bet · H301KrU8 · 2016-03-31 00:00:00 — Med utgångspunkt i de spelpolitiska målen är ett licenssystem liknande det danska att föredra framför de andra alternativ som presenterats här i rapporten. Med ett sådant system kan kontrollen över spelmarknaden förväntas bli högre som överskottet i princip kan upprätthållas på samma nivå som , mätt som andel av total spelkonsumtion. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en reglering av marknadsföringen av spel och om en omreglering av spelmarknaden med hänvisning till att det berednings- och utredningsarbete som pågår i rörande dessa frågor inte bör föregripas. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (KD). m.fl. (S) påpekar i motion 2015/16:2152 att regeringen beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering, och framhåller att det nu är angeläget att ställa ytterligare krav på regelverket för marknadsföringen av spel. Motionärerna påtalar att det är oroväckande att spelreklamen exploderat och att detta riskerar att öka spelmissbruket. Liknande synpunkter framförs av (S) i motion 2015/16:1883. I motion 2015/16:1737 av (M) framhålls att det nuvarande statliga spelmonopolet är principiellt felaktigt, och även omöjligt att upprätthålla. Motionären understryker att socialt ansvar och statligt monopol inte är synonymt med varandra, samt poängterar att privata spelbolag samarbetar med idrotts- och föreningslivet och visar stor vilja att ta på sig ett stort socialt ansvar. (M) anser i motion 2015/16:2657 att det statliga spelmonopolet bör ses över och öppnas upp för fler aktörer, för att undvika risken för statens intressekonflikt mellan att locka nya spelare och hålla människor borta från beroendebeteende. Motionären tror att reglerna rörande bl.a. marknadsföring och åldersgräns också efterlevs bättre om staten inte har något egenintresse (yrkande 1). I motion 2015/16:757 av (M) framhålls att den tillåtna insatsnivån för roulett-, tärnings- och kortspel på restaurangkasinon bör höjas för att bl.a. möjliggöra en ökning av antalet anställda inom restaurangbranschen. Motionären anser att den utredning om en omreglering av spelmarknaden som tillsatte bör ges tilläggsdirektiv med ett sådant innehåll. m.fl. (M) framför i motion 2015/16:2921 att regeringen bör se över den svenska travsportens spelvillkor och göra en översyn av höga totalisatorskatt. Motionärerna framhåller att de utländska spelbolagen som erbjuder spel på hästar över internet, och som inte betalar skatt i eller bidrar ekonomiskt till den svenska hästsporten, snedvrider konkurrensen. förespråkar i motion 2015/16:2546 av m.fl. en spelmodell där den ideella sektorn kan tillåtas bedriva små lotterier, och bli kompenserade för inkomstbortfallet med statliga bidrag, men att spel, lotterier och pokerspel på internet, tv-bingo m.m. i övrigt ska koncentreras till Aktiebolaget . För att förhindra illegalt spel ska IP-adresser blockeras och straffsanktioner införas för svenska banker som genomför transaktioner med pengar genererade av illegalt spelande. Motionärerna vill att den pågående spelutredningen tittar på såväl denna modell som en modell med ett licenssystem. (SD) anser i motion 2015/16:2761 att striktare regler bör införas för marknadsföring av nätkasinon. Motionären vill att samma regler ska gälla som för annonsering av alkohol och tobak. och (båda C) påtalar i motion 2015/16:2996 att hästnäringen har vuxit och utvecklats tack vare finansieringen genom Aktiebolaget och Galopp (ATG). Motionärerna oroas över att staten har tappat kontrollen över spelmarknaden, eftersom det kan få konsekvenser för travnäringens långsiktiga förutsättningar (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 framhålls att regeringen bör överväga att införa övergångsregler som stärker Svenska Spels och ATG:s konkurrensförmåga gentemot de i icke reglerade bolag fram till dess att spelutredningen är klar och ett licenssystem införs i . I motion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) påtalar motionärerna att huvudskälet till att de förespråkar en förändrad lagstiftning är att ett licenssystem med fler aktörer gör det möjligt för spelmarknaden att bättre leva upp till de krav på social hänsyn som ska vara vägledande i den svenska spelpolitiken (yrkande 29). Som framgår ovan har regeringen gett i uppdrag åt en särskild utredare att lämna förslag till en ny spelreglering (). De allra flesta av de frågor som tas upp i motionerna bereds av utredningen, även översynen av insatsnivåer m.m. för restaurangkasino. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser, som framgår ovan, att lämna förslag om att den som anordnar lotteri ska säkerställa att sociala och hälsomässiga skyddshänsyn tas samt att särskild måttfullhet iakttas vid marknadsföring av lotterier till konsumenter och att sådan marknadsföring inte särskilt riktar sig till barn och ungdomar (jämför Ds 2015:46). När det gäller motionsyrkandena om att större krav bör ställas rörande regleringen av marknadsföringen av spel, konstaterar utskottet att regeringen avser att lämna förslag i denna riktning . Beredningen av förslagen bör enligt utskottet inte föregripas. Utskottet anser vidare, när det gäller motionsyrkandena i övrigt, att utredningsarbete som i huvudsak tar upp motionärernas yrkanden inte heller bör föregripas. Sammantaget avstyrker utskottet således motionerna 2015/16:757 (M), 2015/16:1737 (M), 2015/16:1883 (S), 2015/16:2152 (S), 2015/16:2258 (KD) yrkande 29, 2015/16:2546 (SD), 2015/16:2657 (M) yrkande 1, 2015/16:2761 (SD), 2015/16:2921 (M) och 2015/16:2996 (C) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn om kravet på tillstånd att arrangera bingospel. (S) anser i motion 2015/16:2200 att en översyn bör göras för att se hur länsstyrelserna tillämpar lotterilagen (1994:1000) när det gäller tillstånd att arrangera bingospel. Motionären framhåller att lotterilagens bestämmelser om huruvida det behövs tillstånd eller inte för bingospel arrangerat av en ideell förening tolkas olika av landets olika länsstyrelser. Lotterilagen (1994:1000) är tillämplig på lotterier som anordnas för allmänheten (1 §). Med lotteri avses bl.a. bingospel (3 §). Att anordna fysiskt bingospel, där deltagaren är närvarande på spelplatsen, kräver tillstånd (5 och 22 §§). De paragrafer i lotterilagen som avser tillståndsfria lotterier avser inte bingospel (se bl.a. 4, 19 och 20 §§). När det gäller begreppet ”allmänheten” anges i förarbetena (prop. 1981/82:170) att några mer detaljerade anvisningar om vad som gäller tolkningen av begreppet ”allmänheten” knappast kan ges med hänsyn till de skiftande förhållanden som kan föreligga. I rättsfallet NJA 1986 (s. 35) fastslås att det inte är fråga om lotteri anordnat för allmänheten när ett lotteri varit anordnat för en relativt liten och sluten krets av personer vilka har en påvisbar gemenskap med varandra. Att för allmänheten anordna ”fysiskt” bingospel kräver som framgår ovan tillstånd. Vad som omfattas av begreppet ”allmänheten” får utläsas av förarbeten och rättspraxis och är inte en fråga för . Utskottet anser således att motion 2015/16:2200 (S) inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför den avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om e-sport bl.a. mot bakgrund av att det inte är en fråga för att ta ställning till om e-sport ska anses som en idrott. (M) anser i motion 2015/16:976 att villkoren för svensk e-sport bör förbättras. Bland annat framhåller motionären att denna sportgren helt är exkluderad från offentliga bidrag genom e-sportföreningar, trots att utövandet samlar fler än hundratusentals utövare. och (båda MP) anser i motion 2015/16:2216 att regeringen bör låta genomföra en översyn av dels olika offentliga bidrag till föreningslivet och folkbildningen med målet att e-sport och datorspelssektorn ska passa in bättre (yrkande 1), dels lagar, regler och policyer som utesluter eller försvårar för individer och företag att verka inom e-sport och datorspelssektorn (yrkande 2). Motionärerna anser att i stället för att man ständigt tvingas se över och revidera de befintliga systemen för bidrag, regler och policyer som hämmar nya verksamheter, vore det bättre med en genreoberoende konstruktion. (C) anser i motion 2015/16:924 att e-sport bör likställas med övrig sport. Motionären framhåller bl.a. att e-sporten fyller många av de sociala funktioner som idrotten gör, t.ex. att man lär sig laganda, samarbeta och utvecklas i grupp samt att arrangera och driva föreningsverksamhet (yrkande 1). E-sport (elektronisk sport) är ett samlingsbegrepp för atletiska tävlingar som utförs på datorer eller spelkonsoler, där de tävlande spelar olika sorters datorspel mot varandra. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk eller med spelare som samsas vid samma spelmaskin. Det finns såväl lokala som nationella och internationella ligor, seriespel och turneringar samt ett stort utbud av verktyg och arenor för vänskapsmatcher och träningar. Stora spel är ”Counter Strike”, där lag om vanligtvis fem personer med taktik, samarbete och reaktionsförmåga ska besegra motståndarlaget, och ””, i vilket man ensam styr enheter och med list ska utmanövrera motståndaren. ”League of Legions” är ett annat spel. Enligt () har inte något e-sportförbund ansökt om medlemskap i , och därför har frågan om huruvida e-sport är att anse som en idrott inte prövats. För att bli medlem i RF krävs bl.a. att det förbund som söker ska bedriva idrott, och med idrott avses enligt ”idrottsrörelsens verksamhetsidé, vision och värdegrund” (1 kap. ) ”fysisk aktivitet som vi utför för att kunna ha roligt, må bra och prestera mera”. Ett annat krav är att ett förbund ska ha minst 25 medlemsföreningar med minst 1 500 medlemmar. () startade , och arbetar för att E-sport ska bli en idrott inom RF. Än så länge är antalet föreningar och medlemmar för få för att uppfylla RF:s krav. SESF är knuten till som arbetar för att organisera e-sporten internationellt. har deltagit och skickat landslag till mästerskap. Inom idrottsförbund kan det finnas e-sportverksamhet. Bland annat har , som är medlem i RF, en verksamhet som benämns ”virtuell bilsport”. Verksamheten innebär att man via dator eller spelmaskin tävlar eller tränar bl.a. i rally och racing. En del av de traditionella bilsportklubbarna har spelmaskiner i någon form. Statsbidrag till studieförbund kan, enligt kriterier som fastställts av , inte gå till verksamhet som syftar till utövande av lek, spel och idrott. () har dock i samarbete med gemensamt tagit fram studiematerial som handlar om bl.a. gruppdynamik, genusperspektiv på dataspelande och förståelse för spel av olika slag. De har ordnat ett antal studiecirklar som rör bl.a. domarkurser, arrangörskurser och att bygga e-sportlag. () Väst har beviljats medel till ett treårigt projekt genom Allmänna arvsfonden. Projektet, som pågår t.o.m. , drivs i samarbete med och syftar till att bygga upp ett e-sportcenter i . Centret ska ligga i framkant inom datorkulturen och erbjuda en variation av aktiviteter. E-sport är en verksamhetsgren inom Sverok, största ungdomsförbund med ca 80 000 medlemmar i 1 200 förbund i hela landet. Sverok utvecklar och sprider spelhobbyn. E-sportverksamhet kan få statliga bidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) genom Sverok, om det inte gäller spel om pengar. Respect All, Compete är ett treårigt projekt startat av Sverok och finansierat av bl.a. Allmänna arvsfonden. Projektet, som pågår mellan , vill skapa en positiv utveckling inom e-sporten genom att skapa fysiska mötesplatser (ett i varje län), gemensamma ramverk (Code of Conduct), utbildningar och e-sportläger. Meningen är att verksamheten, bl.a. mötesplatserna och ramverket, ska fortsätta även efter 2017. Nämnas kan att Lotteriinspektionen anser att e-sport avser arrangemang där två eller flera deltagare spelar ett spel (t.ex. Counter Strike, League of Legions eller 2) mot varandra och det förekommer penningvinster eller andra vinster med ett ekonomiskt värde. Automatspelslagen (1982:636) behandlar automatspel som inte ger vinst eller bara ger vinst i form av frispel. E-sport – datorspel med penningvinster – bör således enligt Lotteriinspektionen inte behandlas i automatspelslagen. För att det enligt lotterilagen (1994:1000) ska anses vara ett lotteri måste arrangemanget innehålla någon grad av slump (se 3 § tredje stycket motsatsvis). När det gäller e-sport gör Lotteriinspektionen bedömningen att spelen är att anse som skicklighetsspel. Skicklighetsspel är per definition kopplade till prestationer som är objektivt mätbara och som saknar synbar koppling till slump. Inte heller lotterilagen är därför enligt Lotteriinspektionen tillämplig på e-sport. Utskottet konstaterar att det är en fråga för att ta ställning till huruvida e-sport ska anses som en idrott och därmed kan bli medlem i förbundet och få offentligt stöd. Det är således inte en fråga för att ta ställning till. När det gäller motionsyrkandena om offentligt stöd i övrigt vill utskottet peka på något som framgår ovan, nämligen att det inom som är medlem i RF finns e-sportverksamhet som benämns ”virtuell bilsport”, samt att ungdomsorganisationer med ungdomar upp t.o.m. som ägnar sig åt e-sport kan få offentligt stöd via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Vidare arbetar bl.a. studieförbund, som framgår ovan, i samarbete med Svenska e-sportföreningar med olika frågor som rör e-sport. Även Allmänna arvsfonden bedriver projekt för att bl.a. skapa positiv utveckling inom e-sporten och fysiska mötesplatser. Sammantaget anser utskottet att motionerna 2015/16:924 (C) yrkande 1, 2015/16:976 (M) och 2015/16:2216 (MP) yrkandena 1 och 2 inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Samla aktörer inom spelområdet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör ta initiativ till att samla hela spelbranschen för att ta ett helhetsgrepp och stödja det svenska spelundret. och (båda MP) anser i motion 2015/16:2216 att regeringen bör ta initiativ till att samla spelbranschen, spelforskningen, e-sportrörelsen och ansvariga myndigheter för ett helhetsgrepp, en nationell vision och struktur för att stödja ”det svenska spelundret” (yrkande 4). Lotteriinspektionen är en nationell förvaltningsmyndighet för frågor om spel och lotterier samt tillsynsmyndighet över lotterilagen. De största spelaktörerna på den svenska spelmarknaden är , Aktiebolaget och Galopp (ATG) och folkrörelserna som anordnar spel, såväl fysiska som över internet och mobil. Dator- och tv-spelsbranschen utgörs främst av utgivare och utvecklare. Utvecklarna skapar spelen, medan utgivarna finansierar, marknadsför och distribuerar dem till detaljhandeln. Dataspelsbranschen är en svensk branschorganisation för producenter och distributörer av dator- och tv-spel. Dataspelsbranschen bildades , när de två organisationerna för Multimedia, Dator- & tv-spel (MDTS), som företrädde förlag och distributörer, och Spelplan-ASGD, som företrädde utvecklare och producenter, samordnade sina kontakter mot omvärlden. Det är inte en ren sammanslagning eftersom de bägge grundarorganisationerna fortfarande existerar internt. Enligt Dataspelsbranschen har svenska dataspelsföretag vuxit med i snitt , och har omsättningen för svenska datorspelsföretag ökat från till nästan . E-sport (elektronisk sport) är, som framgår ovan, ett samlingsbegrepp för atletiska tävlingar som utförs på datorer eller spelkonsoler, där de tävlande spelar olika sorters datorspel mot varandra. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk eller med spelare som samsas vid samma spelmaskin. Utskottet anser inte att motion 2015/16:2216 (MP) yrkande 4 bör leda till någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkbildning och spelfrågor som är likalydande eller snarlika med motioner som relativt tagit ställning till. Utskottet avstyrkte (bet. 2014/15:KrU4 och bet. 2014/15:KrU8) motionsyrkanden som är likalydande eller snarlika med nedanstående yrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därför yrkandena. Motion 2015/16:1104 av (FP) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkrörelsernas roll för samhällsengagemang och demokratins utveckling och tillkännager detta för regeringen. Motion 2015/16:1104 av (FP) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av studieförbund och folkhögskolor och tillkännager detta för regeringen. Motion 2015/16:1849 av m.fl. (SD) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetssäkring och tillkännager detta för regeringen. Motion 2015/16:1849 av m.fl. (SD) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om mångkulturalistisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Motion 2015/16:180 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och och tillkännager detta för regeringen. Vikten av att utvärdera folkbildningens roll, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2134 av m.fl. (M) yrkande 3. Alliansregeringen lade fram propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172). I den presenterades en ny modell för utvärdering av folkbildningen och dess effekter. Med hänsyn till folkbildningens viktiga roll i samhället ansåg alliansregeringen att det är angeläget att regelbundet utvärdera den verksamhet som med stöd av statsbidrag anordnas av folkhögskolor och studieförbund. Enligt alliansregeringen borde därför Statskontoret få i uppdrag att hålla samman utvärderingen med stöd av underlag från utvärdering och Myndigheten för kulturanalys. Erfarenheterna från denna utvärdering bör enligt vår uppfattning ligga till grund när den framtida politiken för folkbildningen i stort utformas. Vad vi här nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2134 (M) yrkande 3. Folkbildningens roll i att stärka det livslånga lärandet och att bekämpa utanförskapet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2134 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vägen ut ur arbetslöshet, utanförskap och fattigdom går via att stärka den egna personen genom utbildning och kompetensutveckling. Vi lever också i en kunskapsintensiv tid där det livslånga lärandet utgör grunden för att kunna hävda sig i yrkeslivet och samhället i stort. Den tid är över när man läste en utbildning och sedan började på en arbetsplats där man blev kvar genom hela yrkeslivet med snarlika arbetsuppgifter. Dagens arbetsmarknad handlar om förändring, globalisering och en pågående teknisk utveckling. Vi kommer alla som arbetstagare i allt högre utsträckning att behöva förkovra oss via utbildningar genom hela yrkeslivet. Om dessutom ska klara jobben är det nödvändigt med fler insatser för att höja utbildningsnivån generellt. Här har enligt vår uppfattning folkbildningen i bred bemärkelse en unik kompetens som måste tillvaratas. Alla de organisationer som arbetar med folkbildning, allt från folkhögskolorna till studieförbund som Bilda, ABF och , har en rik historia av att utbilda människor. Om folkbildningen ska kunna motsvara den nya tidens krav måste hela sektorn förändras med sin tid. Utvecklings- och kvalitetsarbete stärker förtroendet för folkbildningen och bidrar till att fler människor söker sig till det som folkhögskolor och studieförbund erbjuder. Vad vi här nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2134 (M) yrkandena 1 och 2. och integrationsfrågor, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 3. För människor som flyttat till , oavsett skäl, finns ett stort värde i att tidigt få bilden av det svenska samhället och hur det fungerar. Till exempel vart man vänder sig om man är i behov av hjälp, hur arbetsmarknaden ser ut och vilka regler som gäller. finns goda exempel på detta runt om i landet, bl.a. i form av samhällskommunikatörer med kulturell och språklig kompetens. Denna typ av goda exempel bör tas till vara. Därför anser att det är oerhört viktigt med en utökad samhällsorientering redan tidigt under asylprocessen, för att lägga grunden till fortsatt integration lokalt och i det svenska samhället. Med hänsyn till det anförda anser jag att studieförbunden bör ges ökade möjligheter att arbeta proaktivt med integrationen och då i större utsträckning hitta sätt att involvera och höja kunskapsnivån hos infödda svenskar. Vad jag här nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16: 3245 (C) yrkande 3. och integrationsfrågor, punkt 3 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). delar engagemanget i och vikten av att invandrare som fått uppehållstillstånd i integreras och blir en del av det svenska samhället. Däremot stödjer vi inte det särskilda anslaget till integrationsinsatser för nyanlända och asylsökande inom folkbildningen som beslutat om. Vi anser inte att folkbildningens primära uppgift är att arbeta med integrationsinsatser, och att det innan denna form av insatser genomförs bör vara belagt att dessa insatser är effektiva för att integrera invandrare. Vidare anser vi inte att integrationsinsatser ska riktas mot personer som ännu inte fått asyl eller uppehållstillstånd. Med hänsyn till ovanstående ställningstagande anser att motion 2015/16:3245 (C) yrkande 3 inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. Krav på personnummer för att studieförbund ska få bidrag vid deltagande i en studiecirkel, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3. Det finns, anser jag, hinder i systemen när det gäller personer på flyktingförläggningar. vill alltid se till individen, oavsett om personen i fråga har fått ett personnummer eller inte och oavsett om den personen troligen kommer att få stanna i eller inte. Vi vill att den enskilda människan ska få utvecklas genom bl.a. samröre med det civila samhället. Det handlar om mänsklig bildning, inte bara utbildning. krävs personnummer på deltagarna i en studiecirkel för att den ska vara bidragsgrundande för studieförbunden. Detta vill jag ändra på. Då kommer fler människor att få tillgång till det som studieförbunden kan erbjuda. Vad jag här nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16: 3029 (C) yrkande 3. Reglering av spelmarknaden, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2546 av m.fl. (SD), 2015/16:1883 av (S) och 2015/16:2152 av m.fl. (S) samt 2015/16:757 av (M), 2015/16:1737 av (M), 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2015/16:2657 av (M) yrkande 1, 2015/16:2761 av (SD), 2015/16:2921 av m.fl. (M) och 2015/16:2996 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Den svenska spelmarknaden står inför omvälvande förändringar. Teknikutvecklingen har gjort det möjligt för utländska och illegala aktörer att på ett enkelt sätt leverera spel- och lotteritjänster till befolkning.