bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Vi pekar ut en inriktning och beskriver att det rent tekniskt skulle kunna finnas förutsättningar för färdigställande till 2035-2040, men vi har inte någonstans angett att det är regeringens ambition. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Man kan dessutom tillägga att den här propositionen täcker åtgärdsplanen . Inte ens enligt den allra mest ambitiösa tidsplanen skulle hela höghastighetsbanan vara färdigställd till 2029. Därför skulle det vara helt orimligt att ha hela kostnaden i den här produkten. Jag undrar om detta ens är möjligt med de avsatta medlen, förutom att man har planerat för Ostlänken, som redan är projekterad. Jag undrar om det finns ekonomiskt utrymme i det här anslaget på 622,5 miljarder. I tidigare infrastrukturproposition var det 522 miljarder, och så har det höjts med 100 miljarder framöver. Om vi skulle bortse från de 84 miljarderna från era föreslagna skattehöjningar - kilometerskatt och nationell flygskatt - skulle det innebära att man höjer detta anslag med endast 16,5 miljarder . Men låt oss anta att skattehöjningarna går igenom. Då har vi en höjning på 100 miljarder . Om man skulle fördela denna summa på alla de anslagsposter som vi har diskuterat ser jag inte att det skulle finnas något ekonomiskt utrymme för att ens börja bygga den här höghastighetsjärnvägen förrän efter 2030. Är det så? Höghastighetsbanesystemet ska byggstartas i och med att bygget av Ostlänken kommer igång. Det är första etappen i ett tänkt höghastighetsbanesystem, och det finns medel avsatta för den första etappen i befintlig plan. Detta kommer alltså att påbörjas. Den här propositionen förutsätter inga specifika skattehöjningar, utan vi gör bedömningen att de här anslagsnivåerna på 622 ½ miljard över hela perioden ryms inom nuvarande ekonomiska ramar. Dessutom kan man enligt budgetlagen inte koppla en viss angiven skatt till ett visst utgiftsområde på det sätt som antyder. Budgetlagen säger att regeringen ska lägga fram en budgetproposition där intäkterna räcker till de utgifter man planerar. Där ser man intäktsmassan som ett helt och utgiftsmassan som ett helt. påskiner att den här produkten och utbyggnaden av höghastighetsbanor på något sätt skulle vara avhängiga av att det införs flygskatt eller kilometerskatt. Det är helt taget ur luften, och det skulle dessutom strida mot budgetlagen. I det avseendet kan jag lugna . Så är det inte. Jag och statsrådet är nog rörande överens om att det råder kapacitetsbrist i det svenska järnvägssystemet. Jag tror nog att samtliga i den här församlingen är överens om detta. Vad beror då kapacitetsbristen på? Jag tror inte att den beror på att det rullar för många tåg på svenska järnvägar. Kapacitetsbristen beror på att järnvägen är väldigt fragmenterad. Det rullar godståg med en högsta tillåtna hastighet . Vad gäller pendeltåg och S-tåg tror jag att det är 60. Det finns snabbregionaltåg med 200, och så har vi SJ:s flaggskepp X 2000 med . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Statsrådet nämner i sitt anförande ny teknik. Min fråga till statsrådet är: Är det ny teknik och rätt väg att gå att köra med längre, tyngre och långsammare godståg? Har vi ett system som är fragmenterat blir systemet ännu mer fragmenterat med längre och tyngre godståg. När vi nämner ny teknik vill jag upplysa statsrådet om att det presenterades en ny boggi som tillåter godstågen att köra med en axellast på . Den har utvecklats på avdelningen för järnvägsfordon vid och ingår i Sustrail. Min fråga till statsrådet är: Har man haft i beaktande att man i stället för att satsa på längre och tyngre godståg kan satsa på snabbare och kortare godståg? Jag har inget emot att man använder ny teknik för att göra godstransporter snabbare och effektivare. Jag kommer inte att föreslå något teknikval. Det vi har uttryckt är att vi ser positivt på att man framför allt på vissa utpekade sträckor där det finns sådana behov möjliggör för både längre godståg och tyngre godståg där det ökar effektiviteten i systemet. Om det finns annan teknik som är lämpad för att öka effektiviteten på annat sätt ser inte jag att det skulle finnas en konflikt. Tvärtom ska vi väl vidta alla de åtgärder som vi kan för att få ett så effektivt transportflöde och godsflöde som möjligt på både våra järnvägar och våra vägar. På tal om ny teknik var trafikutskottet i och för ett drygt år sedan. Där studerade vi ny teknik. Det finns en viss anledning till att av världens alla höghastighetsjärnvägar finns i . Där bygger man höghastighetsjärnväg med ny teknik - man bygger höghastighetsjärnväg på bro liksom man gör i de andra länder där man bygger höghastighetståg; det är , och snart också i . Min nästa fråga till statsrådet är: Tycker du att man bygger med ny teknik i när man envisas med att bygga på mark och med ballast i stället för att bygga uppe i luften på ett modernt sätt? När det gäller teknikval överlåter jag med varm hand åt de expertmyndigheter som vi har till vårt förfogande att göra bedömningen om vad som är mest samhällsekonomiskt försvarbart och tekniskt fördelaktigt. Jag skulle nog ändå vilja framhålla att den jämförelse som ibland görs med till exempel vad gäller hastigheter, framdrift och annat haltar något. Jag skulle vilja påstå att vi har väldigt olika samhällssystem, olika demokratisyn och till vissa delar kanske också olika förutsättningar vad gäller säkerhetskrav och annat. Jag tycker definitivt att vi ska bygga med den bästa tillgängliga tekniken och den mest samhällsekonomiskt försvarbara tekniken. Vilken den är tror jag att det finns ingenjörer som möjligen är bättre skickade att svara på än vi som finns i den här kammaren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Jag avstår från att göra teknikval i debatten om infrastrukturpropositionen och ber att få återkomma när har gjort sina bedömningar. Det är en snygg framsida på propositionen, statsrådet. Det tycker vi. Den är grön och vacker. Men rent substantiellt har vi kanske sett tyngre infrastrukturpropositioner. Jag vill passa på att ställa en fråga. I synen på jämställhet kunde vi redan på utskottsnivå mötas i en samsyn där fick framgångar för sin syn på att på ett mer jämställt sätt planera transportinfrastrukturen. Tack för det, och ! Utskottsbetänkandet innehåller också en rad tillkännagivanden om hur vi ska nå globala lösningar för utsläpp från sjöfart och luftfart, realt flygskatten. Det handlar om ERTMS, som vi har diskuterat mycket här . Det handlar om synen på de regionala flygplatserna i ett system med tio nationella. Det handlar om synen på hur vi på ett effektivt sätt ska kunna bedriva underhåll och utveckling av den svenska järnvägen slash ta in kloka synpunkter. Det handlar också om hur vi får fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik. Vid sidan av att vi ställer ett enormt belopp pengar till statsrådets förfogande - för det är vad beslutet handlar om, en rambudget och en ramskrivning i en proposition - finns det fem konkreta medskick i form av tillkännagivanden. Min fråga till statsrådet blir då: På vilket sätt kommer de fem tydliga tillkännagivandena från riksdag att påverka statsrådet arbete? Till att börja med kan vi konstatera att texter inte alltid blir bättre bara för att de innehåller fler ord och fler sidor. är det så att om man är många partier som ska komma överens blir det väldigt många ord för att alla ska få sin del bekräftad. Det behöver inte nödvändigtvis innebära att det sedan blir konkreta avtryck i verkligheten. Jag är ganska stolt över att vi har lyckats åstadkomma en stringent produkt med en väldigt tydlig inriktning på infrastrukturpolitiken . När vi började inleda arbetet med skrivningarna var vi ganska öppna för att ha breda diskussioner med flera partier. Vi hade också tagit initiativ till sådana samtal men hann egentligen inte ens börja dem förrän allianspartierna valde att inte fortsätta de samtalen. Det var tråkigt. Jag tror att de tillkännagivanden på detta område som finns från utskottet mycket väl hade kunna tillgodoses inom ramen för en sådan fortsatt förhandling om infrastrukturpropositionen. Med det sagt kan jag också konstatera att så som tillkännagivandena är formulerade är det till största delen sådant som regeringen redan arbetar med, sådant som redan är omhändertaget i olika sammanhang och sådant som ligger väl i linje med de ambitioner som regeringen uttrycker. Jag tror inte att det ska bli några stora problem för regeringen att tillmötesgå trafikutskottet på de områdena. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Ordningen är den att nu överlämnar ett mandat till statsrådet att utforma en nationell plan som vi utgår från att regeringen fattar beslut om . Men det är här i kammaren som statsrådet hämtar sitt mandat avseende inriktning och ekonomi. Därför finns det skäl för statsrådet att ta hänsyn till orden oaktat deras mängd. Apropå de samtal som statsrådet bjöd in till stämmer det. Jag blev inbjuden till tre samtal, ett var vid en frukost och två var . Men septembersamtalen, statsrådet, var precis kant i kant med att denna produkt skulle tryckas. Utrymmet för samtal var utomordentligt begränsat. Det får vi tala om i ett annat sammanhang. Jag vill ha lite mer konkret besked. På vilket sätt kommer tillkännagivandena om att inte arbeta med nationella lösningar som flygskatt, att ta stor hänsyn till operatörer, tågbransch, vid införandet av ERTMS och att tillgodose de 36 regionala flygplatserna att påverka arbetet? Vi kan nöja oss med det. På vilket sätt kommer det att färga regeringens arbete? Jag vill i sammanhanget passa på att tillönska statsrådet en god jul i denna debatt som närmast antagit Gripenstedtska proportioner. När det gäller samtalen var vi väldigt tydliga med att vi var öppna för att diskutera egentligen allting i innehållet. De förhandlingar som sedan vidtogs med kan nog tjäna som bevis för att vi var väldigt öppna för att skapa så breda överenskommelser som möjligt av precis de skäl som jag angav i mitt anförande. Vi tror att det är viktigt för tilltron till politikens förmåga att möta utmaningar att vi har en bred samsyn kring de stora viktiga investeringarna. Med det sagt är det viktigt för regeringen att det som uttrycker också blir omhändertaget. Flera av de tillkännagivanden som är kopplade till propositionen är omhändertaget i sådant som regeringen redan gör. Vi har flera strategier som är under utarbetande och beredning i där ytterligare andra av de tillkännagivandena kommer att på olika sätt hanteras. Jag kan inte i detalj redogöra för på vilket sätt regeringen kommer att ta till sig tillkännagivandena, men självklart lägger vi stor vikt vid det uttalar. Jag ska be att få återgälda tillönskningen om en god jul och ett gott nytt år. spred sig glädje över hela . Flera internationella utredningar visar att kunskapen har ökat hos eleverna runt om i landet. Det är viktigt för exportlandet . Det är viktigt att våra elever i skolan får mycket kompetens och kunskap så att de kan konkurrera med övriga världen. Ett exportland konkurrerar med hela världen. Vi kan förstås inte vara riktigt nöjda. Det återstår en del att göra i fråga om kunskap. debatterar vi något som kan inleda med ett glädjebesked. Vi kommer att öka ramen för infrastruktursatsningar med 100 miljarder. Nej, det är ingen som tycker att det är bra - eller? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Självklart kommer det att finnas fler och fler projekt som vi kommer att rama in i infrastruktursatsningen. Därmed kommer att öka sin konkurrenskraft. Vi behöver dessa satsningar för att folk ska kunna åka till jobbet eller nå fram till arbetstillfällen som ligger ännu längre bort. Vi ska göra arbetsmarknadsregionerna större. Företag ska kunna exportera just in time. Då behöver de pålitlig infrastruktur. 1 miljard framöver kommer att investeras i infrastruktur . Vi behöver faktiskt hållbar konkurrenskraftig infrastruktur. Vi vet alla vilken miljöpåverkan som transporter kan orsaka. Därför är det viktigt med en hållbar infrastruktur. Därmed är satsningen på underhåll av järnvägen extra viktig. Den satsning som vi ska göra på nya stambanor är extra viktig. Vi måste även se på hur transporter förflyttas och hur logistiken fungerar. Går rätt vara på rätt spår? Alla transporter behöver inte gå på vägar eller järnvägar. En del transporter kan gå via sjöfarten. Det är viktigt att vi optimerar det vi gör så att kan få konkurrensfördelar. Vi har fått höra att det är viktigt med kapaciteten. Flera talare har i debatten tagit upp frågan om kapacitet i transportsektorn. Vad är avgörande för kapaciteten på järnvägen? Självklart handlar det om dubbelspår så att det går att åka i båda riktningar. Mötesplatser är också viktiga för kapaciteten, hur tätt eller glest det är mellan mötesplatserna. Vi tittar på dessa frågor när vi gör investeringar i kapaciteten på järnväg. Sedan har vi förstås signalsystemen. Är det fel i signalsystemet i den här mikrofonen? Nej, det är det inte, herr talman. Det är sällan fel här i kammaren. Däremot är det fel på järnvägen. stod tågen stilla mellan och på grund av signalfel. En del av kapaciteten beror också på hur långa tågen är. Det finns en del reservationer, men finns längre tåg än vad som vanligtvis används. De är längre än . Med en sådan satsning och med längre mötesplatser, med möjligheter att mötas i trafiken, går det att ha längre tåg över hela . Med de 662 ½ miljarderna som vi beslutar om blir det möjligt att öka konkurrenskraft. Hur ska man säga kapacitet? Det är en viktig sak. Ungefär lika viktig som kunskapen är i skolan är kapaciteten i transportsystemen. Den är grundläggande. Vad gör man för att öka kapaciteten? Underhåll är enormt viktigt, herr talman. Då blir det en bra kondition på de järnvägar och vägar som finns, och de kan nyttjas till fullo. Låt mig påpeka att underhållet har ökat sedan Socialdemokraterna tillträdde som regeringsparti. Men det är inte nog. Underhållet har varit eftersatt . Bildtregeringen orsakade stora underskott, och då gick det inte att investera i underhåll. Man var tvungen att prioritera. Sedan lämnade Reinfeldtregeringen också en del miljarder i underskott. Men vi har prioriterat underhåll , och vi har resurser att göra det. Vi behöver också titta på hur det går att jobba med logistiken. Det är viktigt. Rätt vara på rätt spår. Nya stambanor är också en del i den ökade kapaciteten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Låt mig bara säga att innan och byggdes var det 60 000 resor längs . är det på samma sträcka 1,3 miljoner resor. Jag blir lite upphetsad och irriterad över att i talarstolen har pratat om och behovet av godstransporter. Det finns faktiskt folk som bor där. De behöver åka till och från jobbet. Det har gått från 60 000 till 1,3 miljoner resor. Vad är viktigt? Det är viktigt att bygga nya banor. De genererar möjligheter att röra på sig och söka jobb längre bort. innebär att Ö-vik och är en och samma arbetsmarknad. kan ta upp detta senare i sitt anförande. Där är vi överens. Vad händer med de stora företag som inte bara finns på den svenska arbetsmarknaden med svenskt ägande utan också har utländska ägare och tillgång till en marknad som sträcker sig över hela världen? Vad innebär det? Jo, det innebär att man inte bara är tvungen att ha bra kompetens, som jag var inne på från början, utan man är även tvungen att ha bra konkurrensfördelar när det gäller transportsystemet. Man är tvungen att söka efter arbetskraften på längre avstånd, och där kommer det här med regionförstoring in. Man är tvungen att producera och skicka varor enligt just in time-konceptet, och då är det viktigt att man kan förlita sig på det transportsystem som finns. Jag inser att jag har talat . Jag har fyra manuslappar kvar, så jag fortsätter lite grann. har visat i den här debatten att de svänger lite grann. Det är jätteviktigt att vi kan ha ett bra samarbete, men som det ser ut just känns det osäkert. gav om nya stambanor, och kallade en företrädare för i den förra debatten det här för ett politiskt prestigeprojekt. är jag intresserad av om ni moderater tycker att ni kan hålla en rak linje eller om ni fattar beslut efter vindriktningen. Vill ni hålla er till en sak? Det här kräver något av oss politiskt. Det här är investeringar långsiktigt sett, för det här är investeringar som gör att företagen vågar eller inte vågar investera i . Vi måste alltså ha en klar linje när det gäller hur vi vill att ska utvecklas på den här sidan. Ni har ju sagt, för två eller , att ni vill bygga en höghastighetsbana och att ni vill öka bostadsbyggandet. svajar det här lite grann. Frågan är verkligen vad vill i det här fallet. Jag kan säga, herr talman, att vi vill utveckla infrastrukturen för att öka konkurrenskraften för våra företag eftersom vi behöver få fler företag i det här landet. Vi behöver fler möjligheter för arbetsmarknaden, för fortfarande har vi 350 000 arbetslösa i det här landet. Därför är det viktigt att fler företag får fler möjligheter till kompetens och möjlighet att sälja varor utanför . Därför kommer vi att investera 1 miljard på infrastruktur. Det är jätteviktigt för utveckling. I detta anförande instämde , , , och (alla S). Vi moderater anser att de olika transportslagen inte ska ställas mot varandra. behöver såväl väg som järnväg, sjöfart, flyg och cykel. Därför är jag mycket bekymrad över regeringspartiernas iver att lägga en massa olika skatter på lastbilstrafiken, till exempel kilometerskatten och den årliga uppräkningen av bensin- och dieselskatterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Vi behöver lastbilen. Vi ska inte bekämpa lastbilstrafiken, utan vi ska göra den miljövänlig. För att vårt näringsliv ska kunna blomstra och hela landet kunna leva är lastbilstransporter alldeles nödvändiga. Det finns gods som måste levereras snabbt till ställen där varken järnväg eller sjöväg finns. Åkerinäringen är en näring som skapar många jobb, de flesta i små företag utan resurser att utföra komplicerade beräkningar av hur kilometerskatten ska fördelas mellan olika kunder. Det verkar som om de som har kommit på idén om kilometerskatt har trott att det bara handlar om transporter av samma typ av gods från punkt A till punkt B. Verkligheten är en helt annan. En lastbilstransport hämtar och lämnar gods på olika ställen på vägen till slutmålet. Det är gods av olika slag och med olika vikt som fraktas på olika avstånd. besökte jag Åkeri i . Det är en stor aktör i branschen. Ägaren, , var bekymrad över kostnaden och det extra regelkrångel som den nya kilometerskatten kommer att innebära. Redan nu har han en heltidsanställd för att hantera krånglet med kör- och vilotidsreglerna. De som förespråkar kilometerskatt säger att syftet är gott. Man vill minska vägslitaget och underlätta överförandet av gods till miljövänligare transportslag, till exempel sjöfart. Jag är den första att välkomna större mängder gods på våra sjövägar, men jag är tveksam till metoden. Piskor är sällan lika effektiva som morötter. Om regeringen nu vill, som statsministern uttryckte i regeringsförklaringen, att långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till tåg och sjöfart undrar jag varför man inte ser till att underlätta för sjöfarten i stället för att försvåra för lastbilstrafiken. Till exempel kan man satsa på bättre infrastruktur i hamnarna, bättre väg- och järnvägsanslutningar och djupare farleder som möjliggör för stora fartyg att komma fram. I princip alla aktörer i branschen - hamnar, rederier och övriga näringslivet - har varit mycket kritiska till förslaget om nya farledsavgifter. Det talas mycket om att satsa på inlands- och kustsjöfart, men de nya farleds- och lotsavgifterna betraktas av inlandssjöfartsaktörerna som direkt kontraproduktiva. Varför har man inte involverat branschen i utformningen av dessa avgifter om man nu menar allvar med att satsa på sjöfart? Det är viktigt för att den gränsöverskridande trafiken fungerar väl. välstånd bygger till stor del på export, och det är av stor betydelse att det finns tillförlitliga förbindelser både med väg och järnväg över gränserna. Per Klarberg nämnde järnvägsolyckan vid Farris i där ett godståg spårade ur och orsakade skador på rälsen som fick repareras . blev järnvägstransporterna med färja via räddningen för den svenska exportindustrin. Tur i oturen var att rederiet hade ledig kapacitet. Men vad skulle ha hänt om det inte hade varit så? Att säkerställa en pålitlig infrastruktur är en uppgift för regeringen och inte för enskilda företag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Det är bra att i sitt anförande uppmärksammade risken att hamn mister järnvägsfärjorna till kontinenten. Ministern nämnde det internationella perspektivet. Vågar vi tro på en räddning för järnvägstrafiken via färjor i ? För att vara på den säkra sidan har trafikutskottet föreslagit att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska de negativa konsekvenserna som uppkommer vid störningar i trafiksystemet. Ett exempel på negativa konsekvenser för pendlarna i är införandet av id- och passkontroller. Problemet är inte kontrollerna i sig själva utan sättet som de har utformats på. Om dessa två kontroller skulle samordnas skulle pendlarnas restid kortas . Många pendlare säger att gränsen är nådd. De säger upp sig från sina arbetsplatser eller väljer att ta bilen över sundet. Regeringen har lovat lindring, men utan resultat. Kommer det att komma en uppgörelse med innan arbetsmarknadsregionen fullständigt slås sönder? Enligt arbetsordningen är det regeringen som fastställer den nationella planen. Det är således inte uppgift att ta ställning till infrastrukturprojekt. Det är dock ingen hemlighet vilka projekt som vi moderater tycker är angelägna. För tids vinnande ska jag bara nämna några som berör . Ett viktigt projekt är , där sträckan är en flaskhals som behöver åtgärdas med extra spår. Ett annat är , som mellan och behöver förses med dubbelspår och grävas ned. Som det är nu går tågspåret genom den bästa delen av , parallellt med stranden, genom ett bostadsområde. Skånebanan, i synnerhet sträckan , behöver också kapacitetshöjande åtgärder. publicerades en debattartikel om behovet av att bygga ut till en trefilig motorväg mellan och . Artikelförfattare var två socialdemokratiska riksdagsledamöter. Det var glädjande, för den moderata Skånebänken och allianspartierna i har länge påpekat behovet av utbyggnad av . Situationen är kritisk. Trafikköer bildas när människor är på väg till och från sina jobb. Sträckan är också ovanligt olycksdrabbad. Det är ingen överdrift att säga att påkörningsolyckor sker var och . I början av mitt anförande sa jag att vi inte ska ställa olika trafikslag mot varandra. Jag märker att jag inte har nämnt någonting om cykeln, som är ett transportmedel på frammarsch, särskilt i miljöer. riktade ett tillkännagivande till regeringen med uppmaningen att återkomma med en cykelstrategi. Först skulle strategin komma . Det är angeläget att cykelstrategin presenteras . Om flyget och den skadliga flygskatten kommer min kollega att tala. Som skåning kan jag bara konstatera att skåningar, blekingar och smålänningar troligtvis kommer att välja i fortsättningen om en flygskatt införs. kommer därmed att förlora värdefulla arbetstillfällen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Infrastruktur för framtiden Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 14. I detta anförande instämde , , och (alla M). Det Boriana sa om sjöfarten kan jag inte säga bättre själv. Vi har precis samma åsikt i den frågan - sjöfarten är jätteviktig. Jag kan dock inte låta bli att tala om höghastighetsjärnvägen, som har varit så omtalad här inne i kammaren. Jag tänkte berätta om en resa vi gjorde till , där vi skulle få uppleva att åka just på höghastighetsjärnväg.