bet · H401AU2 · 2016-12-12 00:00:00 — Alla som arbetar i ska ha ett arbete där man som yrkesverksam inte blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska riskera att dö eller skadas i sitt arbete. Som utskottet tidigare konstaterat (bet. 2015/16:AU8) har regeringen en tydlig ambition att ta sig an alla de komplicerade och varierande utmaningar som svensk arbetsmarknad möter och , vilket bl.a. kommer till uttryck genom skrivelsen om en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Utskottet vill även påminna om de viktiga utredningar som pågår på området, bl.a. om arbetsmiljöregler för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1) och ser fram emot regeringens behandling av utredningens förslag. Utskottet noterar med tillfredsställelse att resurserna inom arbetsmiljöpolitiken kraftigt har förstärkts , bl.a. för att bemöta ökningen av psykosociala arbetsmiljöbesvär. har tidigare informerat utskottet om att förstärkningen av anslag om ca /16 bl.a. har medfört att personalstyrkan ökat med ca 100 medarbetare, varav 40 regionala inspektörer. finns det därmed 270 inspektörer. Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringens ökade satsningar på har gett konkreta resultat och välkomnar nu ytterligare satsningar för att kunna anställa fler inspektörer. När det gäller lönebildningen betonar utskottet liksom regeringen att det är den internationellt konkurrensutsatta sektorn som är lönenormerande och att denna modell bidragit till en varaktig reallönetillväxt. Utskottet anser att det är viktigt att denna positiva utveckling kan fortsätta och att det är arbetsmarknadens parter som har det huvudsakliga ansvaret för detta. Även om det framförts kritik mot den gällande ordningen så noterar utskottet med gillande att efterlevnaden av industrins märke varit god. Avslutningsvis vill utskottet betona att de befintliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män är oacceptabla och att dessa måste minskas successivt. Liksom regeringen anser utskottet att lönekartläggningar är ett viktigt instrument för att synliggöra och minska löneskillnader mellan kvinnor och män. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 14 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 punkt 6), liksom förslaget om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14 punkt 7). Utskottet avstyrker samtliga motioner. Anslag inom utgiftsområde 14 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår i motion 2016/17:3077. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och på en regering som verkar sakna en plan och en riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på förslaget om mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och som för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . Vårt budgetalternativ inom utgiftsområde 14 innebär effektivare arbetsmarknadspolitiska insatser. anser att de nuvarande arbetsmarknadsutbildningarna är dyra och ineffektiva. De bör därför fasas ut , och i stället vill vi införa en ny yrkesutbildning inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet med starkare koppling till arbetsmarknaden. Yrkesutbildningen ska som huvudregel vara kopplad till en anställning hos en arbetsgivare så att den som går utbildningen med stor sannolikhet har ett jobb som väntar efter utbildningens slut. Efter samtal mellan alliansregeringen och arbetsmarknadens parter skapades yrkesintroduktionsanställningarna 2014 för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga. Anställningarna bygger på branschspecifika avtal om anställning för unga som saknar relevant yrkeserfarenhet eller är arbetslösa. Som en del i migrationsöverenskommelsen inkluderar målgruppen för stödet även nyanlända och senare också långtidsarbetslösa. Tyvärr har inte yrkesintroduktionsanställningarna ökat i tillräckligt snabb takt. En nyckel till en lyckad yrkesintroduktion är en kvalificerad handledning som ges av erfarna medarbetare. vill därför utöka handledarstödet inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna. För den som varit arbetslös är de stöd som finns inte alltid tillräckliga. vill därför införa s.k. matchningsanställningar. Den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag, och får stöd genom en kombination av handledning och kompetensutveckling. Den arbetssökande har en trygg anställning hos matchningsaktören och arbetsgivaren får pröva personen i fråga utan att bära arbetsgivaransvaret, som matchningsaktören aktivt verkar för att den arbetssökande får anställning hos en annan arbetsgivare. Arbetslöshetsförsäkringen reformerades under alliansregeringen i syfte att uppmuntra till arbete, öka sysselsättningen och stärka dess roll som omställningsförsäkring. Enligt ekonomiska bedömare som och leder reformer av detta slag till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. Motsatt effekt ses med den höjda arbetslöshetsförsäkring som regeringen har infört. bedömer exempelvis att detta leder till 27 000 färre jobb. En tidig hög ersättning riskerar dessutom att förlänga arbetslöshetsperioderna eftersom människor skjuter upp sitt jobbsökande eller ställer för höga krav för att acceptera ett nytt jobb. För att värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring föreslår att ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgår till per dag och därefter uppgår till per dag. Förslaget innebär en högre nivå jämfört med den försäkring som gällt fram till regeringens höjning men ger starkare drivkrafter till arbete än regeringens alternativ. säkerställer avtrappningen av ersättningen att den tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. En uppskattning av sysselsättningseffekterna ger vid handen att utformning leder till ytterligare ca 18 000 jobb jämfört med dagens arbetslöshetsförsäkring. Subventionerade anställningar är en viktig väg in på arbetsmarknaden för nyanlända och personer med låg utbildningsbakgrund eftersom de sänker arbetsgivarens kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar dock dåligt. För att fler ska kunna få ett första jobb vill vi ersätta åtta befintliga stöd med ett nytt stöd som är enklare och som bygger på nystartsjobben som alliansregeringen införde. På så sätt sänker vi anställningskostnaderna för dem som behöver det mest. Den nya vägen in på arbetsmarknaden kräver ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning utan endast att personen har varit arbetslös eller är nyanländ. Stödet ska uppgå till en dubbel arbetsgivaravgift och utgår som den anställde varit arbetslös. För nyanlända kan stödet beviljas upp till . I förslaget ligger också en möjlighet till handledarstöd på . För att underlätta för unga och nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden föreslår i budgetmotionen bl.a. en ny anställningsform, en tidsbegränsad s.k. första-jobbet-anställning som ska innehålla vissa utbildningsinslag där arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om vad utbildningsinnehållet ska bestå av. Arbetsförmedlingen och komvux får i uppdrag att ansvara för stödstrukturer för utbildningsinnehållet. Med denna reform avser vi att underlätta för arbetsgivare som känner osäkerhet inför att anställa personer utan erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. För att det också ska löna sig att ta det första jobbet föreslår ett första-jobbet-avdrag som är anpassat för att ge störst skattelättnad, i förhållande till inkomsten, för dem med låga inkomster. föreslår inom utgiftsområde 10 att en särskild rehabiliteringskedja införs för vissa lättare psykiska diagnoser. Syftet är att tidigare än skapa förutsättningar för rehabilitering och återgång i arbete, och skapa fler alternativ och vägar tillbaka till jobb. Som ett led i detta föreslår att ett särskilt omställningsspår skapas hos Arbetsförmedlingen för att erbjuda stöd till byte av arbetsplats eller arbetsgivare vid psykisk ohälsa. När det gäller psykisk sjukdom råder det en bred konsensus mellan våra expertmyndigheter om att arbetsgivaren har en nyckelroll i arbetet med att minska sjukfrånvaron. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver man öka tillsynen och kontrollen av de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen. För detta ändamål föreslår att får i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön. Avslutningsvis avsätter medel för ett nytt anslag som gäller sommarjobb vid förlängd skolgång. Anslag inom utgiftsområde 14 (SD) (SD) och (SD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha utökats med ca på det sätt som framgår i motion 2016/17:2233. är på många sätt ett splittrat land, där mycket fokus läggs på olika gruppindelningar snarare än på en samhällsövergripande gemenskap. En alltför omfattande invandring har omintetgjort reella möjligheter för de invandrade att möta det svenska samhället. har makthavande partiers politik lagt allt tyngre fokus på att inta en progressiv och normbrytande roll, där särlösningar växt fram och samhället anpassats efter propagandisters önskemål och upplevelser snarare än fastställda behov av förändring. Denna kombination har på ett smärtsamt effektivt sätt brutit ner det kitt som tidigare hållit oss samman. politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism, har i stället sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap, för såväl den enskilde som samhället i stort. I vårt är det en självklarhet att samtliga medborgare känner delaktighet i samhället. För detta krävs givetvis att låsningar och begränsningar motarbetas, men minst lika viktigt är att den enskilde tar till vara de möjligheter som finns. Politiken lägger grunden och skapar förutsättningar, men samhället skapas i slutändan av dess invånare. I vårt råder ingen tvekan om medborgarnas samhörighet med varandra. Till skillnad från socialismens önskan om centralstyre och liberalismens fokus på individuella val präglas samhällsbygget av den naturliga solidaritet och tillit som följer av en stark gemenskap. I vårt hör medborgarskapet samman med såväl rättigheter som plikter. Varje svensk medborgare ska känna sig säker på att få hjälp i nöd, men också vara redo att själv hjälpa i kris. Tillsammans bidrar vi alla till de gemensamma behoven, till säkerheten, välfärden och tryggheten. budgetalternativ inom utgiftsområde 14 innebär bl.a. att den traditionella arbetsförmedlingen moderniseras och utvecklas till förmån för sociala och icke-vinstdrivande företag, privata företag, ideella organisationer, kyrkan, bemanningsbranschen och kanske även andra aktörer. Förslaget är att Arbetsförmedlingens åtgärder och program ersätts och upphandlas av dessa alternativa aktörer. Ett betygssystem inrättas där både den arbetslöse och det offentliga medverkar. Leverantörer med låga betyg tillåts inte medverka i kommande upphandlingar. Ersättningen ska vara provisionsbaserad beroende av hur väl man lyckas förmedla ett arbete. anser att arbetslöshetsförsäkringen är så pass central för arbetsmarknaden att den bör betraktas som en del av de generella socialförsäkringssystemen. Det innebär bl.a. att arbetslöshetsförsäkringen bör vara obligatorisk och därför helt skattefinansierad. Det faktiska försäkringsskyddet bör också öka och därför bör ersättningstaket höjas till per dag , för att därefter minska till per dag. Det medför en kombination av stärkt försäkringsskydd och incitament att hitta ett nytt jobb. Vi välkomnar regeringens förslag om en ändring av deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. Det är positivt menar att ersättningen på detta sätt harmoniseras mellan dem som arbetar lite och dem som arbetar mycket. När det gäller personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga föreslås att ges ett utökat uppdrag med ambitionen att bolaget fram ska sysselsätta 5 000 personer fler . Vi föreslår också ökade anslag för lönebidrag. anser att starta-eget-bidraget banar väg för fler småföretag och föreslår därför genom ett nytt anslag att stödet utökas. Med sikte på oprövad ungdom eller utrikes födda med svårvaliderad bakgrund föreslår vi en helt ny anställningsform, en lärlingsanställning. Anställningen kan vara i högst och underlättar för företag att säkra sin långsiktiga kompetensförsörjning. Visar det sig att personen i fråga är driftig och ambitiös, kommer lärlingsanställningen att mynna ut i en tillsvidareanställning, vilket vore en framgång för samtliga parter. Visar det sig att samarbetet inte fungerar tillfredsställande har arbetsgivaren inte tagit på sig orimliga risker. Arbetsgivaren är helt befriad från arbetsgivaravgifter och en minimilön regleras i lag och ersätter inte andra inkomster eller försörjningsstöd. På arbetsmiljöområdet har en fortsatt hög ambitionsnivå och vi betonar här viktiga arbete. En särskild satsning görs på fortbildning av fler skyddsombud och för utbildningsinsatser mot mobbning på arbetsplatserna. För att komma till rätta med arbetsrelaterade besvär samt uppmuntra till friskvård föreslår genom ett nytt anslag en särskild satsning på friskvård och företagshälsovård. Genom ett nytt anslag vill även satsa på ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö för att via forskning kunna hantera olika arbetsmiljöfrågor och deras effekter för samhället. Avslutningsvis avsätter medel för ett nytt anslag som gäller ett centrum för äldrepolitik. Anslag inom utgiftsområde 14 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller min uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår i motion 2016/17:3414. behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi är inne i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och dem som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. stakar genom sitt budgetförslag ut en annan riktning för och betonar särskilt ett antal frågor i sin budgetmotion. Enligt måste vikten av ekonomiskt ansvarstagande understrykas. I stället för regeringens ansvarslösa politik föreslår en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. innebär budgeten en besparing med i förhållande till regeringens förslag. En högprioriterad fråga är att bryta tudelningen. Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. Därtill krävs en förstärkning av klimatomställningen. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. budgetalternativ inom utgiftsområde 14 innebär färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. anser att arbetsmarknadspolitiken tar stora resurser i anspråk, som effektiviteten sällan är tillfredsställande. De resurser som sparas genom våra reformer på området kan i stället användas för att finansiera jobbskapande reformer. För att motverka den ökande tudelningen måste trösklarna till arbetsmarknaden sänkas, bl.a. genom att skapa fler enkla jobb, dvs. jobb utan utbildningskrav. I ett internationellt perspektiv är de svenska ingångslönerna höga, vilket enligt flera bedömare påverkar sysselsättningen negativt för grupper med låg produktivitet. I budgetmotion riktas en uppmaning till arbetsmarknadens parter att sänka trösklarna för nyanlända genom att komma överens om ingångsjobb, med lägre ingångslöner . Om parterna på detta sätt tar sitt ansvar vill matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och sänkt arbetsgivaravgift sedan en person gjort entré på svensk arbetsmarknad. För att effektivisera systemet med anställningsstöd bör antalet stödformer minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas. I stället bör nystartsjobben, det enklaste anställningsstödet, utvecklas. Detta stöd är dessutom en rättighet för långtidsarbetslösa, därför kan eventuella problem med stigmatisering till följd av snäv fokusering antas vara mindre. Vidare vill införa enhetliga subventionstak, , för alla arbetsmarknadspolitiska program. Förslaget innebär att stödet riktas främst mot personer som står långt från arbetsmarknaden. vill minska omfattningen av arbetsmarknadsutbildningarna eftersom det är relativt dyra insatser med låg effektivitet och bristande regional anpassning. Förslaget är i stället att förbättra möjligheten för arbetssökande att lära på jobbet, bl.a. genom lärlingsjobb. anser att det behövs en ny giv på arbetsmarknaden, och det är inte minst matchningen och flexibiliteten som måste förbättras. vill, med inspiration från bl.a. , genom ett nytt anslag införa en jobbfixarpeng. Det är en peng som följer den arbetssökande till den förmedling som hen själv finner bäst lämpad för att erbjuda hjälp att finna varaktig sysselsättning. Aktören kan vara ideell, privat eller . De fristående arbetsförmedlarnas förmåga att få arbetssökande i jobb ska utvärderas kontinuerligt och redovisas i en offentlig rankning. Detta för att synliggöra och underlätta för arbetssökande och arbetsgivare att välja och välja bort. Arbetsförmedlingen ansvarar för att certifiera de fristående arbetsförmedlarna. Lågpresterande och oseriösa aktörer bör kontinuerligt ratas under certifieringsprocessen. För långtidsarbetslösa vill pröva s.k. matchningsanställningar som innebär att den arbetssökande får en anställning hos en matchningsaktör, t.ex. ett bemannings- eller rekryteringsföretag som erbjuder handledning och kompetensutveckling, som personen får prova att jobba hos en annan arbetsgivare som inte behöver bära arbetsgivaransvaret. anser att etableringsreformen, som flyttade ansvaret för nyanländas etablering i från kommunerna till Arbetsförmedlingen, inte har lett till de förbättringar som var syftet. Trots högre kostnader har andelen i arbete inte ökat, utan etableringen på arbetsmarknaden är på en fortsatt låg nivå. Syftet med reformen var bl.a. att åstadkomma ett starkare jobbfokus i integrationspolitiken. Det var i sig en god tanke, men följden blev att den lokala integrationspolitik som fanns gick om intet. Arbetsförmedlingens misslyckande gör det nödvändigt att återigen ge kommunerna ansvaret för de nyanländas etablering. Det är kommunerna som står för försörjningsstöd och andra kostnader som uppstår när människor inte integreras i det svenska samhället. Detta ger kommunsektorn starka incitament att utveckla fungerande system för nyanländas etablering. föreslår därför att etableringsuppdraget avvecklas och att ansvaret för mottagandet återförs till kommunerna. har föreslagit att traineejobben avskaffas och att yrkesintroduktionsanställningarna utvecklas till lärlingsjobb. har inom ramen för migrationsöverenskommelsen fått igenom att yrkesintroduktionsanställningarna ska utvidgas och även göras tillgängliga för nyanlända och småföretag utan kollektivavtal. Det är en viktig reform. Men mer kan och måste göras. Det är anmärkningsvärt att regeringen visat prov på saktfärdighet i arbetet med att implementera de överenskomna förbättringarna av yrkesintroduktionsanställningarna. Inte minst borde kravet på kollektivavtal ha hunnit slopas. Med hänvisning till budgetmotion föreslås förändringar av de olika stöden till personer med en funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. vill ha en arbetslöshetsförsäkring som möjliggör en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Det finns också ett relativt starkt stöd i forskningen för att en kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån leder till lägre arbetslöshet. Givet dessa utgångspunkter är det uppenbart varför regeringens reformering av arbetslöshetsförsäkringen förtjänar kritik. gör bedömningen att höjningen av ersättningsnivåerna bidragit till 27 000 fler arbetslösa.