bet · H301UU18 · 2016-06-07 00:00:00 — Jag som vuxit upp i en gränsregion har egentligen svårt att se detta som utrikesfrågor. Jag hoppas att frågor om gränsproblematiken i kommer att prioriteras och ser fram emot fortsatta diskussioner och debatter på området. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Även jag vill passa på att hälsa utrikesminister välkommen. Jag ser fram emot vårt samarbete om och nordiska frågor. Jag vill också passa på att för protokollets skull tacka för hennes tid som minister och för det samarbete vi hade. Det nordiska samarbetet är en styrka i en orolig tid. Vårt samarbete har funnits länge och bygger på grundläggande värderingar, såsom demokrati och mänskliga rättigheter. Vi är 26 miljoner människor i , och vi är ganska små länder, men tillsammans blir vi faktiskt en av världens största ekonomier. Tillsammans kan vi höja vår röst rejält i internationella sammanhang och påverka utvecklingen åt det håll som vi tror på. Tillsammans är vi starkare än vad vi är var för sig. Det nordiska samarbetet är en framgångssaga, och det har också ett brett folkligt stöd. Syftet med det nordiska samarbetet är - och har alltid varit - att underlätta vardagen för våra invånare. Det handlar om att öka rörligheten för våra medborgare så att det blir bättre att arbeta, bo, studera, driva företag och gränspendla i . Det bidrar i sin tur till en stor nordisk nytta. Jag tänker till exempel på arbetsmarknaden. Det är lätt att flytta från en del av med hög arbetslöshet till en annan del som efterfrågar arbetskraft. Det gör att företag kan anställa kunnig personal och att arbetslösa får sysselsättning. Många av våra ungdomar jobbar i eftersom de haft svårt att få jobb på hemmaplan, men ser vi att ungdomsarbetslösheten minskar i , vilket är mycket glädjande. Att minska antalet gränshinder är ett viktigt arbete. Det är bra att nu är inrättat och att arbetet går ut på att reducera gränshinder mellan våra länder och förebygga att nya uppstår. Regelverket är utformat utifrån att vi bor, arbetar och driver företag i samma land. Det är angeläget att komma till rätta med gränshinder så att inte människor hamnar utanför trygghetssystem och så att inte regelverk försvårar för företag att växa. Det är bra att gränshinderfrågorna står högt upp på dagordningen för det nordiska samarbetet. Med det sagt vill jag nämna gränskontrollerna i . De påverkar rörligheten i regionen, men vår förhoppning är att de inte ska bli långvariga. De inrättades som alla vet i en svår situation, och gränskontroller inom är inget normaltillstånd. var det två frågor som dominerade dagordning: terrorism och flyktingkris. På minisessionen i blev terrorism en stor fråga. hade drabbats av en terrorattack. Det föranledde att våra nordiska ministrar ingick ett nytt samarbetsavtal för att förebygga extremism, med fokus på inkludering, utbildning och jobb. Även civilsamhället och frivilligorganisationerna ska involveras i det arbetet. Det är viktigt att arbeta förebyggande, och det är en stor utmaning att förhindra att unga människor värvas till extremistiska nätverk. Det är av yttersta vikt att detta arbete lyckas. En styrka i det nordiska arbetet är att vi samarbetar, informerar och lär av varandra i svåra och komplexa frågor. På sessionen i blev den pågående flyktingkrisen en stor fråga. Vi socialdemokrater tycker att det var bra att flyktingkrisen kom upp på agendan eftersom det pågår en stor humanitär katastrof där många människor flyr för sina liv. För att mildra katastrofen måste omvärlden visa medmänsklighet och hjälpa till att hantera denna situation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vi socialdemokrater i menar att flyktingkrisen måste hanteras på EU-nivå, och gemensamma beslut måste fattas och genomföras. Krisen kan inte vara några få länders ansvar, utan alla har ett ansvar. Vi menar också att vi har ett gemensamt nordiskt ansvar. har tagit emot många asylsökande. Våra nordiska länder har ett viktigt ansvar att på bästa sätt integrera dem som får stanna. Det är en utmaning att få en stor befolkningsökning . De nyanlända ska få språkträning, utbildning, boende och arbete. De ensamkommande flyktingbarnen behöver skolgång och ett tryggt boende. Vi måste också arbeta med attityder så att inte diskriminering, rasism och främlingsfientlighet ökar och får fotfäste. Våra nya medborgare kan bli en stor tillgång för våra länder. har en åldrande befolkning, och lyckas vi bra med integrationen får vi ett tillskott som våra länder behöver. Min förhoppning är att vi kan göra denna resa tillsammans och lära av varandra. Kunskapsutbyte och positiva exempel är styrkan i det nordiska samarbetet. Socialdemokraterna i har varit en aktiv grupp. Vi har lagt fram och drivit många frågor som bland annat rört välfärden, arbetsmarknaden, miljö, transporter och turism. är en bra arena för att driva och utveckla politik inom rådets olika organ. Jag vill avslutningsvis sluta där jag började. Det nordiska samarbetet är en styrka i en orolig tid, detta med tanke på det som sker i omvärlden och i EU. Det är viktigt att vi i inom kan fortsätta vårt fina samarbete, utveckla det ännu mer och dela med oss av kunskaper och erfarenheter. Det är också viktigt att vi vårdar våra relationer gentemot omvärlden. För, som sagt, tillsammans är vi starkare. Med detta sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag vill börja med att yrka bifall till utrikesutskottets förslag till riksdagsbeslut i UU18 samt avslag på alla motionsyrkanden. Även jag vill hälsa vår nya Nordenminister, utrikesminister , välkommen. Dagens debatt handlar om det nordiska samarbetet både historiskt, hur det ser ut och inte minst hur vi kan utveckla det . Jag vill först konstatera att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, och detta på goda grunder. Vi känner stor samhörighet och har gemensamma värderingar i många frågor som demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. Vi har också en gemensam historia som inte alltid har varit fredlig. Dessutom är det en gammal sanning att när det kommer yttre hot binder det ihop människor och stater på ett starkare sätt. Det nordiska samarbetet är uppdelat på och , som är de olika parlamentens organ. Samarbetet går tillbaka till 1950-talet, och har man haft diskussioner om hur samarbetet ska utvecklas för att få bästa möjliga resultat. En sådan fråga är problematiken med att parlamenten i har val vid olika tillfällen. Det får som resultat att det kommer nya statsråd och ledamöter . Det är positivt i sig men hindrar ibland en effektiv hantering av frågorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT I detta betänkande diskuterar vi mest Nordiska ministerrådets förslag och inriktning på verksamheten. hade sin temasession i och sin 67:e session i på . Här behandlades en rad av de prioriterade frågorna inom Nordensamarbetet. Men vi behandlade också , det arktiska samarbetet samt som finns inom vårt område Verksamheten i ministerrådet har varit inriktad på grön omställning och klimat, arbetsmarknad och konkurrenskraft men inte minst, som sagts här tidigare, gränshindersamarbete. Men man har också diskuterat EU-frågor för det nordiska utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet och bilateralt nordiskt samarbete. När det gäller frågor som diskuterats i har också migrationsfrågorna samt gränsfrågorna självklart kommit upp som viktiga frågor inte minst . Dessa frågor är ju sådana som man måste samarbeta om både inom EU och inte minst här i . Jag sitter själv som ledamot i den svenska delegationen i och känner att det varit mycket värdefullt att kunna diskutera dessa frågor med våra grannar i . En mycket viktig fråga både för EU och för det nordiska samarbetet är hur vi kan utveckla infrastrukturen i och mellan våra länder. Det är därför med tillfredställelse jag kan konstatera att antagit en framställning om att de danska, svenska och norska regeringarna rekommenderas att tillsätta en arbetsgrupp för att belysa samhällsekonomiska fördelar av och förutsättningarna för en snabbare järnväg mellan , och . Det konstaterades också att i och i redan utreder förutsättningarna för att utveckla järnvägstrafiken mellan och . Dessa planer kommer in i de viktiga långtidsplanerna både i våra nordiska länder och i EU-planerna. Detta är mycket viktigt för framtiden för jobb och utveckling i våra länder. Det är många som fortfarande inte vet att till exempel är viktigaste exportland - kommer som nummer två - samt att gränstrafiken för gods och person faktiskt är större mellan och än från och utåt. Det är stora trafikflöden som finns i södra delen av . Här är det viktigt att betona att vi behöver investeringar på många olika platser inom men också mellan de nordiska länderna för att främja denna utveckling. En klassisk fråga för det nordiska samarbetet är gränshinderfrågan. Mycket har gjorts. Det är lättare att arbeta i ett nordiskt grannland än om man skulle flytta till ett annat land i EU eller utanför EU. Men när detta är sagt är det lätt att sucka lite. Det finns mycket kvar att göra. Många människor kan vittna om svårigheter inom en rad områden. Det kan gälla skatter, tullhantering, registrering av och att köra och äga bil i annat land, socialförsäkringar och pensioner. Det kan också vara praktiska hinder som dålig infrastruktur mellan våra länder. Det finns därför mycket kvar att göra för att ytterligare harmonisera reglerna i . Självklart har även de nya reglerna för legitimationskontroll ställt till förtret för resenärerna i framför allt . Men ställdes inför en extrem situation, och det är svårt att se att vi hade kunnat göra på ett annat sätt när den yttre gränskontrollen i EU inte fungerade. Däremot är det viktigt att vi kan minimera olägenheterna och till exempel i samarbete med inte ha två kontroller på sträckan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag nämnde i början att säkerhetspolitiken är en viktig fråga i det nordiska samarbetet. Inte minst annektering av och intrång i grannlandet har sänt kårar genom många länder som fortfarande har efterkrigstidens kalla krig i färskt minne. Vad blir nästa drag eller steg man tänker företa sig? På grund av annekteringen har det nordiska kontoret i lagts ner. Däremot har samarbetet med de baltiska länderna ökat och är nu en viktig del i det nordiska samarbetet. Jag hade förmånen att få komma dit . Det blev flera hjärtliga möten där man såg som en viktig granne. Det gick heller inte att ta fel på deras önskan att både och ska gå med i Nato för att få en stabil region här i . Jag är väl medveten om att vi här i har delade meningar om Nato, och jag respekterar självklart detta. Samma diskussion har man även i . Men det finns en väsentlig skillnad, vilket är lite oroande. I säger man pragmatiskt att saken inte är mogen men kan bli det . I säger bland andra Socialdemokraterna att det inte är aktuellt . Hur kan man så benhårt ta ställning i en sådan här viktig fråga när vi faktiskt inte vet något om framtiden? Saker kan ändras fortare än vi tror. Jag behöver kanske inte säga att och oavsett färg på regering vill att ska gå med i Nato för att stärka säkerhetspolitiken i . Jag tänker avsluta mitt anförande med att betona värdegemenskapen mellan våra nordiska grannar. Trots att det finns olikheter och språkskillnader går det inte att komma ifrån att vi ligger väldigt nära varandra på många områden när det gäller såväl etik, moral och lagar som kultur och religionshistoria. Detta ska inte underskattas när det gäller att binda samman våra olika nordiska frågor. Jag sätter särskilt värde på detta när jag träffar mina partikollegor i de andra nordiska länderna. Vi har ett mycket gott utbyte med en öppen diskussion i många frågor. Jag vågar också säga att de flesta partier har denna erfarenhet. Jag vill därför avsluta detta anförande med att hälsa till våra nordiska grannar , , och . Jag vill också rikta en hälsning till och samt de baltiska länderna , och . Herr talman och ärade åhörare och ledamöter! Det årliga betänkandet om är alltid en lika trevlig läsning. Som ledamot i regionorganisation i tillika ledamot i den svenska delegationen till läser jag naturligtvis betänkandet med stort intresse. Jag ser i betänkandet att utrikesutskottet har genomfört en del aktiviteter med inriktning på det nordiska, vilket naturligtvis gläder mig. Det är även positivt att utskottet drar sig till minnes de ursprungliga tankarna och intentionerna bakom det formella nordiska samarbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det jag saknar i betänkandet är lite mer glöd för ett utvidgat och utvecklat nordiskt samarbete. Mellan raderna kan man få uppfattningen att utrikesutskottet, som jag inte är ledamot i, ser det nordiska samarbetet som något jobbigt och besvärligt som katten släpat in. Däremot gillar jag motionärernas stora optimism och längtan efter ett ökat nordiskt samarbete. Vi borde naturligtvis ha en gemensam infrastruktur i . Vi borde ha samma el- och säkerhetssystem för järnvägen så att det inte är några problem med gränsöverskridande tågresor. Lika självklart borde vägnätet i vara enhetligt med enhetlig skyltning för att underlätta och öka säkerheten på vägarna. Eftergymnasiala studier borde självklart leda till en examen som är gångbar utan kompletteringar på hela den nordiska arbetsmarknaden. Det är egentligen märkligt att det inte är genomfört . Ingen motionär har föreslagit en gemensam nordisk valuta, vilket jag personligen tycker borde vara en självklarhet. Det finns alltså en hel del som fortfarande borde göras för att målet om en helt integrerad nordisk arbetsmarknad ska bli verklighet. Jag tycker att vi faktiskt jobbar ganska hårt för det i . har det nordiska dock i väldigt stor utsträckning präglats av det som hände , : den stora tillströmningen av flyktingar till . Jag tror att vi alla kände det som ett stort bakslag för hela den nordiska tanken när problemen för många myndigheter blev så omfattande att den såg sig tvingad att införa kontroller mellan och . Jag tror inte att någon myndighet egentligen var förberedd på att det som skedde över huvud taget skulle kunna ske. Alla verkade så överraskade. Naturligtvis var det ingen som ville försvåra för gränsgångare, men åtgärden i form av id-kontrollerna var förmodligen nödvändig med tanke på de ganska allvarliga signaler som många myndigheter sände till oss. Sjukskrivningarna ökade exempelvis dramatiskt hos vissa myndigheter, och det var nästan omöjligt att få tag på ersättare. Löpande ärenden blev eftersatta, och flera myndigheter klarade inte ens av de mest akuta uppdragen. Det som förvånade mig mest var egentligen att så många verkade vara tagna på sängen. För många verkade den stora tillströmningen komma som en ren överraskning. Men vi har ju vetat att den stora klimatrelaterade migrationsströmmen är på gång. Det förändrade klimatet på planeten innebär just detta: att människor tvingas fly. När många migrerar därför att det inte går att överleva efter många års torka eller på grund av översvämningar som har spolat bort infrastruktur och matjord sker också stegvisa förändringar. Migranterna migrerar självklart så kort sträcka som möjligt till närområden där förutsättningarna att försörja sig är bättre. Konkurrensen om de begränsade resurserna på dessa platser, till exempel jord att odla och dricksvatten, kan ändå leda till konflikter med dem som redan bor i området. Så länge migrationen sker inom ett land och i områden med relativt homogena etniska och religiösa strukturer kan hjälp från världssamfundet på plats vara framgångsrikt. Men när migrationen sker över landgränser och när migranterna inte hittar några andra områden att bo på än sådana som redan bebos av människor och där andra traditioner råder är det betydligt svårare för internationella hjälpinsatser att nå framgång. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Konflikterna i och i hela Mellanösternområdet har föregåtts av tydliga klimateffekter, exempelvis torka. Förutom alla de problem som torkan ger har länderna i området, inte minst just , även tagit emot stora grupper av flyktingar från andra konfliktområden. WHO och Röda Korset har länge varnat för de stora klimatrelaterade migrationsströmmarna. Man talade om 2007, 2015 och över 60 miljoner som är på väg. antog en rekommendation till de nordiska regeringarna som innebar att regeringarna uppmanades att driva frågan om införandet av globala regler för hantering av klimatrelaterad migration. förstod alltså vad som var på gång. Jag tror att de flesta som på olika sätt arbetar med konsekvenserna av det förändrade klimatet också förstod vad som var på gång redan då, 2007. Tyvärr visade dock våra nordiska regeringar väldigt lite intresse för frågan. När de nordiska regeringarna fick uppföljningsfrågor om hur de avsåg att agera för att initiera ett arbete för att skapa regler för klimatrelaterad migration - alltså hur de skulle hantera detta - inom ramen för de nordiska ländernas roller och positioner i EU och FN ansågs detta inte vara en prioriterad fråga. När jag fick möjlighet att presentera förslaget för FN:s särskilda klimatkontor i hade de inte ens hört talas om det. Självklart blir man besviken när de nordiska regeringarna tar så lättvindigt på rekommendationer från . När vi nu står mitt uppe i en verklighet av stora migrationsströmmar, till viss del naturligtvis utlösta av terrorattacker, av pågående terror och av militära konflikter men som i grund och botten beror på klimatets förändringar, ser vi hur svårt det är att förhandla mellan länder om regler och om ansvarstagande på ett konstruktivt sätt. Ingen vill bli sittande med . Så enkelt skulle man faktiskt kunna sammanfatta förhandlingsproblematiken. Som ansvarig för beslutet i 2007 tycker jag naturligtvis att det är ett stort misslyckande att stå här än en gång och konstatera att regeringarna inte lyssnade. Jag skulle kunna säga: Vad var det vi sa? Men jag försöker att undvika sådant så långt det är möjligt. Det är ju inte konstruktivt att klandra regeringar som nästan aldrig i verkligheten, i praktiken, orkar titta längre än möjligen två budgetår framåt. Med det här exemplet vill jag i första hand visa på hur viktigt det är att vi har ett livskraftigt nordiskt råd. Den största skillnad som jag själv upplever mellan de nationella parlamenten - vår riksdag - och är nämligen att det i är möjligt att lyfta blicken på ett helt annat sätt än i de nordiska parlamenten. Visst har även en massa dagsaktuella saker på sin agenda. Det är gränshinderfrågor, studentutbyte, mårdhundar, som vi kan läsa om i tidningen , pantdoser, fiskerikonflikter, avfallshantering och mycket annat. Men vi kan på ett helt annat sätt även tillåtas att diskutera framtiden och debattera både visioner och mål- och hotbilder. När det gäller klimatfrågan anser jag att de nordiska regeringarna, inklusive vår svenska regering, borde lyssna på och ta lärdom av i betydligt större utsträckning än de gör . Jag tycker även att det är lite sorgligt att alla de goda tankar om ökad nordisk integration och ökad nordisk samordning av verksamheter som ofta kommer upp på agendan i nordiska sammanhang, på nordiska möten, i sådana här debatter och i sådana här betänkanden får så lite gehör hos ländernas regeringar. Flera av de motionsförslag som behandlas i det här betänkandet tror jag delvis är hämtade från rapporter som har tagits fram inom ramen för det nordiska samarbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT För tydlighetens skull är det kanske lämpligt att jag här påpekar att jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag tänker inte ställa till med någon politisk skandal genom att göra något oväntat i just den delen av mitt anförande. Men jag anser ändå att det är på sin plats, när jag har min fot i det nordiska så ofta som jag har, att lufta en viss besvikelse över att det går så långsamt att utveckla det gemensamma nordiska. Jag tänker exempelvis på att regeringarna inte överför fler verksamheter till en gemensam nordisk nivå. Om jag får drömma skulle jag säga att det skulle vara fantastiskt med en gemensam nordisk yttre tull- och gränskontrollmyndighet som kan agera vid behov med ett gemensamt nordiskt mandat. Det skulle vara fantastiskt med en nordisk luftfartsmyndighet, en nordisk sjöfartsmyndighet och en nordisk järnvägsmyndighet. En nordisk universitets- och högskolemyndighet skulle underlätta för en gemensam nordisk arbetsmarknad. Ett nordiskt båt- och bilregister skulle lösa många problem för polisen och även för skattebetalarna. Det vore naturligt med en nordisk miljööverdomstol när vi i de nordiska länderna är så medvetna om att miljöfrågorna är gränsöverskridande. Och varför inte en nordisk pensionsmyndighet? Man kan också vara lite extra nervkittlande och komma med något som ingen förväntar sig: Varför inte ett gemensamt nordiskt fredsministerium? Personligen tycker jag att den stora globalisering som vi har sett faktiskt gör att mycket av det som vi traditionellt lägger in i begreppet nationalstater känns ganska omodernt. Visst är det bra att ministerrådet driver en del projekt som exempelvis den nordiska genbanken och Nordforsk, att man förbereder gemensamma genomgångar av kommande EU-rättsakter så att vi inte, när vi implementerar dem i våra respektive länder, skapar nya gränshinder och att man har startat Nord Mobility, som nämns i betänkandet. Men är det inte dags, kära ledamöter i kammaren, att vi gör något mer konkret gemensamt nordiskt? Varför inte prova med ett gemensamt nordiskt luftfartsverk? Skulle nationalstaterna verkligen förlora mycket prestige och ångra sig om de var och en skulle överlåta en sådan nationell funktion - ett eget luftfartsverk - till en nordisk nivå? Jag tror inte det. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Efter detta entusiastiska anförande kunde jag inte hålla mig från att begära replik. Jag hörde, herr talman, hur intensivt i debatten argumenterade i diverse frågor, till exempel för ett nordiskt fredsministerium eller fredsdepartement. Jag hörde den debatten också på . Jag undrar, herr talman: det politik? Eller är företrädaren i den här debatten bara företrädare för sig själv? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag tror att jag var ganska tydlig med att tala om att jag har en lista med saker som jag tycker är intressanta om jag själv får drömma eller komma med förslag. Jag sitter inte i utrikesutskottet, så jag företräder inte utrikesutskottets miljöpartister. Jag har fått den här chansen att prata om hur jag ser på detta utifrån mitt engagemang i . Jag tycker att det vore jätteintressant om vi vågade pröva lite nya grepp och försökte flytta över verksamheter som vi har nationellt till en nordisk plattform. Jag tror att det vore väldigt enkelt när det gäller en del av de saker som jag radade upp. Jag tror till exempel att vi skulle vinna jättemycket och spara en massa resurser på att ha ett nordiskt luftfartsverk. Det är intressant att höra ledamoten tala om sina drömmar. Det är naturligtvis en självklar rätt. Men visst vore det spännande att höra vad har för åsikter om dessa drömmar, för det är uppenbarligen inte linje som vi hör. Det är snarare en enskild röst. I en sådan här debatt är det naturligtvis lite spännande, herr talman, att veta vilket stöd som finns för de här åsikterna i . hör jag en argumentation om gränslöshet som jag gillar. Den skulle också kunna gälla för EU. Jag hoppas att det finns samma entusiasm där. Man skulle väl snarare kunna lyfta en del av de frågor som diskuteras till vår gemensamma EU-nivå för att skapa effektivitet. Det är ju ändå effektivitet som borde vara det centrala, herr talman. Jag tror att och alla andra här är medvetna om att vi i som driver frågan om ett fredsdepartement förlorade på . Det är alltså inte linje att man ska inrätta ett fredsdepartement i . var det inte det jag föreslog, utan jag föreslog att vi skulle kunna ha det som en nervkittlare på nordisk nivå: att diskutera om inte vi i skulle kunna ha en sådan gemensam institution.