bet · H301NU9 · 2016-02-04 00:00:00 — Inte minst kan t.ex. mer göras för att säkerställa att de åtgärder som redan finns på plats genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. anser utskottet att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätten, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. Som framgår av det föregående avsnittet har kommissionen lanserat en strategi för den digitala inre marknaden och en strategi för den inre marknaden. Bland de åtgärder som kommissionen listar i den senare av dessa två strategier ingår bl.a. åtgärder för att förverkliga en tjänstemarknad utan gränser. Regeringen har i en faktapromemoria (2015/16:FPM17) om kommissionens meddelande om inremarknadsstrategin uttalat att den delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att åtgärder vidtas för att främja och stärka EU:s inre marknad. Utskottet noterar vidare att regeringen i stort välkomnar meddelandet och att den betonar att det för svenskt vidkommande är åtgärder på tjänsteområdet och den digitala inre marknaden som är av högsta prioritet, särskilt i de sektorer som har högst potential för tillväxt och gränsöverskridande handel inom EU. De prioriteringar regeringen lyfter fram inför det fortsatta arbetet med strategin sammanfaller därmed med de områden motionärerna framhåller som särskilt viktiga. De aviserade åtgärderna i strategierna kommer när de bl.a. återkommer i form av lagstiftningsförslag att bli föremål för beredning i konkurrenskraftsrådet och . kommer då att få ta ställning till kommissionens mer preciserade förslag. Utskottet kommer också att skriva ett granskningsutlåtande om kommissionens meddelande om inremarknadsstrategin, då företrädare för de olika partierna i utskottet får en möjlighet att utveckla sin syn på de aviserade åtgärderna. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:2261 (FP), 2015/16:2368 (C) och 2015/16:2449 (M) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om exportförbudet för snus. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 12 (SD). I motion 2015/16:553 av (M) konstateras att svenska män har den lägsta dödligheten per capita inom EU när det gäller tobaksrelaterade sjukdomar, vilket sägs förklaras av att det i finns tillgång till snus som är ett avsevärt mindre skadligt alternativ till rökning. Det är enligt motionären uppenbart att EU:s förbud mot export och försäljning av snus leder till en försämrad folkhälsa i övriga länder. bör därför uppmana regeringen att agera ansvarsfullt och verka för att snusförbudet inom EU avskaffas. Även i motion 2015/16:953 av och (båda M) förordas att ska uppmana regeringen att verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Motionärerna påtalar att det svenska snuset är den enda produkten som är totalförbjuden, vilket är den hårdaste av alla tillgängliga handelsregleringar. Vidare framhålls att det finns principiellt goda anledningar, inte minst utifrån ett folkhälsoperspektiv, för att återkommande påminna regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för totalförbudet. Också i kommittémotion 2015/16:2853 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Snusförbudet är enligt motionärerna oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vidare framhålls att det inte finns några övertygande argument om att upprätthålla exportförbudet, tvärtom är argumenten för att tillåta export långt mycket tyngre. Förbudet är enligt motionärerna också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader eftersom det innebär stora summor i förlorade exportintäkter för . Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2014/15:NU13). Utskottet behandlade då flera förslag om att bör uppmana regeringen att verka för att häva förbudet för export av svenskt snus. Utskottet som avstyrkte yrkandena konstaterade i enlighet med tidigare års ställningstagande att en överenskommelse hade nåtts kring ett nytt tobaksdirektiv och att frågan därmed, oavsett inställning i sak, inte längre hade samma aktualitet. Det nya tobaksdirektivet (2014/40/EU) antogs av och ministerrådet . Direktivet började gälla och EU:s medlemsländer har därefter på sig för att införa de nya bestämmelserna i den egna lagstiftningen. Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Den förra regeringen framhöll i en tidigare faktapromemoria att den ansåg att en enhetlig och ansvarsfull reglering som omfattar alla tobaksprodukter, där alla produkter bedöms utifrån samma kriterier, bör eftersträvas. Vidare beklagade den förra regeringen att vissa tobaksprodukter enligt förslaget till ett nytt tobaksdirektiv ska fortsätta att särbehandlas. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2014/15:NU13). Utskottet behandlade då liknande motionsyrkanden som de i motionerna 2015/16:533 (M), 2015/16:953 (M) och 2015/16:2853 (SD). Utskottet kan nu i likhet med då konstatera att ett nytt tobaksdirektiv (2014/40/EU) antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Utskottet ansåg då att frågan, oavsett inställning i sak, inte längre hade samma aktualitet. Det är en bedömning som utskottet står fast vid, och de nämnda motionerna avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om metall- och skrothandel. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 13 (SD). I motion 2015/16:771 av (M) framhålls problemet med att det stjäls stora mängder metall i , inte minst koppar. Stölder som i sin tur förorsakar skador för mångmiljonbelopp i form av tågförseningar, el- och teleavbrott, störningar i industriproduktionen, försenade byggen och ett förskingrat kulturarv. För att komma till rätta med problemen bör enligt motionären ett antal åtgärder vidtas. bör därför enligt motionären uppmana regeringen att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot (yrkande 1), ett förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot (yrkande 2) och en skyldighet att föra bok över inköp även för annan metallhandel än guld (yrkande 3). I kommittémotion 2015/16:2852 av m.fl. (SD) konstateras att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemen med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafiken, och leder bl.a. till att kulturarv utarmas och till stora samhällsekonomiska kostnader. För att komma till rätta med problemen förordar motionärerna att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag om att dels återinföra tillståndskravet för handel med skrot (yrkande 1), dels införa ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen (yrkande 2). I motion 2015/16:917 av (C) förordas ett riksdagsuttalande om att skrothandeln ska likställas med handeln med ädla metaller. Motionären konstaterar att stölderna av mindre ädla metaller har ökat lavinartat i takt med att råvarupriserna har stigit. När det gäller handel med ädla metaller finns det fler regler som minskar risken för att oseriösa handlare obehindrat kan handskas med stöldgods, det handlar bl.a. om krav på tillstånd, myndighetstillsyn och krav på legitimation. Liknande regler bör enligt motionären införas för skrothandeln för att förhindra att samhället förlorar miljonbelopp. Reglerna är redan väl kända för företag som handlar med ädla metaller och det finns upparbetade rutiner runt dessa regler på polismyndigheter runt om i landet. Handel med skrot reglerades bl.a. i lagen (1981:2) om handel med skrot och begagnade varor. avskaffades den särskilda regleringen av handel med skrot. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning om huruvida det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metallstölder. överlämnades utredningen med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder. Utredningen anser även att vid sidan av detta huvudmål bör regleringen kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningens mening har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och att det därför inte finns tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den utsedda tillsynsmyndigheten få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Utredningen har varit ute på remiss och när remisstiden gick ut hade 48 remissvar kommit in. uppger att frågan är under beredning. I motionerna 2015/16:771 (M), 2015/16:917 (C) och 2015/16:2852 (SD) föreslås olika åtgärder för att stoppa metallstölder, bl.a. att införa ett kontantförbud och ett tillståndskrav för handel med metallskrot. Som framgår i det föregående avsnittet avstyrkte utskottet (bet. 2014/15:NU10) liknande förslag med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (SOU 2014:72). Liksom då vill utskottet påminna om att i likhet med det som efterfrågas i flera motioner föreslog att det bör införas ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Detta för att stävja de metallstölder som bl.a. innebär störningar i infrastruktur, att kulturhistoriska byggnader skadas och kostnader för den som drabbas och samhället i stort. Utredningen har också tittat närmare på möjligheten att införa ett tillståndskrav för handel med skrot. Utredningen konstaterar dock att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning av näringsfriheten och anser att det inte finns tillräckliga skäl för sådana kontrollåtgärder som en tillståndsreglering skulle innebära. Utredningen föreslår i stället att de som handlar med skrot ska vara skyldiga att anmäla detta till den ansvariga myndigheten. Utskottet konstaterar att remissvaren och utredningens förslag bereds inom och står kvar vid sin uppfattning att inte bör föregripa det pågående arbetet. bör därför avslå de här aktuella motionsyrkandena. Övrigt om handel på den inre marknaden Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden om handel på den inre marknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser. I motion 2015/16:772 av (M) konstateras att trots stora insatser för att minimera gränshinder för näringslivet mellan och kvarstår många gränshinder. har det enligt motionären tillkommit nya gränshinder som gör det svårare att arbeta, studera eller driva näringsverksamhet över landsgränsen. Motionären anser att bör ge regeringen i uppdrag att initiera en översyn över existerande gränshinder i syfte att lättare ta bort eller minimera dessa. I motion 2015/16:1317 av (SD) påtalas att tester har visat att det finns stora skillnader mellan de olika alkoholmätare som säljs på marknaden. Motionären efterlyser en standard med tillförlitlighet för alkoholmätare och anser att de apparater som inte håller måttet inte bör få säljas. För att en alkoholmätare ska få säljas bör den vara godkänd av ett ackrediteringsföretag så att användaren kan vara säker på resultatet. bör därför tillkännage för regeringen att det enbart får säljas säkra alkoholmätare. Svensk djurhållning står inför stora utmaningar, så stora att många lantbruk inte ser någon annan väg än att lägga ned sin djurproduktion, sägs i motion 2015/16:2752 av (SD). Vidare framhålls att det är oerhört viktigt att upprättar en stark självförsörjningsgrad och att svenska bönder ges förutsättningar att planera för framtiden. medlemskap i har inneburit att det svenska djurskyddet blivit en orättvis konkurrensnackdel för de svenska djurproducenterna. Att sänka kraven på svensk djurhållning är dock inte ett realistiskt alternativ enligt motionären som i stället föreslår att det ska införas importtariffer på animaliska produkter som importeras till . När animaliska produkter som inte lever upp till minimikraven i svensk djurhållning och slakt importeras bör de beläggas med en importtariff för att vikta de orättvisa förhållanden som styr marknaden (yrkande 2). För animaliska produkter som lever upp till minimikraven i svensk djurhållning bör det införas en särskild importtariff (yrkande 1). Det svenska gränshindersarbetet mellan och måste stärkas, sägs det i motion 2015/16:1963 av och (båda C). Flera undersökningar har enligt vad som sägs i motionen visat att de hinder företagen stöter på främst finns inom tre områden: tull och moms, olikheter i regelverk och standarder samt brist på information. Gränshindren drabbar vidare framför allt små och medelstora företag som har begränsade resurser för att ta sig förbi dessa hinder. De svenska myndigheternas gränshinderuppdrag behöver enligt motionärerna förtydligas och informationen till framför allt små och medelstora företag måste förbättras. bör därför tillkännage för regeringen att den ska verka för att minska gränshinder för näringslivet mellan och . I motion 2015/16:899 av (KD) påpekas att höga tullar gör det omöjligt för företag att importera biomassa till ett rimligt pris. Detta försvårar för de företag som vill utveckla produkter som är baserade på biomassa, t.ex. läkemedel, blöjor och engångsmaterial inom vården. Motionären konstaterar att de tullar som finns på import av biomassa gör det svårt att förverkliga en s.k. bioekonomi, dvs. en ekonomi som använder hållbart förnybara naturresurser för att producera biobaserade produkter, energi och tjänster. Enligt motionären bör åtgärder vidtas för att sänka tullarna för import av biomassa, vilket bör tillkännage för regeringen. Solvit startades för att tillgodose behovet av en mer informell process där företag och personer kostnadsfritt kan få hjälp med snabba och pragmatiska lösningar på problem som de upplever på den inre marknaden. I varje EU-land samt i , och finns ett Solvitcentrum som tar emot anmälningar om hinder i en gemensam databas för att sedan analysera problemet och i samarbete med varandra och myndigheten i det land där problemet uppstått försöka komma till rätta med det. En lösning på problemet kan vara att myndigheten ändrar sitt agerande, men ett resultat av Solvits arbete kan också vara ett konstaterande att inget EU-rättsligt brott har begåtts. Solvit har inga sanktionsmöjligheter och kan inte tvinga myndigheter att agera i enlighet med vad Solvit kommit fram till. Det här sättet att arbeta har dock enligt uppgift från , som ansvarar för , visat sig framgångsrikt och har hjälpt många företag och personer att få ut det mesta av den inre marknaden. Europeiska standarder för alkoholmätare finns det två nya europeiska standarder för alkoholmätare för utandningskontroll, en avsedd för allmänt bruk (SS-EN 16280:2012) och en avsedd för professionellt bruk som t.ex. polis och företag (SS-EN 15964:2011). I standarden avsedd för allmänt bruk anges krav på grundläggande säkerhet och prestanda, provningsmetoder och krav på märkning, märkning och bruksanvisning. Standarden ger också riktlinjer för att testa överensstämmelseförfarande som består av ett antal tekniska prestandatester. Vidare framgår att de uppmätta värdena i dessa enheter inte är avsedda att användas för att motbevisa resultaten av de bevis av alkoholintag uppmätta av alkoholmätare för utandningskontroll som omfattas av standarden avsedd för professionellt bruk eller liknande nationella bestämmelser. Mätresultaten måste därför, så långt det är praktiskt möjligt, visas för att skydda användaren från att underskatta hens alkoholkoncentration baserad på mätosäkerheter som är inneboende i varje mätning. , , är en trafiksäkerhetsorganisation med särskild inriktning på trafiknykterhet. MHF genomför kvalitetstestning i laboratorium av de alkoholmätare som finns att köpa i . Information om testresultaten sprids till handeln, media och allmänheten i syfte att få bort de dåliga produkterna som de tillförlitliga produkterna ska marknadsföras i butiker och bensinstationer. På förbundets webbplats publiceras en lista över de produkter som har testats. Här framgår vilka alkoholmätare som uppfyller standardkraven samt testresultaten där produkterna kategoriseras efter om de är pålitliga och driftsäkra, pålitliga, pålitliga för eget bruk eller underkända. Här finns även ett antal köpråd riktade till konsumenten. Utskottet har här att behandla förslag om gränshinder för företag, importtariffer och säkra alkoholmätare. Utskottet har tidigare behandlat motioner med förslag om åtgärder för att undanröja gränshinder för företag. Med anledning av det som anförs i de nu aktuella motionerna om gränshinder för företag, dvs. 2015/16:772 (M) och 2015/16:1963 (C), vill utskottet påminna om sitt ställningstagande då det senast behandlade liknande yrkanden (bet. 2014/15:NU13). Inom ramen för , och dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper sker ett samarbete som spelar en viktig roll för att bl.a. kartlägga och avlägsna gränshinder. Därtill ägnas särskild uppmärksamhet åt gränsöverskridande samarbete inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik och målet för territoriellt samarbete –2020. Detta sker bl.a. genom att främja konkurrenskraften hos näringslivet i gränsregionerna, t.ex. genom de gränsregionala programmen Interreg Nord, Interreg Bottnia-Atlantica och Östersjöprogrammet. I dessa program deltar förutom både och , trots att inte är en del av EU. Utskottet vill också, liksom då, påminna om tjänsten Solvit som initierades av kommissionen 2002 och som har nämnts i det föregående avsnittet. Utskottet delar fortsatt motionärernas uppfattning att det är viktigt med insatser för att minimera gränshinder för företag, och det är därför positivt att det sker flera insatser på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna. Som framgår av det inledande avsnittet om främjande av internationell handel har EU en gemensam handelspolitik och en gemensam inre marknad. Det betyder bl.a. att det inte tillämpas några tullar inom EU och att de importtullar som gäller för import från länder utanför EU fastställs på unionsnivå. kan därför inte införa några nationella importtullar för animaliska produkter kopplade till nivån på djurvälfärdsregler för djurhållning och slakt i enlighet med det som föreslås i motion 2015/16:2752 (SD). När det gäller tullar på import av biomassa konstaterar utskottet att även rätten att vidta handelspolitiska skyddsåtgärder faller inom EU:s exklusiva kompetens. I regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2014/15:65) framhåller regeringen att handelsskyddsåtgärder, i synnerhet antidumpningsåtgärder, är allvarliga ingrepp i det fria handelsutbytet och att de bör användas restriktivt. Regeringen anför vidare att den konsekvent har framfört behovet av en reform av regelverket i frihandelsvänlig riktning och att den har verkat aktivt för att EU ska modernisera förordningarna på handelsskyddsområdet. Som framgår i det föregående avsnittet har kommissionen lagt fram ett förslag om en modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 24) framhåller att den har fortsatt att arbeta för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument och att den därför är kritisk till kommissionens pågående ansats till modernisering eftersom förslaget går i protektionistisk riktning. Utskottet finner därmed att det finns en samsyn mellan motionärens och regeringens inställning i frågan om handelspolitiska skyddsåtgärder. Utskottet, som också omfattas av denna samsyn, konstaterar därför att ett riksdagsuttalande kan besparas. Slutligen när det gäller motion 2015/16:1317 (SD) om säkra alkoholmätare konstaterar utskottet att det finns två internationella europeiska standarder för alkoholmätare, varav en för privat användande. Även om standarderna i sig inte hindrar försäljning av undermåliga alkoholmätare fyller de en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår att dessa är certifierade enligt den aktuella standarden. Därmed föreslår utskottet att avslår samtliga av de här aktuella motionsyrkandena. Främjande av internationell handel, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4, 2015/16:2451 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 29, 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:268 av (KD) och 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 7–9. Handel och öppenhet skapar jobb och välstånd i och i andra länder. Världens länder växer tillsammans när frihandel river murar och låter människor, varor och tjänster korsa gränserna. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2449 (M), 2015/16:2451 (M) och 2015/16:2971 (M) att världen och behöver mer frihandel och färre murar. Protektionism är ett av de största hoten mot en väl fungerande världshandel. Protektionism är också ett av de största hoten mot svensk export. Om jobben ska fortsätta bli fler måste förbli öppet mot sin omvärld. export motsvarar nästan hälften av landets BNP, och export är beroende av import. I likhet med motionärerna anser vi att ska vara den främsta rösten inom EU och i världen för frihandel och öppenhet. Om EU bygger barriärer mot omvärlden tappar vi konkurrenskraft och skadar vår egen utveckling. Vi och våra partier vill underlätta för handel och stärka företagens exportmöjligheter genom att fortsätta riva handelshinder, som konsumentskyddet och miljön värnas. resa från fattigdom till välstånd grundlades med hjälp av frihandel och näringsfrihet. Det är på den solida grunden vi bör fortsätta att bygga vårt välstånd. Genom fler frihandelsavtal kan vi öka vår förmåga att sätta standarder för den globala ekonomin, för såväl handel, respekt för internationell rätt och avtal som för hälsa och miljö. Fler människor kan då dra nytta av en öppen värld där flödet av varor, kapital och tjänster stiger i snabbare takt och välståndet ökar. Detta skapar i sin tur en gemensam styrka att genom välståndets krafter kunna värna fred och säkerhet, liksom demokrati och mänskliga fri- och rättigheter, vilket är avgörande för den globala utvecklingen. Vi lägger i detta sammanhang också stor vikt vid att fördjupa det nordiska samarbetet genom att montera ned gränshinder och underlätta människors möjligheter att röra sig över gränserna. Det nordiska samarbetet, som är unikt både till följd av sin närhet och sin politiska samsyn ska främja ökad konkurrenskraft i en globaliserad värld och gemensamt göra oss bättre rustade att möta framtidens utmaningar.