheter från strategiperioden –2015 och med detta som utgångspunkt anges mål och inriktning för det fortsatta arbetet –2020. Det övergripande målet för ANDT-politiken är alltjämt ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Av regleringsbrevet för framgår att reformen att ombilda polisen till en myndighet syftar till att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Vidare framgår att i förhållande till reformens övergripande mål ska hålla () underrättat om det fortsatta genomförandearbetet. har informerat om att det genom det relationsbyggande arbete som områdespoliser bedriver finns förutsättningar för att öka ungdomars förtroende för polisen utifrån de behov som finns på en viss ort. I detta sammanhang kan nämnas att rikspolischefen gett samtliga regionpolischefer i uppdrag att anordna möten mellan polisen och ungdomar i varje lokalpolisområde för att inhämta synpunkter om förekomsten av sexuella trakasserier bland unga och hur man förebygger, utreder och åtgärdar brotten (A021.331/2016). Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2014/15:JuU9 (s. 8–11), behandlat motionsyrkanden som efterfrågar införandet av orossamtal, fortsatt stöd till sociala insatsgrupper och att särskilda poliser ska knytas till varje skola. Utskottet anförde att det arbete som bedrivs inom ramen för de sociala insatsgrupperna är värdefullt. Utskottet konstaterade också att den nya genom inriktningen att polisen ska komma närmare medborgarna torde ha goda förutsättningar att fortsätta med ett arbetssätt vars fördelar motsvarar fördelarna med den ordning med kontaktpoliser som förekommit tidigare. Utskottet anförde också att s.k. orossamtal var en form av samverkan som funnits före omorganisationen och som även kommer att kunna förekomma efter denna i de fall när det bedöms som lämpligt. följde utskottet (rskr. 2014/15:102). Utskottet anser att s.k. orossamtal kan vara en bland flera verkningsfulla åtgärder för att förebygga att ungdomar hamnar i kriminalitet och att det därför är bra om metoden sprids. Något tillkännagivande om detta är dock inte nödvändigt enligt utskottet. Motion 2015/16:2305 (M) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion 2015/16:2306 (M) yrkande 7 att det förebyggande arbetet mot narkotikabrottslighet är viktigt. Utskottet konstaterar också att antagit en strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken som innefattar att nyrekryteringen till bl.a. narkotikamissbruk ska minska. Dessutom antog regeringen därefter ett åtgärdsprogram för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) 2015, där minskad nyrekrytering till narkotikamissbruk tas upp som ett prioriterat mål. Det pågår således ett omfattande arbete mot narkotikabruk bland unga. Utskottet anser därför inte att det är nödvändigt med något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandet. Motionsyrkandet bör därför avslås. Som anförs i motionen är det viktigt att ungdomar har stort förtroende för polisen och samhället i stort. Utskottet konstaterar att reformen att ombilda polisen till en myndighet syftar till att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Utskottet anser att reformens syfte i kombination med det relationsskapande arbete som områdespoliserna bedriver bör ha goda möjligheter att öka ungdomars förtroende för såväl polisen som samhället i stort. Något initiativ från bör därför inte tas med anledning av motion 2015/16:2647 (M, C, FP, KD) yrkande 1. Utskottet vidhåller att det arbetet som bedrivs inom ramen för de sociala insatsgrupperna är värdefullt och konstaterar med tillfredsställelse att har ett pågående uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva samverkansformen fungerar. Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet anser bl.a. mot denna bakgrund att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande om att sociala insatsgrupper i högre grad även bör användas för ungdomar som ännu inte har fyllt . Motion 2015/16:2647 (M, C, FP, KD) 7 avstyrks därför. I motion 2015/16:2686 (KD) yrkande 5 efterfrågas ett utvecklat samarbete mellan polisen och skolan. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att den nya genom inriktningen att polisen ska komma närmare medborgarna torde ha goda förutsättningar att fortsätta med ett arbetssätt som har samma fördelar som ordningen med kontaktpoliser hade tidigare. Något initiativ med anledning av motionsyrkandet bör därför inte tas. Handläggning av brott som begåtts av unga Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om handläggning av brott som begåtts av unga. Jämför reservationerna 6 (M, C, L, KD), 7 (M, C, L, KD) och 8 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3 efterfrågas en 24-timmarsgaranti där , eventuellt, och om lämpligt tillsammans med polisen, ska kontakta den unges vårdnadshavare efter att denne har gripits för brott. I motion 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 efterfrågas en översyn av hur tiden från anmälan till dom kan kortas ned i fall där ungdomar är inblandade. I motion 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 efterfrågas en utvärdering av tidigare vidtagna åtgärder och överväganden av vilka ytterligare åtgärder som krävs för att fler brott som har begåtts av personer ska utredas. I motion 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att alla grova brott som begås av personer bör utredas av polisen. Syftet med att utreda brott som begås av minderåriga är bl.a. att tidigt kunna sätta in lämpliga åtgärder för att minska risken för att den unge fortsätter och begår nya brott. Av 4 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, framgår att en förundersökning som gäller den som inte har fyllt och brott på vilket fängelse kan följa ska bedrivas med särskild skyndsamhet. Förundersökningen ska avslutas och beslut i åtalsfrågan fattas så snart det är möjligt och senast för delgivning av brottsmisstanke. Denna tidsfrist får överskridas endast om det är nödvändigt med hänsyn till att den misstänkte ska delta i medling enligt lagen (2002:445) om medling med anledning av brott eller med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter. Om någon som inte har fyllt är skäligen misstänkt för ett brott ska vårdnadshavaren enligt 5 § LUL underrättas samt kallas till förhör som hålls med den unge. En förutsättning är dock att detta inte är till men för den unge eller det annars finns särskilda skäl mot det. Bestämmelsen gäller även någon annan än vårdnadshavaren som ansvarar för den unges vård och fostran. Enligt 18 § första stycket LUL gäller att den unge ska underrättas om beslut om straffvarning vid ett personligt sammanträffande med åklagaren efter det att beslutet fattats. I 29 § LUL anges att mål mot den som inte har fyllt alltid ska behandlas skyndsamt. Av 31 § LUL framgår att när någon kan misstänkas för att ha begått ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller ett straffbelagt försök, en straffbelagd förberedelse eller en straffbelagd stämpling till ett sådant brott, ska en utredning om brottet inledas, om inte särskilda skäl talar emot det. trädde ändringar i LUL i kraft som innebar att brott som begåtts av barn ska utredas i större utsträckning och mer effektivt (prop. 2009/10:105, bet. 2009/10:JuU25, rskr. 2009/10:316). Ändringarna innebar bl.a. att polisen enligt en s.k. presumtionsregel alltid ska inleda en utredning när barn misstänks för ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , vilket inkluderar bl.a. mord, dråp, grov misshandel, rån, våldtäkt och mordbrand samt försök, förberedelse och stämpling till dessa brott. Vidare innebar ändringarna att polisen ska kunna utreda brott som inte omfattas av presumtionsregeln om det är av särskild betydelse med hänsyn till ett allmänt intresse eller enskilt intresse. Detta innebär att rent polisiära skäl kan leda till att brott, som exempelvis stöld och skadegörelse kan utredas med hänsyn till ett allmänt intresse. Dessutom kan ett brott som inneburit en allvarlig integritetskränkning eller stor ekonomisk skada för målsäganden utredas med hänsyn till ett enskilt intresse. Det kan t.ex. gälla misshandel som inte är grov och sexualbrott som inte utgör våldtäkt samt omfattande skadegörelse. Det infördes även en möjlighet att vidta tvångsvisa drogtester av barn . Brå har i rapporten begångna av barn (rapport 2014:20) på den förra regeringens uppdrag utvärderat om ändringarna fått önskad effekt. I rapporten anför Brå bl.a. följande. Jämfört med 2005 har andelen utredda ärenden ökat för de grova brotten, medan den minskat för de mindre grova brotten. Det tyder på att lagändringen haft effekt när det gäller att utreda fler allvarliga brott. Emellertid har drygt en fjärdedel av de grövsta brotten inte blivit utredda, vilket strider mot den nya lagen. Missar och okunskap tycks vara de främsta orsakerna till att ärendena inte blivit utredda i enlighet med 31 § LUL. Av budgetpropositionen (utg.omr. 4 s. 33) framgår att tiden för utredning totalt sett har minskat något . Regeringen anför att den finner det särskilt glädjande att detta inte minst gäller för misstankar avseende unga personer för vilka det finns särskilda skyndsamhetskrav. I departementspromemorian Skyndsamhetskrav och tidsfrister i ärenden med unga misstänkta och unga målsägande (Ds 2013:30), där en översyn har gjorts av de särskilda skyndsamhetskraven, föreslås bl.a. följande: • Samordnade regler om särskilda skyndsamhetskrav och tidsfrister under förundersökningen i ärenden med unga misstänkta respektive unga målsägande. Förslagen innebär vissa mindre förändringar jämfört med gällande rätt. Syftet är att uppnå en förbättrad effektivitet i handläggningen av sådana ärenden. • Införande av ett särskilt skyndsamhetskrav och tidsfrister i vissa mål i domstol med unga målsägande. • Tidsfristerna i domstol i mål med unga tilltalade föreslås gälla även mål om något lindrigare brott. • En uttrycklig möjlighet för åklagare att väcka åtal utan att något yttrande från en socialnämnd har kommit in. Syftet är att undvika onödig väntetid i handläggningen av ärenden med unga misstänkta. har informerat om att promemorian, som har remissbehandlats, bereds inom . Utskottet delar uppfattningen i motion 2015/16:2647 ( M, C, L, KD) yrkande 3 att det är angeläget att vårdnadshavaren till unga som begår brott snabbt kontaktas. Utskottet, som noterar att det finns en skyldighet att underrätta vårdnadshavaren i 5 § LUL, anser dock inte att det är nödvändigt med något initiativ från sida för att införa en 24-timmarsgaranti. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet anser det angeläget att handläggningstiden för ungdomsbrott är så kort som möjligt och noterar att det pågår ett arbete med den inriktningen. Beredningen av promemorians förslag bör enligt utskottet inte föregripas, varför utskottet avstyrker motion 2015/16:2647 ( M, C, L, KD) yrkande 4. Som redovisats ovan trädde ändringar i LUL i kraft som innebar att brott som begåtts av barn ska utredas i större utsträckning och mer effektivt. Lagändringarna synes inte fullt ut fått det genomslag som var avsett. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som behövs för att öka antalet brott som utreds. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2015/16:2305 (M) yrkande 1 och 2015/126:2647 (M, C, FP, KD) yrkande 2 är därför inte nödvändigt. Motionsyrkandena bör avslås. Påföljder för unga lagöverträdare Utskottets förslag i korthet avslår tolv motionsyrkanden som handlar om påföljder för unga. Jämför reservationerna 9 (M), 10 (SD), 11 (M, C, L, KD) 12 (M, C, L, KD), 13 (M, C, L KD) och 14 (KD) samt särskilt yttrande (SD). I motion 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs att man ska se över och om möjligt slopa den s.k. ungdomsrabatten för personer i åldrarna 18–. I motion 2015/16:1484 av (M) begärs att personer som fyllt inte ska särbehandlas vid påföljdsbestämning och straffmätning. I motion 2015/16:8 av (SD) föreslås att straffrabatten för gärningsmän mellan minskas vid grova våldsbrott. I motion 2015/16:2834 av och (båda SD) i yrkande 3 i denna del föreslås att straffrabatten för gärningsmän ska tas bort, och att gärningsmän mellan 15–som begår grova vålds- eller sexualbrott ska dömas som vuxna. I motion 2015/16:3075 av (SD) yrkande 2 anförs att ungdomar som är ska kunna dömas som vuxna vid särskilt grova brott. I yrkande 4 föreslås att ungdomar som döms för grova brott ska placeras på särskilda ungdomsanstalter. I motion 2015/16:2647 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 efterfrågas en möjlighet för åklagare att för ringa brott genom strafföreläggande föreskriva kortare ungdomstjänst. I yrkande 6 pekar motionärerna på att samhället saknar möjlighet att förmå en ungdom som har begått ett brott att göra rätt för sig, t.ex. be om ursäkt eller ta bort klotter. För att råda bot på detta föreslås det att man utreder möjligheten för domstolen att vid straffmätningen i större utsträckning än vad som är fallet beakta om den unge försökt göra rätt för sig. I motion 2015/16:1257 av (M) föreslås att unga ska kunna dömas till en ny påföljd, helgavskiljning, dvs. lyftas ur den vanliga umgängeskretsen då de flesta brott begås. Helgavskiljning ska inte ersätta någon annan påföljd, utan komplettera de påföljdsalternativ som finns . I motion 2015/16:2680 av m.fl. (KD) yrkande 8 efterfrågas en förbättrad kvalitet på den slutna ungdomsvården. Enligt motionärerna bör den slutna ungdomsvården reformeras grundligt. Liksom för fängelserna bör detta göras i form av en trestegsmodell med tydlig struktur, behandling och återanpassning. I yrkande 9 efterfrågas en möjlighet att döma ut flera olika typer av påföljder för unga lagöverträdare, däribland omplacering, kontaktskyldighet för unga och ungdomsövervakning. Om någon har begått ett brott innan han eller hon fyllt ska hans eller hennes ungdom beaktas särskilt vid straffmätningen (29 kap. 7 § ). Enligt bör straffnedsättningen normalt bli större för den som när brottet begicks var väsentligt än för den som nästan uppnått den åldern, och att det i princip bör bli fråga om allt större straffnedsättning ju yngre lagöverträdaren är. För ett brott som någon begått innan han eller hon fyllt får dömas till fängelse endast om det finns synnerliga skäl. För ett brott som någon begått efter det att han eller hon fyllt men innan han eller hon fyllt får rätten döma till fängelse endast om det med hänsyn till gärningens straffvärde eller annars finns särskilda skäl (30 kap. 5 § ). Av 32 kap. 5 § framgår följande. Har någon begått brott innan han eller hon fyllt och finner rätten med tillämpning av 30 kap. att påföljden bör bestämmas till fängelse, skall den i stället bestämma påföljden till sluten ungdomsvård . Detta gäller dock inte om det, med hänsyn till den tilltalades ålder vid lagföringen eller annan omständighet, finns särskilda skäl däremot. Enligt 1 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård ska verkställigheten av sluten ungdomsvård ske vid sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Av 48 kap. 2 § framgår följande. Strafföreläggande enligt detta kapitel innebär att den misstänkte till godkännande eller föreläggs ett bötesstraff efter vad åklagaren anser att brottet bör föranleda. Under förutsättningar som anges i 4 § andra stycket får strafföreläggande även avse villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter. Av 5 a § framgår att ett strafföreläggande också får omfatta ett enskilt anspråk som avser betalningsskyldighet. De allmänna förutsättningarna för när ungdomstjänst får utdömas regleras i 32 kap. 2 § . I bestämmelsen anförs följande.