bet · H301NU13 · 2016-03-18 00:00:00 — ska också verka för ett väl fungerande regelverk för personrörlighet som underlättar för företag. För att stärka ställning i den internationella standardiseringen avser regeringen bl.a. att ge de svenska standardiseringsorganisationerna ökade möjligheter att kunna åta sig sekretariatansvar på områden som är viktiga för . Regeringen vill på ett mer systematiskt sätt kartlägga de hinder som svenska företag upplever i sina handelsförbindelser såväl i EU som med övriga världen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra en större sådan kartläggning, som därefter ska uppdateras regelbundet. För att stödja svenska företag i deras arbete med hållbart företagande och möta ett upplevt behov hos företag som är aktiva på komplexa marknader avser regeringen att ta fram en plattform som bl.a. kan bistå utlandsmyndigheterna att bidra till hållbart företagande i exportfrämjande sammanhang. Vidare ska kunskaperna om hållbart företagande på utlandsmyndigheterna förbättras. Regeringen hoppas också att den nationella handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter ska kunna bidra till näringslivets hållbarhetsarbete och anför att övriga åtgärder som listas i handlingsplanen också utgör en del av genomförandet av exportstrategin. För att få fler företag att vilja investera i ska regeringen bl.a. skapa en Team Sweden-samordning även för investeringsfrämjandet. Regeringen avser också att genomlysa den långsiktiga finansieringen till regionernas investeringsfrämjande för att göra dem mindre beroende av kortsiktiga projektmedel. Medel ska också anslås till Business för att förstärka dess kompetens och utgöra stöd till det regionala investeringsfrämjandet. För att möta behov av mer specialiserad karaktär hos innovativa och tidigt internationaliserade företag ska export- och internationaliseringsrådgivningen anpassas. Dessa företag kan t.ex. behöva en större mängd intensiv rådgivning av högspecialiserad karaktär som kan vara relativt kostsam per deltagare. Det handlar ofta om företag inom de kulturella och kreativa näringarna, t.ex. it, dataspel, mode, musik och design. För att stärka Sverigebilden i utlandet avser regeringen att göra en kraftsamling i en handfull länder där Sverigebilden är svag men där potentialen för export är stor. Vidare ska ett svensk varumärkesbyggande genomföras för utvalda branscher. Tillsammans med berörda aktörer ska regeringen vidare genomföra en satsning för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna samt främja kulturdriven export. Satsningen ska inkludera en jämförande studie med andra länder. Regeringen ska också undersöka möjligheten att lansera ett digitalt skyltfönster för de kulturella och kreativa näringarna. För att tillvarata besöksnäringens tillväxt- och sysselsättningspotential framhåller regeringen att det är centralt med fortsatta insatser för destinationsutveckling, samverkan och insatser för att marknadsföra som besöksmål utomlands. Visit ska fortsätta sitt uppdrag och ska tillföras extra resurser för att marknadsföra som turistland. Visit ska vidare genomföra särskilda satsningar för att stärka närvaron på tillväxtmarknader, t.ex. och , profilera inom eko- och naturturism på landsbygden och genomföra insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . Regeringen avser också att komplettera insatser för fler exportmogna destinationer med insatser i tidigare skeden, där särskilt fokus ska riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag. För att kunna arbeta högt i värdekedjan behövs tillgång till världsledande forskning och utbildning. Regeringen framhåller att det därför är viktigt att kunna attrahera forskare, studenter och medarbetare från hela världen. Vidare är det många utlandsfödda svenskar som har sina rötter i två kulturer, vilket ger många fördelar i utrikeshandel tack vare att de behärskar språket och har en förståelse för kulturella och sociala koder samt har tillgång till ett nätverk. För att stärka den s.k. talangattraktionen aviserar regeringen att den ska undersöka möjligheten att inrätta ett stipendieprogram, med delfinansiering från näringslivet, riktat till högt kvalificerade utomeuropeiska studenter på områden som teknik, design, naturvetenskap, medicin, innovation och entreprenörskap. Vidare ska det skapas ett besöksprogram för kvalificerade målgrupper av beslutsfattare inom teman som innovation, entreprenörskap och miljöteknik och en alumnplattform för utlandsmyndigheter, lärosäten och svenska företag. Regeringen avser också att utveckla det arbete som syftar till att tillvarata utlandsfödda svenskars och utländska studenters unika kompetens och värde för utrikeshandel. Stora globala evenemang kan enligt regeringen hjälpa till att positionera ett land eller en region och påverka landsbilden positivt. Regeringen avser att tillsammans med idrottsrörelsen och andra relevanta aktörer verka för att fler internationella arrangemang förläggs till . Regeringen framhåller slutligen att en av de faktorer som har störst betydelse för utländska företag när de väljer mellan olika alternativ för etablering och nyinvestering är tillgänglighet i form av flygplatser med direkta flyglinjer. Regeringen konstaterar att svenska flygplatser har jämförelsevis få direkta flyglinjer till viktiga städer, inte minst tillväxtländerna. Det statliga turist- och investeringsfrämjandet ska därför stödja det arbete som utförs av främst Swedavia med att attrahera fler direkta flyglinjer till . I sitt yttrande behandlar utrikesutskottet framför allt de aspekter av regeringens skrivelse som rör dess beredningsområde samt motionerna 2015/16:3296 (V) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) yrkandena 1, 5, 9 och 13. , som välkomnar att regeringen presenterar en sammanhållen exportstrategi för , betonar inledningsvis att export- och Sverigefrämjandet är en integrerad del av den svenska utrikespolitiken. De insatser som görs av olika statliga aktörer på området ska därför enligt utrikesutskottet genomsyras av de grundläggande principerna om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som utrikespolitik vilar på. framhåller att svenska utlandsmyndigheter har en viktig roll i att se till att detta synsätt vägleder främjandet på landnivå och att de främjarinsatser som görs på ett långsiktigt hållbart sätt främjar Sverigebilden. anser därför att det är bra att regeringen aviserar att det ska skapas lokala Team Sweden-kretsar på landnivå under ambassadernas ledning och vill understryka vikten av att utlandsmyndigheternas resurser och bemanning vid behov anpassas för att hantera detta. I likhet med regeringen understryker utrikesutskottet betydelsen av att det svenska främjandet genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv, särskilt i länder med sociala, miljömässiga och demokratiska problem. välkomnar regeringens aviserade plattform för att bl.a. bistå utlandsmyndigheterna att bidra till hållbart företagande i exportsammanhang och att öka kunskaperna om hållbart företagande på utlandsmyndigheterna. betonar utrikesutskottet vikten av att alla statliga aktörer som agerar inom exportfrämjandet ökar sina kunskaper och tar ansvar för att främjandet genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv. När det gäller bistånd och övergången till handel och andra utbyten i de länder där biståndet fasas ut delar utrikesutskottet regeringens bedömning att kan bli bättre på att hantera den övergången. framhåller dock att biståndsinsatser alltid måste övervägas utifrån det övergripande målet för det svenska biståndet, dvs. att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom. noterar att regeringen avser att välja ut fem pilotländer för att testa hur övergången från bistånds- till handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt och påminner om att en sådan strategisk övergångsverksamhet har bedrivits –2013. anför att de utgår från att de erfarenheter som gjordes tas till vara i den nu aviserade pilotverksamheten. välkomnar även regeringens ambition att utarbeta en samlad strategi för att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet och de internationella finansiella institutionerna. Vidare anför utrikesutskottet att de instämmer i att en väsentlig del i detta är att påverka och förändra organisationernas upphandlingskrav så att långsiktighet och hållbarhet i högre grad vägs in i besluten. När det gäller regeringens aviserade åtgärder för att stärka den svenska närvaron på ett antal tillväxtmarknader framhåller utrikesutskottet att beslutet att öppna och stänga en utlandsmyndighet påverkar internationella relationer och medför kostnader. understryker därför betydelsen av att sådana beslut är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. Slutligen betonar utrikesutskottet vikten av att i dagens globaliserade värld arbeta med att främja såväl export som import, eftersom svensk export och tillväxt i hög grad är beroende av import. framhåller även att ett ökat handelsutbyte med utvecklingsländer är en viktig del av politik för global utveckling. föreslår att näringsutskottet avstyrker motionerna 2015/16:3296 (V) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) yrkandena 1, 5, 9 och 13. I yttrandet finns en avvikande mening (V). Som framgår i avsnittet om skrivelsen fattade regeringen beslut om exportstrategin . Arbetet med att genomföra åtgärderna inom ramen för strategin har därefter påbörjats. Enligt uppgift från har arbetet påbörjats för i stort sett samtliga 22 åtgärdsområden, men arbetet har kommit lite olika långt. När det gäller Team hölls ett första möte , och ett andra möte är planerat då Statskontorets kartläggning enligt uppgift från står på dagordningen. Kartläggningen, som genomförs enligt uppdrag från regeringen, ska visa på vilka överlappningar som kan finnas i uppdrag och verksamheter mellan olika statligt stödda myndigheter och organisationer (se vidare i avsnittet om Statskontorets kartläggning). Vidare har flera lokala utlandsmyndigheter skapat lokala Team Sweden-kretsar. återöppnades generalkonsulatet i , och regeringen har även fattat beslut om att öppna nya ambassader i , och . genomför en översyn av honorära konsulat, och inom ramen för översynen tas det även fram förslag om att utarbeta bl.a. utbildningsmaterial. Business har inte behövt stänga några kontor och har öppnat ett nytt kontor i och kommer att öppna ett kontor i . fick i uppdrag att vara samordningsmyndighet för regionala exportcentrum. I ett första skede kommer det att skapas regionala exportcentrum på sex olika platser i landet med regional spridning. Business ska också förstärka sitt nätverk av regionala exportrådgivare med upp till åtta tjänstemän. För att skapa en digital exportinformation kommer att få i uppdrag att bygga ut med en export- och internationaliseringsdel. För att stärka viljan att exportera har Business fått i uppdrag att vara sammanhållande för en kommunikationskampanj om export. Kampanjen ska fylla flera syften, men det primära syftet är att få fler företag att ta steget ut på en internationell marknad. För detta har det anslagits (budget). När det gäller finansiering och kreditgivning har EKN fått i uppdrag att öka dialogen med små och medelstora företag. Detta ska göras i en dialog med SEK. , EKN och SEK har också utökat sitt samarbete. Arbetsgruppen mellan de viktigaste statliga aktörerna på området och affärsbankerna har inte träffats . ska Business upprätta en grupp med uppgift att löpande identifiera de största affärerna tillsammans med företagen. En struktur ska upprättas inom för att fånga upp och i projektform arbeta med de största affärerna som identifierats. För detta avsätts . Vidare pågår diskussioner mellan regeringen och om att tidigt 2016 upprätta ett instrument under Swedpartnership som ska kunna finansiera projektförberedande och projektunderstödjande konsultstudier. Det förekommer även en dialog med Nordiska investeringsbanken om ett motsvarande nordiskt instrument. , , , och Geologiska Undersökning (SGU) har fått i uppdrag att medverka vid främjandeinsatser. En intern dialog har också inletts med andra departement inom . När det gäller övergången från bistånd till bredare ekonomiskt samarbete har bl.a. verksamheterna i , , , och fått i uppdrag att bedriva metod- och verksamhetsutveckling för övergång från bistånd till bredare handelsrelationer. För att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet och internationella finansiella institutioner har det tagits fram en samlad strategi. Business har vidare fått en resursförstärkning bl.a. i för att arbeta med FN-upphandlingar. Ett policyarbete kring FN-systemets upphandlingar har också påbörjats. För att göra det enklare att importera och exportera har regeringen gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit för att bidra till att uppfylla regeringens exportstrategi. ska informera regeringen om vilka insatser som planeras . När det gäller att förenkla gränsöverskridande e-handel och dataflöden hänvisas till det arbete som pågår i för att åstadkomma att EU accepterar förslag i , TTIP och frihandelsavtalsförhandlingarna mellan och om friare dataflöden och förbud mot krav på lokalt placerad datorutrustning och datalagring. Business har vidare fått i uppdrag att utöka antalet e-handelsguider och stärka marknadsföringen av dessa. En diskussion har också inletts med om att förbättra informationen till och e-tjänster för utländska företag som önskar rikta sin försäljning till . För att främja personrörligheten till och från pågår diskussioner inom om att se över visumhanteringen i syfte att nå högre effektivitet och kortare handläggningstider och om hur kan verka för ett väl fungerande regelverk för personrörlighet som underlättar för företagen. gav regeringen också en rad myndigheter i uppdrag att analysera och lämna ett gemensamt förslag på hur webbaserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare som verkar eller avser att verka i kan samordnas och utformas på ett lättillgängligt sätt. När det gäller internationell standardisering pågår diskussioner med om finansiering av de svenska standardiseringsorganisationerna för att ge dem ökade möjligheter att åta sig sekretariatansvar för internationell standardisering. Diskussioner pågår också med centrala myndigheter om att prioritera standardiseringsarbetet. har fått i uppdrag att genomföra en kartläggning av de viktigaste hindren som svenska exporterande och importerande företag upplever i sina handelsförbindelser inom den inre marknaden och med övriga världen. Handelshinderkartläggningen ska redovisas till . Business har tillsammans med fått i uppdrag att ta fram en plattform för utlandsmyndigheterna om hur hållbart företagande kan användas i exportfrämjandesammanhang. En webbutbildning ska också tas fram. För att öka utländska företags vilja att investera i har bl.a. Business fått en förstärkning för investeringsfrämjandet 2016 med . När det gäller innovativa och tidigt internationaliserade företag förs det en dialog med Business och den medlemsbaserade branschföreningen och science parks (SISP) om ett upplägg för export- och internationaliseringsrådgivning till s.k. born globals-företag. Regeringen har avvaktat Statskontorets kartläggning av överlappningar inom det statliga främjandesystemet innan uppdrag ges till en statlig aktör att ansvara för att ta fram ett program för den här typen av företag. För att stärka Sverigebilden i utlandet har bl.a. Sverigebilden undersökts av ambassaderna i , , , och . har vidare fått i uppdrag att fortsätta att mäta Sverigebilden i länder där potentialen för export är stor och följa upp effekter av genomförda satsningar. Visit ska också ta fram ett koncept för varumärkesbyggande av svensk design. Inom detta område sker också en del åtgärder när det gäller kulturella och kreativa näringar. Det har bl.a. gjorts en sammanställning av vad branschen önskar sig för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna, och det har även gjorts en inventering av det befintliga statliga stödet för internationalisering. En jämförelsestudie med andra länder kommer också att genomföras . Vidare har Dataspelsbranschen/Kreativ Sektor fått i uppdrag att ta fram ett digitalt skyltfönster för de kulturella och kreativa näringarna som ska vara klart till . För att öka antalet besökare till förs en dialog med Visit och om genomförandet av denna insats. Regeringen hänvisar också till anslaget till turismfrämjande i statens budget på . För att stärka talangattraktionen har () tillförts för att genomföra insatser på området. Myndigheten ska bl.a. ta fram ett förslag till stipendieprogram riktat till högt kvalificerade utomeuropeiska studenter på områden som teknik, design, naturvetenskap, medicin, innovation samt entreprenörskap och skapa en alumnplattform för utlandsmyndigheter, lärosäten och svenska företag. har också fått i uppdrag att stärka marknadsföringen av som slutdestination. En dialog pågår också med och kring hur utlandsfödda svenskars och utländska studenters unika kompetens kan tillvaratas. När det gäller globala evenemang förs bl.a. en diskussion med idrottsrörelsen och besöksnäringen kring varumärkesbyggandet av som evenemangsland. Slutligen när det gäller målsättningen att skapa fler direktlinjer till och från förs det en dialog inom ramen för flygstrategin. fick Statskontoret regeringens uppdrag att kartlägga överlappningar i det statliga främjandet av export och näringslivets internationalisering. Kartläggningen har genomförts av en konsult (, ), och i Statskontorets rapport (Kartläggning av överlappningar i statligt exportfrämjande 2016:4) redovisar myndigheten sina sammanfattande bedömningar och slutsatser med anledning av konsultrapporten utifrån uppdragets frågeställningar. Kartläggningen omfattar 16 aktörer[1] som erbjuder olika tjänster, t.ex. utbildning, information och vägledning, rådgivning, marknadsföring samt finansiering och garantier. Kartläggningen visar enligt Statskontoret att det statliga främjandet av export och internationalisering bedrivs i ett diversifierat system som är svårt att överblicka både när det gäller aktörer och tjänsteutbud. Detta gör att det finns risker för överlappningar och suboptimering, och det försvårar också prioriteringar mellan olika insatser och åtgärder. Roller och ansvar måste förtydligas och aktörernas uppdrag kopplas till de politiska målen och prioriteringarna för att kunna säkerställa att de statliga stöden används till insatser som gör mest nytta och för att möjliggöra prioritering av åtgärder. Kartläggningen visar dock att antalet överlappningar är begränsade. Även om många av aktörerna arbetar med samma frågor och målgrupper så har de olika roller och funktioner och kommer också in i olika faser. Kartläggningen visar därför att aktörernas tjänster kompletterar varandra i större utsträckning än de överlappar varandra. Det kan också enligt kartläggningen finnas vissa fördelar med ett diversifierat system då det kan leda till att företagen får ökade möjligheter till olika former av stöd. I rapporten återger Statskontoret ett antal rekommendationer som har redovisat i sin konsultrapport, och som Statskontoret delar. Dessa återges kortfattat i punktform nedan. • Det finns ett behov av att förtydliga mål och precisera aktörernas uppdrag. • Team funktion och innehåll behöver förtydligas både för de inblandade aktörerna och för företagen. Aktörernas uppdrag behöver också tydligare kopplas till Team , och tillräckliga resurser behöver avsättas för samordnande funktion. • För att systemet med regionala exportcentrum ska bli effektivt bör regeringen i samråd med aktörerna inom det statliga främjandesystemet se över vilka aktörer som finns representerade regionalt, vilka aktörer som faktiskt bör ha regional representation samt vilken aktör som är bäst lämpad för att ha det övergripande samordningsansvaret. De regionala exportcentrumens funktion bör också tydliggöras i relation till befintlig regional verksamhet, t.ex. exportrådgivning och Business regionala exportrådgivare. • Det bör genomföras en kartläggning av det stöd som erbjuds på regional nivå. • En utveckling av med avseende på de delar som handlar om export och internationalisering bör tydligt kopplas samman med Team Sweden-initiativet. Det skulle kunna bidra till att tydliggöra vilken roll och funktion Team ska ha nationellt och internationellt. Webbplatsen bör också innehålla en guide som kan slussa företagen rätt exempelvis efter storlek och behov. Utöver detta anser även att följande kan övervägas: • För att öka samordningen och samverkan mellan aktörerna och minska personbundenheten kan man överväga en kartläggning av de samarbeten som finns , för att därefter formalisera de samarbeten som är framgångsrika. • För att undvika överlappningar kan man överväga att införa avstämningskrav, där en aktör stämmer av med övriga aktörer inom det statliga främjandet av export och internationalisering i samband med utveckling av nya tjänster. Detta skulle även kunna bidra till ökad samordning och samverkan mellan aktörerna. • För att aktörerna ska få bättre kännedom om varandras uppdrag och tjänsteutbud och därmed bättre kunna guida varandra rätt skulle det kunna genomföras gemensamma introduktionsutbildningar om främjandesystemet. Dessa skulle t.ex. kunna ske för nyanställda hos samtliga aktörer. • För att effektivisera och anpassa systemet efter företagens behov är det viktigt att kartlägga företagens behov och utgå från fördjupade behovs- och branschanalyser innan nya tjänster utformas. är ett litet handelsberoende land, och exporten är därmed viktig för den svenska ekonomin och sysselsättningen. varu- och tjänsteexport motsvarar nästan hälften av landets BNP. Den svenska handeln är mer än tidigare sammankopplad med handeln i andra länder genom s.k. globala värdekedjor. Enligt uppgift från är över hälften av världshandeln handel med insatsvaror och insatstjänster. Den svenska exporten är därmed i hög grad beroende av import. Detta är också något som utrikesutskottet betonat i sitt yttrande (yttr. 2015/16:UU3y). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Handel och öppenhet kan vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att motverka protektionism och värna frihandel är därmed både ett globalt och ett svenskt intresse. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att den svenska exporten, trots att den fortfarande står stark, förlorar exportandelar i relation till omvärlden. Det är därför angeläget att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Utskottet anser följaktligen, i likhet med regeringen, att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet välkomnar därför att regeringen överlämnat en skrivelse om dess exportstrategi till . Utskottet vill också framhålla vikten av att exportfrämjandet anpassas efter företagens verklighet och noterar i likhet med utrikesutskottet att exportstrategin har utarbetats i dialog med näringslivet. Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2015/16:48 till handlingarna. Exportstrategin: handels- och investeringsfrämjande Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens exportstrategi. avslår också motioner om certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning. Även här hänvisar utskottet till exportstrategin samt det arbete som initierats utifrån strategin. Vidare avslår ett motionsyrkande om gränshinder.