bet · H301NU17 · 2016-04-15 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en urban tillväxtpolitik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av jobbfrämjande insatser för en växande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2537 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om näringspolitik i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2653 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skatter, regler och offentlig service bör utformas så att vi får en levande landsbygd och så att det är möjligt att leva i hela och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2854 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraften och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2988 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av förutsättningarna för att inrätta en servicegaranti i hela landet som ger varje medborgare i en fungerande grundläggande service på ett rimligt avstånd, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3131 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra tillväxtförutsättningarna i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3136 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda kommuner och regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3140 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lokalisering av statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ha ett övergripande ansvar för att projektmedel som utlyses från nationell nivå samordnas för bättre resultat, och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken och öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna för utlokalisering av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner 2015/16:610 (S) Insatser på en rad politikområden för att ska leva. 2015/16:2140 (S) Insatser för att stärka arbetsmarknaden i . 2015/16:2391 (S) Lokalisering av statlig verksamhet till län. 2015/16:2534 (S) Jobbfrämjande insatser för en växande . 2015/16:2537 (S) Näringspolitiska insatser i (yrkande 2). 2015/16:477 (M) som försökslän för ökad tillväxt inom besöksnäringen. 2015/16:80 (M) Insatser för att öka bosättningen på den skånska landsbygden (yrkande 2). 2015/16:3131 (C) Förbättra tillväxtförutsättningarna i . Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 under punkt 3 från Alliansen, och jag står självklart bakom övriga moderata motioner. är ett fantastiskt land. Vår landsbygd är ett komplement till det samhället och vice versa. Utan varandra skulle båda stå sig slätt. Hur många är det inte från storstaden som beger sig ut till stugor, fritidshus, båtar och husbilar? Det handlar om rekreation genom besöksnäring såsom aktiviteter, restauranger och kaféer, och det handlar om friluftsliv. Det handlar om kombinationen av att bo och verka i en växande stad och att åka ut och fylla på sinnena, eller att bo på landsbygden eller på orter utanför storstäderna och bege sig in till stadsmiljöer för att uppleva de kulturella delarna såsom museer, stadsvandringar och andra sevärdheter. Allt detta och mer därtill skapar möjligheter för individer och familjer. Det skapar arbetstillfällen och företag som livnär sig på besöksnäringen. Här finns en växande potential för vårt vackra land, inom såväl den egna som utifrån kommande turismen. I norr har vi Ishotellet som lockar turister och rymdforskning som bygger för besöksnäring. Vi har förmånen att bo i ett land där man kan utforska vad som händer med material med hjälp av ljus, på , och med neutroner, på ESS i . Här finns stora möjligheter för näringsliv och forskning att kroka arm. Gruvan i lockar besökare och ger jobb och arbetstillfällen i norr, vilket vi har hört i gruvnäringsdebatten. Det gäller även i där man har . hade jag förmånen att besöka Åre och , som sitter här i kammaren. Åre är en liten ort som är välkänd, men så har det inte alltid varit. Kabinbanans tillkomst har skapat möjligheter för besöksnäringen . Och små företagare har fått nya möjligheter genom skidproduktion, chokladfabrik och mycket annat. står inför två . Vad kan man härnäst? Allt är möjligt. Jag tror på möjligheter, men inser också att det ligger hårt jobb bakom och att det är kärvt att få verksamheter att gå runt. I det sammanhanget blir entreprenörer och förmågan att se möjligheter oerhört viktiga. Det borde ta till vara. Lokaliseringen av myndigheter runt om i landet är en fråga om såväl ekonomi som tillgänglighet, arbete och attraktionskraft. Så är det till exempel i där CSN finns. Därför är det bra att det nu är ett enigt utskott som påpekar för regeringen att myndighetslokalisering ska vara en skarp del av den regionala tillväxtpolitiken. Trots alla möjligheter det ger att se landet i sin helhet finns det en mental uppdelning mellan land och stad. Den barriären i tanken måste bort. Landsbygdens malm, skog och jordbruk har tjänat och tjänar väl. Med näringslivet som motor driver det runt service, skola, vård och omsorg och lokala delar. Vårt lilla, exportberoende land är beroende av att det lokalt i samhällen finns små företag blandat med större företag för att trygga jobb och företagande långsiktigt, med den regionala motorn och nationen som drivkraft. Det är positivt att se nya verksamheter ta plats på svensk mark. Flera stora internationella företag har etablerat sig i norra , inte minst Facebook som etablerat sig utanför . Det är ett bra ställe att vara på när nedkylningssystem för många servrar behövs. En ny spännande bransch växer fram. Därför är det viktigt att kan vara ett land med konkurrensfördelar för nyetablering och fortsatt tillväxt. Kylan är gratis, och det behövs trygg elförsörjning med konkurrenskraftiga priser. El är därmed en mycket viktig råvara. Det gör att regeringens politik oroar. Att stänga ned kärnkraftverk skapar problem, inte bara för industrin som riskerar produktionsstopp med stora kostnader som följd - och då talar vi om stora kostnader . Det spelar också roll för avveckling som inte är gratis. Det finns beräkningar på att det handlar om uppåt 21 000 arbetstillfällen. Ett seminarium om detta kommer att hållas i . Detta är allvarliga signaler. Starka signaler har också kommit från ett annat håll i en annan fråga, och dem står företaget för. Spotify försöker rekrytera och verka mitt i storstaden, men man stoppas i sin tillväxt och utveckling, vilket man inte har råd med. Näringslivet över landet är motorn i stort och smått där varje kugghjul hakar i varandra. På så vis får vi människor och de arbeten som behövs för lokal service, skolor, äldreomsorg och allt annat - som jag har tagit upp - där man lever och verkar. Vi tar vår utgångspunkt i de gröna näringarna som tillväxtmotor och ett fortsatt konstruktivt arbete inom landsbygdsprogrammet som underlättar för människor att bo och verka utanför statsmiljöerna. Själv är jag uppväxt på en liten bruksort i västra , . Det är en plats som är starkt förknippat med ett livsmedelsföretag som heter . Det här är inte enbart ett livsmedelsföretag, utan det är så mycket mer kring ett hållbarhetstänk med avfall som blir biogas, och högkvalitativa skördar genom långvarig forskning och expertis leder till de bästa ärtorna. Findus har barnmatsnivå enligt EU-direktiv på sina odlingar. Marken i har gynnats av att man har odlat ärtor i växelbruk med en växtföljd som ger bättre avkastning, minskar sjukdomar och förbättrar jordens markstruktur, vilket är bra för både ekonomi och miljö. har ärtor exporterats till . Mat för äldre och sjuka har tillverkats med speciell kunskap för att människor ska kunna ha det bra. Jag vill inte tro att denna enorma bank av kunskap nu ska slås sönder, och därför vill jag understryka vikten av att ska kunna ha konkurrensförutsättningar för att möta en marknad som blir alltmer global. Då behövs det inte högre skatter på företagande, inte skatt på transporter - kilometerskatt - och inte högre trösklar och fler regelverk för företagen. Det är dags att ta fram ett recept som gör att företag kan vara och vill verka i , för det är ute i landet lokalt som framgångarna blir regionala, nationella, europeiska och globala. Men då går det inte att tro att man kan beskatta företag och införa pålagor här när de inte finns där. har alla förutsättningar för tillväxt med de gröna näringarna kopplade till livsmedelsindustrins växtkraft, inte minst i . Den bördiga åkermarken ger en naturlig tillgång till högkvalitativa råvaror. Andra värden är vår mat och våra livsmedel där det finns en marknad som bygger på spårbarhet med hög kvalitet. Frågan bör ställas om varför det inte finns tro på svenskt riskkapital för en långsiktighet i . Med livsmedel som förädlats genom forskning har man kunnat ge nya infallsvinklar och spännande verksamheter. Frågan bör också ställas när det gäller offentlig upphandling. 1 000 miljarder är en stor potential när företag ska leverera råvaror och förädlade produkter till skolor, äldreomsorg och sjukvård. hotas även detta i och med regeringens nya pålagor i den nya lagstiftning som ska komma. Attraktionskraften i är turism, mat och alla delar som bidrar till en levande och vital landsbygd, men bredbandsutbyggnad och infrastruktur är viktiga delar för att upprätthålla servicenivån. Det måste vara möjligt att driva företag och verksamheter i vårt land. De svenska företagen - små, medelstora och stora företag - samt industriföretagens globala konkurrenskraft är nödvändiga för ett fortsatt framgångsrikt och välmående . Men grunden för global framgång är i allra högsta grad regional, ja, till och med lokal. Därför, kära regeringsföreträdare, vad åsyftar ni att göra? I detta anförande instämde (M) och (C). debatterar vi näringsutskottets betänkande 17 om regional tillväxtpolitik. har i detta betänkande två reservationer som partiet självfallet står bakom, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2. I detta betänkande föreslår ett enhälligt utskott ett tillkännagivande om att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden. Detta är en bra princip, och det kommer nog många tillfällen att återkomma till frågan. vill se ett sammanhållet där man inte glömmer bort landsbygd och glesbygd till förmån för storstaden, där det är möjligt att bo kvar i sina förfäders hembygder så att den ofrivilliga urbaniseringen minimeras. Att den ekonomiska utvecklingen går starkast i tätbefolkade områden är ett faktum, men man ska också ha med sig att någon landsbygd, att någon bruksort måste förse staden med mat, andra råvaror och produkter. Vi i tycker att bygder är utmärkt lämpade för denna uppgift. Därför vänder åtminstone jag mig mot resonemang om att till exempel skulle vara tärande på grund av att vissa regioner erhåller vissa bidrag, vilket man ibland hör. levererar många bygder utanför storstaden stora värden vid brukande av naturresurser, men intäkterna av dessa hamnar i huvudsak antingen hos storbolag eller hos staten. Det kan med andra ord finnas såväl moraliska som rationella skäl till att kompensera resurssvaga regioner, eller att under vissa förutsättningar kanske till och med se till att mer av värdet stannar kvar. finns det bygdemedel som ekonomiskt ersätter de bygder som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller minska skada eller ersättning för skada från vattenverksamheten. Återstående medel ska sedan fördelas av och kan användas till både lån och bidrag för att främja det lokala näringslivet eller service i bygden. Motsvarande bygdemedel för vindkraft finns inte reglerat i lag, men finns på frivillig basis runt om i landet som en ersättning till de intressenter som är berörda av vindkraftsetableringar utan att vara markägare. Denna avsaknad av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygdepeng vid vindkraftsetableringar, där även ersättningsnivåerna kan skilja sig uppemot en faktor tio. För att skapa en starkare rättvisa mellan olika bygder vid en vindkraftsetablering vill vi att bygdemedel för vindkraften hanteras på samma sätt som för vattenkraften och framgent regleras i lag. Med anledning av detta vill jag yrka bifall till reservation 2. andra reservation i detta betänkande handlar om transportbidraget. Detta bidrag har till syfte att stärka möjligheterna att bedriva näringsverksamhet i norra och minska de komparativa nackdelar som man har genom att man geografiskt ligger långt från marknaderna. Dock har transportbidraget under vissa år haft ett större anslag i statens budget än vad som har behövts för att bevilja de ansökningar som har kommit in. Som en följd av detta har majoritet i enlighet med regeringens förslag förordat att anslaget ska minskas. Det finns dock enligt handläggare olika delförklaringar till att allt färre söker detta bidrag. Det uppges bero på till exempel att företag flyttar eller lägger ned sin verksamhet, vilket naturligtvis är djupt beklagligt. Men det finns också företag som inte är medvetna om att de kan ansöka om stödet. Att företag inom stödområdet flyttar söderut inom menar vi är en tydlig indikator på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte och att ersättningsnivåerna kanske rentav är för låga. Vi förespråkar därför att regeringen ska se över transportbidragets ersättningsnivåer och ge i uppdrag att marknadsföra möjligheterna att få bidraget för näringslivet inom det berörda stödområdet. Detta var alltså en redogörelse av två reservationer, men jag skulle vilja ta tillfället i akt att ta upp ett annat brännhett ämne som kan komma att bli avgörande för den fortsatta utvecklingen av många regioner utanför våra storstäder, och det gäller infrastrukturpolitiken kopplad till den så kallade Sverigeförhandlingen. Just nu projekterar man höghastighetsjärnväg mellan våra tre största städer. Personligen var jag motståndare till detta projekt när det i en SOU påstods kosta ungefär 125 miljarder att verkställa projektet. Jag var motståndare helt enkelt därför att jag - efter att ha läst mig in på frågan - inte trodde på kostnadskalkylen. Därtill hade jag svårt att se den stora samhällsnyttan. har arbetet gått vidare, och mycket riktigt har prislappen skjutit i höjden. De senaste prisuppgifterna rör sig . Detta är dock prisuppgifter för en ofullständig byggnation. Många tiotals miljarder lär tillkomma för nya stationer, nya banor som ansluter till höghastighetsbanorna samt de svårprojekterade och dyra infarterna till städerna, som alltså inte ens är medräknade. Dessa astronomiska kostnader är svåra att greppa, men sätter man dem i relation till dagens nivå på infrastrukturinvesteringarna blir projektet tämligen absurt, menar jag. Just nu investerar vi ca 20 miljarder i järnväg och väg. Kostnaderna för höghastighetsjärnvägen kan alltså komma att motsvara det vi investerar under uppemot med dagens investeringstakt. Som var och en rimligen förstår skulle höghastighetsjärnvägar alltså för överskådlig framtid bli ett svart hål i budgeten, en gökunge som skulle äta upp utrymmet för välbehövliga investeringar runt om i och egentligen fullständigt dränera landsbygden. Just av detta skäl anser jag det viktigt att ta upp den här frågan när vi debatterar regional utveckling. Drömmen om en höghastighetsjärnväg genom , med tåg som rusar fram i , har varit ett tvivelaktigt projekt redan från början, menar jag. Projektet har drivits med optimistiska kalkyler om nytta och fram till nu med extrema glädjekalkyler vad gäller kostnad. Även miljöargument har framförts som pådrivare för det här projektet, men jag anser att de är så bristfälliga att de knappt är värda att bemöta. På de platser i världen där man gjort den här typen av investeringar i höghastighetståg och höghastighetsjärnväg finns det vanligtvis ett befolkningsunderlag motsvarande hela vid varje stopp. är däremot ett stort och glesbefolkat land med högst begränsat kundunderlag. Vidare riskerar biljettpriserna att bli så höga att användningen kommer att begränsas till en tämligen snäv köpstark kundkrets eller - om man vänder på det - kräva höga subventioner. En beräkning från gör gällande att varje biljett kommer att behöva subventioneras med . Det råder inga tvivel om att är i behov av kraftiga investeringar i infrastrukturen. Uteblivna investeringar och eftersatt underhåll har i byggt upp en infrastrukturskuld på ca 150 miljarder, om man ska tro vissa externa bedömare. Blickarna bör dock riktas mot andra investeringar än hippa fantasiprojekt, inte minst mot utbyggnad av regionaltåg för arbetspendling, där samhällsvinsten är hög och ger medborgarna stor nytta. Man får dock inte glömma att svensk infrastruktur är mer än bara tåg. Den överväldigande delen av trafiken är vägtrafik, som också är överlägsen vad gäller flexibilitet och nya tekniska lösningar. Miljövänliga och självkörande elbilar står för dörren, vilket kommer att innebära en revolution gällande vår syn på transporter. Men då får man inte låsa fast framtida generationer i gammal teknik. Vi i har som parti satt ned foten i frågan om Sverigeförhandlingen och projektet med höghastighetståg. Vi menar att projektet bör skrotas. är frågan hur länge det ska dröja innan ni andra partier kommer till samma egentligen givna slutsats. Jag har faktiskt svårt att se vad ni väntar på. Jag ber om ursäkt för att jag drog över . (TALMANNEN: Jag ville just påtala att den använda tiden översteg den anmälda tiden med .) Det var mycket om infrastruktur, och vi har ett utskott som engagerar sig mycket i den frågan. Jag tryckte på knappen för replik när tog upp frågan om att motverka den ofrivilliga urbaniseringen. I min värld finns det, precis som jag beskrev det, två delar av : staden med förorter och landsbygden. Båda delarna är viktiga och är till hjälp för oss på olika sätt i ett modernt samhälle. Min fråga är kort och gott: Tror och på att det finns en potential för utvecklingskraft på landsbygden? Det lät ungefär som att man tänker sig någonting som har stagnerat och dött bort. Så ser inte jag på frågan. Jag ser det som en stor utvecklingspotential. Det är självklart att det finns en potential för att fler ska kunna leva och bo på landsbygden. Det är helt uppenbart för mig, framför allt då jag har jobbat med jordbruksfrågor. Det är en sektor där det förs en helt huvudlös politik i . Vi får för oss att vi behöver ha dieselskatter som är högre än i länder som våra bönder ska konkurrera med. Om till exempel har en skattesats som ligger långt under den svenska är det klart att danska bönder därigenom har konkurrensfördelar. Detta gör att svenska bönder slås ut och i förlängningen inte kommer att kunna verka i . Då fortsätter det som jag menar är en ofrivillig urbanisering för att människor kan bo i sina hembygder. Det kan vara ett exempel. Man kanske kan dra fram något mer. Jag vet inte om det var svar på fråga. Jag tackar för svaret. Ja, ju mer skatter och pålagor man lägger på företagen, desto svårare har de självklart att konkurrera. Inom offentlig upphandling sysslar man också med mat, och därigenom finns det möjlighet att leverera till kommunerna. Den sittande regeringen är dock nu på väg att lägga fram förslag som kommer att förhindra lantbruket att göra mer av detta. Om vi ska importera mer blir det också mindre som används. För mig är det väldigt viktigt att det svenska jordbruket och den svenska landsbygden kan vara med och bidra till även det europeiska och det globala på olika sätt. Det innebär att man också ska kunna exportera från landet. Jag skulle gärna vilja att berättade om sin syn på möjligheter som det lilla exportberoende landet och på möjligheterna på landsbygden och i staden. Jag är inte helt säker på att jag förstod frågan. Jag fick inte hela frågeställningen, känner jag. Men det är klart att det vore jättebra om svensk livsmedelsproduktion kunde bli lönsammare och vi kunde konkurrera ännu bättre på en internationell marknad och exportera livsmedelsprodukter. Det är vi helt överens om. Jag vet inte riktigt vad jag ska svara i övrigt. Vi har en rad förslag, bland annat om sänkt dieselskatt. Vi är ensamma i om att verkligen vilja göra den skillnaden. Vi sänker dieselskatten för det svenska jordbruket, inte allmänt. Det handlar om 2,50 per liter - någonstans i de faggorna. Jag minns inte den senaste siffran. Det här är saker som verkligen skulle göra skillnad för svenskt jordbruk. Jag menar att är det ledande partiet för lönsamhet i det svenska jordbruket. Jag och har ingenting att skämmas för på det här området. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 8 i betänkandet. debatterar vi den så viktiga regionala tillväxtpolitiken, som är ett viktigt instrument för oss som vill att människor ska kunna leva och förverkliga sina drömmar oavsett var i landet de bor. Grunden till en positiv utveckling i hela landet är goda villkor för de små och medelstora företag som skapar jobb. Den regionala tillväxtpolitiken är inte en fråga som bara ska diskuteras med anledning av näringsutskottets betänkande. Regionala tillväxtfrågor måste ligga för ögonen när och regeringen behandlar frågor som infrastruktur, kommunikationer, jobb, utbildning och näringspolitiken i stort. En välfungerande infrastruktur och fler bostäder behövs på såväl mindre som större orter, i städer och byar. Utan möjlighet till arbetspendling och godstransporter stannar jobbmotorn i . Oavsett var man bor ska man ha likvärdiga möjligheter att bosätta sig, arbeta och driva företag. Likvärdiga möjligheter innebär en bra skola och tillgång till mobiltelefoni, bredband, drivmedel, livsmedel, offentlig service, kommunikationer, kultur och natur. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nara människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. Jag skulle vilja ta ett litet exempel på regional tillväxt. Vi i Dalabänken var på rundresa i tillsammans med talmannen. Det var ett välkommet evenemang. Det är en liten ort som kanske är känd för , och . Den har också mycket mer, måste jag påpeka. Där finns ett företag som heter . Det är en ung man som startade det företaget. För mindre än började de packa kartonger bakom hans fars herrfrisörssalong. siktar de på att omsätta 1 miljard i denna lilla ort. Han anställer hundratals ungdomar, och han vill fortsätta att expandera. Han har också börjat med att bygga butiker. Det är i grunden ett ehandelsföretag. Han vill expandera i både , och . Han stötte på hinder. Han vill bygga ut fabriken där han paketerar varor, men han har svårt att få banker och riskkapital att ställa upp. Han har svårt att få tag på arbetskraft, och infrastrukturen och kommunikationer skulle behöva bli bättre. Det vore otroligt olyckligt om vi bedriver en tillväxtpolitik i detta land som tvingar expanderande företag att flytta från små orter till större orter för att de inte har de rätta förutsättningarna. Detta är ett exempel.