bet · H301JuU18 · 2016-04-07 00:00:00 — lämna förslag på hur en reglering för ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt bör utformas överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell för våldtäkt granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder ärenden om våldtäkt och hur rättsväsendet i övrigt hanterar sådana ärenden analysera orsakerna till att så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området lämna de förslag till författningsändringar eller andra åtgärder som behövs redovisa de rättsliga och ekonomiska konsekvenserna av förslagen. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till 2014 års sexualbrottskommitté (dir. 2015:5). Kommittén ska utöver vad som framgår av redan beslutade kommittédirektiv ta ställning till om straffet för de mest allvarliga fallen av våldtäkt och våldtäkt mot barn bör skärpas analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som med hjälp av modern teknik sker via internet överväga om åtgärder kan vidtas för att förbättra rutinerna när det gäller förordnande av målsägandebiträde lämna nödvändiga författningsförslag. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . Som framgår av vad som anförs ovan i avsnittet Människohandel beslutade regeringen att en särskild utredare ska undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn (dir. 2014:128). Vid behov av förändringar ska förslag till sådana lämnas. utvärdera vilket genomslag skärpning av straffet för köp av sexuell tjänst har fått analysera och ta ställning till om det finns behov av att förändra straffbestämmelsen om köp av sexuell tjänst för att säkerställa att försvårande omständigheter får genomslag vid straffvärdebedömningen, och i det sammanhanget särskilt överväga en höjning av straffminimum genom att ta bort böter i straffskalan vid allvarliga fall av köp av sexuell tjänst se över straffskalan för köp av sexuell handling av barn utvärdera tillämpningen av oaktsamhetskravet i 6 kap. 13 § som innebär att en gärningsman kan dömas för vissa sexualbrott mot barn även om han eller hon inte insåg men hade skälig anledning att anta att barnet inte hade uppnått en viss ålder. beslutade regeringen att ge utredaren tilläggsdirektiv (dir. 2015:6). Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren analysera och ta ställning till om brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet. Uppdraget ska redovisas . gav regeringen en utredare i uppdrag att biträda med att se över straffbestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte (Ju2014/4084/P). överlämnades promemorian Översyn av straffbestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte (Ds 2015:49). Utredningen föreslår en höjning av maximistraffet för kontakt med barn i sexuellt syfte från fängelse till fängelse . Vidare föreslås att brottsbeteckningen ändras till åtgärd för att möta ett barn i sexuellt syfte. I promemorian lämnas förslag till ett utvidgat straffansvar. Enligt förslaget ska straffansvar inträda redan när den vuxne för barnet föreslår ett sammanträffande eller när den vuxne och barnet träffar en överenskommelse om ett sammanträffande. Åtgärderna ska, liksom , ha vidtagits i syfte att utsätta barnet för vissa sexualbrott. Vidare föreslås att rekvisitet främjande åtgärd (åtgärd som är ägnad att främja att ett sådant sammanträffande kommer till stånd) tas bort. Enligt uppgift från bereds promemorian inom . Som nämnts i tidigare avsnitt överlämnades betänkande Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) till regeringen . I betänkandet föreslås bl.a. att en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång införs i 4 kap. . Den nya bestämmelsen innebär ett straffansvar för den som gör intrång i någon annans privatliv genom att sprida en bild eller någon annan uppgift på ett sätt som är ägnat att medföra kännbar skada för den som uppgiften rör. Bestämmelsen avgränsas till de slag av uppgifter som den enskilde typiskt sett har starka skäl att hemlighålla. Bestämmelsen om förtal i 5 kap. 1 § föreslås moderniseras. Därutöver föreslås rekvisiten för grovt förtal i 5 kap. 2 § förtydligas. Vid bedömningen av om ett förtalsbrott är grovt bör i tydligare omfattning än vissa aspekter gällande internet och annan elektronisk kommunikation kunna beaktas. I betänkandet anförs att det inte finns skäl att föreslå att spridning av uppgifter med sexuellt innehåll regleras som ett sexualbrott i 6 kap. i stället för ett intrång i integriteten enligt 4 kap. . Utredaren hänvisar dock till att sexualbrottskommitté har i uppdrag att se över sexualbrottslagstiftningen i flera väsentliga avseenden. Enligt uppgift från är betänkandet under beredning i . I betänkande 2014/15:JuU14 anförde utskottet att det pågick en översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123, 2014:144 och 2015:5). Kommitténs arbete borde inte föregripas. Utskottet avstyrkte därför motionerna om detta brott. När det gäller frågan om köp av sexuell handling av barn var det utskottets uppfattning att straffet för ett sådant brott normalt bör vara fängelse. För att åstadkomma detta tillsatte den förra regeringen en utredning med uppdrag att bl.a. överväga om straffskalan för detta brott bör ändras och i det sammanhanget särskilt överväga en höjning av brottets straffminimum genom att ta bort böter i straffskalan (dir. 2014:128). Utskottet ville betona vikten av att uppdraget genomförs i enlighet med dessa direktiv och föreslog ett tillkännagivande med detta innehåll. Även när det gäller allvarliga fall av köp av sexuell tjänst, t.ex. där den som säljer en sexuell tjänst är offer för människohandel eller koppleri, ville utskottet framhålla det angelägna i att straffet fullt ut motsvarar brottslighetens allvar. Den förra regeringen gav därför som nämndes i förra stycket en utredare i uppdrag att utvärdera vilket genomslag höjning av straffmaximum för brottet köp av sexuell tjänst har fått. I uppdraget ingår bl.a. att analysera och ta ställning till om det finns behov av att förändra straffbestämmelsen för att säkerställa att försvårande omständigheter får genomslag vid straffvärdebedömningen, och i det sammanhanget särskilt överväga en höjning av straffminimum genom att ta bort böter i straffskalan vid allvarliga fall av köp av sexuell tjänst. Utskottet ville betona vikten av att uppdraget genomförs i enlighet med dessa direktiv. Utskottet föreslog ett tillkännagivande med detta innehåll. Enligt utskottets uppfattning var det angeläget att bestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte får en mer ändamålsenlig utformning. Utskottet ansåg vidare att straffet för kontakt med barn i sexuellt syfte bör skärpas. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser vad utskottet nu anfört. Utskottet föreslog ett tillkännagivande med detta innehåll. ställde sig bakom utskottets förslag till tillkännagivanden i samtliga dessa fall (rskr. 2014/15:138). Frågan om huruvida brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet var föremål för en översyn (dir. 2015:6). Översynen borde enligt utskottet inte föregripas, och motionen avstyrktes. Utskottet behandlade i betänkande 2012/13:JuU10 en motion om barnpornografibrott. Utskottet anförde att enligt gällande rätt är även teckningar med barnpornografiskt innehåll avsedda att omfattas av bestämmelsen om barnpornografibrott. Utskottet ansåg att bestämmelsen är väl avvägd. Något tillkännagivande till regeringen om att se över denna bestämmelse för att generellt utesluta tecknade bilder från det straffbara området var enligt utskottet inte nödvändigt. Som framgår ovan har efter förslag från utskottet lämnat tre olika tillkännagivanden till regeringen när det gäller sexualbrott. Ett tillkännagivande gällde vikten av att översynen av straffskalan för köp av sexuell handling av barn genomförs i enlighet med vad som anges i kommittédirektiv 2014:128. Ett annat tillkännagivande behandlade vikten av att uppdraget att överväga en höjning av straffminimum genom att ta bort böter i straffskalan vid allvarliga fall av köp av sexuell tjänst skulle genomföras i enlighet med vad som anges i samma kommittédirektiv. Vidare lämnades ett tillkännagivande om att ett förslag skulle presenteras som innebär att bestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte får en mer ändamålsenlig utformning samt att straffet för kontakt med barn i sexuellt syfte bör skärpas. Översynen av behovet av åtgärder för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn (dir. 2014:128) pågår fortfarande. Uppdraget ska redovisas . Promemorian Översyn av straffbestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte (Ds 2015:49) bereds i . Med detta i beaktande ser utskottet inte nu behov av ytterligare tillkännagivanden om straffskärpningar eller andra åtgärder med anledning av dessa brott. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:358 (S), 2015/16:812 (S), 2015/16:2814 (SD) yrkande 1 och 2, 2015/16:2834 (SD) yrkande 14 och 2015/16:3173 (SD) yrkande 1. Flera av de aktuella motionerna behandlar våldtäktsbrottets utformning. Som framgår ovan pågår en översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123, 2014:144 och 2015:5). sexualbrottskommitté har som framgår av direktiven ett brett uppdrag. Kommittén ska, utöver att göra en översyn av våldtäktsbrottet, bl.a. lämna förslag på hur en reglering av ett särskilt straffansvar för oaktsamhetsbrott i fråga om våldtäkt bör utformas samt överväga om det bör införas en samtyckesbaserad regleringsmodell för våldtäkt. Kommittén ska också ta ställning till om straffet för de mest allvarliga fallen av våldtäkt och våldtäkt mot barn bör skärpas. Vidare ska kommittén överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området. Kommitténs arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2015/16:23 (M), 2015/16:96 (M), 2015/16:1416 (M), 2015/16:1994 (KD) yrkande 19, 2015/16:2403 (C) yrkande 7, 2015/16:2645 (M, C, FP, KD) yrkande 6, 2015/16:2681 (KD) yrkande 3 och 2015/16:2791 (FP) yrkandena 5 och 6. När det gäller de krav på straffskärpningar för olika sexualbrott som begärs i motionerna 2015/16:2032 (SD), 2015/16:3168 (SD) yrkande 1 och 2015/16:3173 (SD) yrkande 2 kommer dessa att till viss del behandlas i kommitténs arbete. När det gäller förslagen i övrigt är utskottet inte berett att ställa sig bakom dessa. När det gäller sexuella övergrepp som sker via internet framgår ovan att sexualbrottskommitté ska analysera om den befintliga lagstiftningen erbjuder ett tillräckligt starkt skydd mot vissa sexuella övergrepp som med hjälp av modern teknik sker via internet (dir. 2015:5). Kommitténs arbete bör inte föregripas. I betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) föreslås bl.a. att en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång införs i 4 kap. . Den nya bestämmelsen föreslås innebära ett straffansvar för den som gör intrång i någon annans privatliv genom att sprida en bild eller någon annan uppgift, t.ex. om någons sexualliv, på ett sätt som är ägnat att medföra kännbar skada för den som uppgiften rör. Beredningen av betänkandet bör inte föregripas. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:513 (FP), 2015/16:584 (S), 2015/16:1732, 2015/16:2334 (M) yrkande 6, 2015/16:2336 (M) yrkande 2, 2015/16:2637 (M) yrkande 3 och 2015/16:3072 (M) yrkande 13. Frågan om huruvida brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet är föremål för en översyn (dir. 2015:6). Översynen bör enligt utskottet inte föregripas och motion 2015/16:959 (V) yrkande 26 avstyrks. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett förbud mot verksamhet som säljer striptease till kunder och avstyrker motion 2015/16:822 (S). Vad gäller yrkandet om ändring av barnpornografibrottslagstiftningen vidhåller utskottet sin tidigare inställning att bestämmelserna är väl avvägda. Något tillkännagivande till regeringen om att se över bestämmelserna är inte nödvändigt. Motion 2015/16:1054 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av lagstiftning som anknyter till hedersrelaterade brott och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. särreglering av hedersbrott och bedömning av straffvärdet för dessa brott. Jämför reservationerna 19 (S, MP, V), 20 (KD) och 21 (C, L) samt särskilt yttrande 3 (SD). Enligt motionerna 2015/16:1493 av (KD), 2015/16:1994 yrkande 22 och 2015/16:2018 yrkande 20 av m.fl. (KD) samt 2015/16:2681 av m.fl. (KD) yrkande 6 bör det i införas lagstiftning som särreglerar hedersbrott. Det skulle på ett bättre sätt än betona allvaret i hedersbrotten, öka den avskräckande effekten för den skyldige och innebära en möjlighet till högre skadeståndsanspråk. I motion 2015/16:664 av m.fl. (FP) föreslås att det i den s.k. straffskärpningsregeln i 29 kap. 2 § införs en regel som innebär att om ett av den tilltalades motiv för brottet varit att skydda sin eller någon närstående persons eller personers heder baserat på offrets livsstil bör man alltid vid bedömningen av straffvärdet värdera den begångna gärningen som grov. I motion 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 begärs en översyn av lagstiftningen i syfte att motverka hedersrelaterade brott samt öka lagföringen av dem. Enligt motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 28 bör kraftiga skärpningar ske av de straff som utdelas för all form av hedersrelaterad brottslighet. I yrkande 29 i motionen begärs en utredning av lagändringar som möjliggör att även de som underblåser hedersrelaterat förtryck men inte själva utför våldshandlingar kan ställas till svars. Motivet till ett brott kan och ska alltid beaktas vid straffmätningen. Det framgår t.ex. av 29 kap. 1 § att den som bedömer en gärnings straffvärde särskilt ska beakta den skada, kränkning eller fara som gärningen inneburit, vad gärningsmannen har insett eller borde ha insett om detta samt de avsikter eller motiv som han eller hon haft. Dessutom kan vissa av de försvårande omständigheter som anges i 29 kap. 2 § ofta vara tillämpliga vid hedersrelaterade brott, kanske främst punkt 3 om huruvida gärningsmannen utnyttjat någons skyddslösa ställning eller särskilda svårigheter att värja sig och punkt 8 om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person. Ett hedersrelaterat motiv kan således beaktas som en försvårande omständighet enligt gällande lagstiftning. Regeringen beslutade att tillkalla en nationell samordnare med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer (dir. 2012:38). Samordnaren överlämnade betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49). I betänkandet gör samordnaren bedömningen (s. 234 f.) att det behöver utredas närmare huruvida hedersrelaterade motiv för ett brott ska utgöra en försvårande omständighet av straffvärdet enligt 29 kap. 2 § . Även frågan om stämpling till brott nämns av samordnaren i detta sammanhang (s. 236). har informerat om att betänkandet bereds i . Utskottet behandlade motionsyrkanden om hedersrelaterade brott i betänkande 2012/13:JuU10 s. 12 f. Utskottet anförde att det har förståelse för de synpunkter som framfördes i motionerna om att hedersrelaterad brottslighet ska bedömas som allvarlig, men noterade att gällande bestämmelser ger rätten möjlighet att beakta förekomsten av hedersrelaterade motiv vid straffskärpningen och anförde att någon ytterligare straffskärpningsgrund därför inte är nödvändig. följde utskottet (rskr. 2012/13:74). I betänkande 2014/15:JuU14 uttryckte utskottet åter sin förståelse för synpunkterna att hedersrelaterad brottslighet ska bedömas som allvarlig. Utskottet hänvisade till betänkande SOU 2014:49 och den bedömningen som görs där att det behöver utredas närmare om hedersrelaterade motiv för ett brott ska utgöra en försvårande omständighet av straffvärdet enligt 29 kap. 2 § . Utskottet anförde att betänkandet bereddes i och att denna beredning inte borde föregripas. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). Ett stort antal personer lever under hot från sina anhöriga på grund av en s.k. hederskultur. Samhället bör markera med kraft mot dessa brott. Individuella fri- och rättigheter är universella och ingen inskränkning av dessa ska kunna rättfärdigas med kultur eller tradition. Den lagstiftning som anknyter till hedersrelaterade brott bör därför ses över i syfte att motverka sådana brott och öka lagföringen av dem. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:2645 (M, C, FP, KD) yrkande 1 och tillstyrker delvis motion 2015/16:3099 (SD) yrkandena 28 och 29. Utskottet är inte nu berett att ställa sig bakom förslaget att införa lagstiftning i som särreglerar hedersbrott. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:1493 (KD), 2015/16:1994 yrkande 22 (KD), 2015/16:2018 yrkande 20 (KD) och 2015/16:2681 (KD) yrkande 6. I betänkandet SOU 2014:49 görs, som nämns ovan, bedömningen att det behöver utredas närmare om hedersrelaterade motiv för ett brott ska utgöra en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet enligt 29 kap. 2 § . Betänkandet bereds i . Denna beredning bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motion 2015/16:664 (FP). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om systematiska stölder och den s.k. straffrabatten och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om att införa brottsrubriceringen ringa stöld och om skärpta åtgärder mot metallstölder. Jämför reservationerna 22 (S, MP, V), 23 (M, C, L, KD) och 24 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2403 av m.fl. (C) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att vardagsbrotten bör tas på större allvar genom att man ser över straffrabatten och undersöker möjligheten att införa en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder. I motion 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 anförs att brottsrubriceringen snatteri bör avskaffas och ersättas med ringa stöld. Med anledning av den ökande graden av professionalitet och organisering vid den här typen av brottslighet, bör tillgrepp som tidigare ansetts vara snatteri betraktas som stölder för att markera allvaret med denna typ av brottslighet. (SOU 2013:85) ger underlag för detta. I motion 2015/16:2681 av m.fl. (KD) yrkande 2 framförs ett liknande förslag. Enligt motion 2015/16:2335 av m.fl. (M) yrkande 3 bör gränsdragningen mellan snatteri och stöld ses över. krävs ett tillgrepp till ett värde om för att brottet ska betraktas som stöld och inte snatteri. Det krävs en skärpt syn på upprepade snatterier. Det bör även ses över om brottet snatteri kan ersättas med ringa stöld. I motion 2015/16:2651 (M, C, FP, KD) yrkande 6 anförs att skärpta åtgärder mot metallstölder bör övervägas. Straffbestämmelser om stöld, snatteri och grov stöld finns i 8 kap. . Enligt 8 kap. 1 § ska den som olovligen tar något som tillhör någon annan med uppsåt att tillägna sig det dömas, om tillgreppet innebär skada, för stöld till fängelse i högst . Av 2 § följer att om brott som avses i 1 § med hänsyn till det tillgripnas värde och övriga omständigheter vid brottet är att anse som ringa, ska för snatteri dömas till böter eller fängelse . Om brottet är att anse som grovt ska dömas till fängelse i lägst och högst (4 §). Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det bl.a. särskilt beaktas om det har begåtts efter ett intrång i en bostad. En särskild utredare har haft i uppdrag att utreda ett straffrättsligt skydd för egendom (). Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). I betänkandet behandlas bl.a. brottsrubriceringen av ringa stöld (snatteri) och hur systematiska inslag ska bedömas. Utredningen föreslår att när det gäller vad som ska bedömas som grov stöld bör inte bara intrång i permanentbostad beaktas utan även intrång i annat liknande boende. Utredningen bedömer vidare att det inte bör införas någon generell möjlighet att lägga samman flera förmögenhetsbrott till ett eller flera allvarligare brott. Det finns enligt utredningen inte heller skäl att nu ändra regeln om förhöjd straffskala vid flerfaldig brottslighet eller att ändra reglerna om försvårande omständigheter vid straffmätning. De nuvarande straffskalorna är tillräckligt vida för att täcka även omfattande och systematisk brottslighet, och detsamma gäller den förhöjda straffskala som får tillämpas vid flera brott. har informerat om att betänkandet bereds i . presenterade skrothandelsutredning utredningen med begagnade varor och med skrot – vissa kontrollfrågor (SOU 2014:72). Utredningen föreslår bl.a. att ett förbud införs mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Ett syfte med förbudet är att ge polisen bättre förutsättningar att utreda metallstölder. har informerat om att betänkandet är under beredning i . Utskottet behandlade motioner om stöld och snatteri senast i betänkande 2014/15:JuU14 (s. 41). Utskottet anförde bl.a. att i sitt betänkande SOU 2013:85 föreslog att när det gäller vad som ska bedömas som grov stöld bör inte bara intrång i permanentbostad beaktas utan även intrång i annat liknande boende. Utredningen föreslog inte någon straffskärpning för brottet grov stöld. Utskottet anförde vidare att föreslog att brottsbeteckningen snatteri byts ut mot ringa stöld. Utskottet anförde att beredningen av betänkandet inte borde föregripas. När det gäller frågan om att systematiska och upprepade stölder till ett värde ska betraktas som stöld i påföljdshänseende konstaterade utskottet att det är en fråga för domstolarna att avgöra vilket lagrum som är tillämpligt och hur påföljden ska bestämmas i enskilda fall. Utskottet anförde vidare att beredningen av betänkandet års skrothandelsutredning inte borde föregripas. Motionerna om dessa frågor avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). Systematiska stölder som drabbar företagare och boende på landsbygden skapar oro och frustration och borde tas på större allvar. Utskottet anser därför att den s.k. straffrabatten bör ses över och att en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder bör införas. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2015/16:2403 (C) yrkande 14. Utskottet konstaterar att i sitt betänkande har behandlat bl.a. frågan om brottsrubriceringen ringa stöld. Beredningen av betänkandet bör inte föregripas. Inte heller bör beredningen av betänkandet av skrothandelsutredning föregripas. När det gäller gränsdragningen mellan snatteri och stöld vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det är en fråga för domstolarna att avgöra vilket lagrum som är tillämpligt och hur påföljden ska bestämmas i enskilda fall. Det kan därvid noteras att inte bara det tillgripnas värde utan även övriga omständigheter ska beaktas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2335 (M) yrkande 3, 2015/16:2651 (M, C, FP, KD) yrkandena 5 och 6 och 2015/16:2681 (KD) yrkande 2. Bedrägeri och annan oredlighet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att hindra olovlig identitetsanvändning och att motverka fakturabedrägerier. Jämför reservationerna 25 (SD), 26 (C) och 27 (SD). I motion 2015/16:13 av (M) begärs ett tillkännagivande om att kriminalisera identitetskapning (yrkande 1). Enligt yrkande 2 bör en samlad funktion för spärrning av identitetsuppgifter upprättas. I yrkande 3 föreslås en utredning om hur skyddet av identitetsuppgifter kan stärkas och om möjligheterna att skärpa kraven på identitetskontroll vid t.ex. tecknande av telefonabonnemang. I motion 2015/16:1787 av (SD) föreslås en utredning om hur identitetsstölder effektivare ska beivras.