bet · H301SoU18 · 2016-02-29 00:00:00 — Förstås ska de tas emot som har de allra största behoven och det som Sis är duktiga på. Vi måste också ha ett hänsynstagande till de barn som finns i stödboenden när vi fördelar till kommunerna. Barn i stödboenden kräver också insatser av . Vi måste hjälpas åt för att lösa det här. Vi måste lita på varandra och inte skapa panik. Vi måste våga pröva nya sätt att arbeta. sa att fungerar som bäst i kris. Det är också min erfarenhet. , hälso- och sjukvård och socialtjänst fungerar alltid när det är kris. Man löser uppgiften där den är. Jag har respekt för att myndigheters uppgifter kan se annorlunda ut, men vi måste nu agera på ett smart och effektivt sätt och inte lägga krokben för varandra. Jag har valt ett par myndigheter på den här bilden, och Inspektionen för vård och omsorg. Jag skulle vilja rada upp er andra också – MSB, Sis med flera. Vi gör tillsammans en mycket god prestation. Jag var bekymrad när det här började eskalera . Erfarenheterna från tidigare utmaningar mot samhällssystemet gjorde att jag var bekymrad för statens förmåga att samordna. Men är jag mycket nöjd och mycket glad över att kunna konstatera att vi har en bra samverkan. Ordföranden: så mycket! Vi går direkt vidare till , och jag lämnar ordet till , professionsstrateg. , : Tack för inbjudan! organiserar samhällsvetare i hela migrationsprocessen. Vi finns på , i , på HVB-hem, och Sis. Vi har haft Öppet som fokusområde, där vi har försökt ta reda på hur våra medlemmar upplever att migrationsprocessen fungerar och hur den kan förbättras. Utifrån deras svar har vi gjort ungefär tio rapporter. Två har vi med oss . De ligger vid dörren – en om ensamkommande barn och en om hälsa. De risker som våra medlemmar ser för barnet i mottagandet är dessa: Barnet kommer vanligtvis först till ett ankomstboende eller till ett släktinghem med svag anknytning. När man sedan kommer till anvisningskommunen placeras man efter ålder eller där det finns plats. Först senare kan man placeras igen utifrån sina individuella behov. Det blir flera uppbrott och mycket ovisshet om vart man ska ta vägen. När barnet väl får kontakt med riskerar man att få byta socialsekreterare på grund av personalomsättning. Man vet inte alltid vem man ska vända sig till. Tröghet och ovisshet kan mycket bero på vilken erfarenhet kommunerna har av att ta emot den här målgruppen och vilken kompetens och erfarenhet socialsekreterarna har. Vi vet att många är nyanställda. Vi vet att de inte får rätt introduktion för uppdraget och att de har en väldigt hög arbetsbelastning. Väntetiden för att få en god man är lång, har vi också hört . På många ställen ansvarar de också för många barn. Här blir också en ovisshet: Vem är det som ska företräda mig? Med den expansion vi har sett med HVB och det stora behovet av jourhem och familjehem finns det också en stor risk att man får bo i ett outrett hem eller på ett HVB med nyanställd och outbildad personal. Det här ser vi som viktigt att tänka på: Det är ingenting i vårt välfärdssystem som är anpassat för den här gruppen. och socialtjänstlagen är inte riggade för det. HVB, familjehem, elevhälsa och BUP är inte heller utformade med ensamkommande barn i fokus. Det är lätt att tänka att all eller mycket problematik handlar om kultur, men det är också viktigt att se likheten: Vilka svenskfödda tonåringar bråkar inte om regler hemma? har den här gruppen erfarenhet av separation, flykt och trauman som de flesta barn i inte har, och våra system måste kunna möta detta. Det är en ytterst sårbar grupp av flera skäl, och det är minst lika viktigt med rättssäkerhet och kvalitet. Som flera redan har sagt har ökningen av ensamkommande barn ingenting med krisen i att göra, utan personalflykten var ett faktum . Och även om våra medlemmar verkligen gör så gott de kan så kan jag inte hålla med om att har fungerat som bäst under de här två åren eller tidigare, att det är krisen som gör att det fungerar bra. Det här är några av våra förslag för att minska riskerna i mottagandet: Vi tror att hela konstruktionen med god man måste ses över och att en anställning med krav på utbildning skulle ge mer kontroll över uppdraget och fungera bättre. För barn skulle vi vilja låta de gode männen fortsätta sitt uppdrag även efter uppehållstillstånd i stället för att utse en särskild förordnad vårdnadshavare. Det här är en administrativt väldigt krävande process som inte leder till någon större förändring för barnet, och därför ser vi att detta skulle kunna avlasta både och tingsrätterna. När det gäller de konsulentstödda familjehemmen har det varit problematiskt . Med den kraftigt ökade efterfrågan på familjehem har kommuner blivit erbjudna så kallade färdigutredda familjehem som inte har gått igenom kontroll av brotts- eller socialregister. Här finns det förslag på att införa tillståndsplikt, och det tror vi är bra. Höj ersättningarna och förbättra handledningen till släktinghem och familjehem för att göra det mer attraktivt att ta uppdrag direkt från kommunen! Flytt från släktinghem kan vi förhindra med hjälp av mer handledning och stöd så att de kan klara uppdraget. Arbetsvillkoren måste förbättras i så att socionomer väljer att söka jobb här och väljer att stanna kvar så att det blir en bättre kontinuitet för barnen. Slutligen tror vi att det är dags att göra en översyn av mottagandet i dess helhet ur ett barnrättsperspektiv. Ordföranden: skulle vi egentligen ha haft en programpunkt där vi skulle ha välkomnat , ordförande för . Tyvärr har han blivit sjuk – det är ju sådana tider – och hade inte möjlighet att hitta någon ersättare. Därför kommer vi tyvärr inte att få möjlighet att höra från . I stället kommer vi nu att ta paus i . Vi återsamlas här och fortsätter hearingen . Eftersom vi jobbar över lunchen finns det en enklare smörgås. , Vårdföretagarna: Jag vill också tacka för initiativet och för att vi får vara med här och delge vår information. Vårdföretagarna är en arbetsgivar- och branschorganisation. Vi tecknar kollektivavtal för ungefär 150 000 medarbetare. Vi har 2 000 medlemsföretag, varav 400 är verksamma inom området individ och familjeomsorg. Delar av dessa företag kan vara aktiva inom det här området. Vi jobbar ganska mycket också med etikfrågor. För att bli medlem hos oss måste man genomgå en process där vi bedömer om det är ett lämpligt företag att verka i sektorn. Vi utesluter också företag som vi bedömer inte agerar på ett bra sätt. Vi tycker att det är viktigt att det ska vara seriösa företag i sektorn. Eftersom vi är en arbetsgivarorganisation och kanske inte går så djupt in på detta område ställde vi socialutskottets frågor direkt till medlemsföretagen. Vi har fått svar från ett 30-tal företag. Dessa företag har fler enheter, så det har kommit in svar från betydligt fler enheter. Jag kommer att redovisa dessa frågor en och en. Hur är samarbetet med utifrån företagens perspektiv? Överlag tycker man att det är ett bra samarbete, men det skiljer väldigt mycket mellan olika kommuner och mellan individer på de olika socialförvaltningarna. Det är väldigt tydligt – och det har varit uppe här tidigare – att det saknas kunskap. Det är många socialsekreterare som är nyanställda och inte har någon erfarenhet. Det saknas gode män. Den information som vi får blir därmed problematisk. Om man har väldigt lite erfarenhet kan man ta ett medmänniskoperspektiv och inte ett professionsperspektiv i kontakten. Det är en ganska tydlig signal som vi får från företagen. Men alla vill göra gott, och man försöker så gott man kan, men i vissa fall kan det bli väldigt problematiskt. Det blir också problematiskt när man saknar kontakt. Socialsekreteraren har en väldigt viktig roll i relation till den unge. Glappet har varit väldigt stort med tanke på att det har kommit så många. Bedömer ni att socialsekreteraren har tillräckligt med underlag för att kunna fatta beslut? Där är den samlade bedömningen att det har man inte. Det är lätt att förstå med tanke på att de inte har någon bakgrundshistoria. Ofta har man uppgifter om namn, varifrån den unge kommer och ålder. Just detta med åldern återkommer företagen till. Man bedömer att många är betydligt äldre än vad man har uppgett. Det blir också problematiskt. Vem ska reagera? Hur ska man agera i det läget? De enskilda boendena känner att det inte är deras roll, utan de har sina relationer till dem som bor där. Men det kan också vara betydligt äldre och unga som blir placerade på samma boende. Det är otroligt viktigt att se vad man kan göra åt just åldersbestämningsfrågan. Kontakten med socialsekreterarna är ofta bristfällig, och det beror naturligtvis på resursbristen. Socialsekreterare har slutat och då blir den ungdomen utan kontakt och vet inte vart han eller hon ska vända sig. Det här är ett vanligt exempel på den information som ett företag kan få. Det är ungefär så här mycket man vet i en placeringssituation. Vi frågade också om stödet från inför och under placering. Det gäller samma sak där. Det skiljer väldigt mycket mellan olika kommuner. Det beror naturligtvis på de förutsättningar som man har i kommunerna när det gäller ärendemängd och socialsekreterare. Den erfarenhet som man har är väldigt avgörande, men man pekar på att det i många fall saknas just erfarenhet hos nyutexaminerade. Jag vill avsluta med att säga att detta med personalen är otroligt viktig. Det saknas personal, och vi måste tillsammans hitta lösningar för hur man ska kunna bemanna överallt. Det är otroligt viktigt. , Forum för familjevård: Jag vill också börja med att tacka för att vi är inbjudna hit. Jag representerar också en förening som heter Fako som är en förening för familjehem. Jag är förstås familjehem. Jag älskar att vara familjehem. Det är det bästa jag vet. Sedan jobbar jag även som familjehemssamordnare i ett företag. Det som hände var att det kom fantastiskt många ensamkommande barn, framför allt killar. Vi fick jättemånga nya familjehem i som efter alla otäcka bilder i tv fick ett blödande hjärta och ville bli familjehem. Det är många människor som aldrig har tänkt att de skulle bli familjehem, vilket gör att de inte har kommit så långt i sin tankeprocess. De behöver väldigt mycket stöd för att de ska klara av att vara familjehem. Normalt är utredningstiden inför en familjehemsplacering jättelång. Det har funnits med länge i tankarna, och de är mera med på banan än de som blev familjehem . Dessa familjehem behöver, som sagt var, mycket mera stöd, och det kan vi ge på olika sätt. Vi kan till exempel anordna mera träffar för familjehem. I Sala har man startat Familjehemscentralen, som är ett jättebra stöd, där man kan träffa andra familjehem. Man måste också tänka på att familjehemmen har ett arvode som de betalar skatt på, och det är inte pensionsgrundande, vilket gör att det inte är så attraktivt att vara familjehem. Därför har det alltid funnits väldigt få familjehem i . Det har alltid varit problem med att få tag på familjehem. Det måste bli bättre ekonomiska möjligheter för familjehem. Kanske en familjehemsförälder måste vara hemma på heltid för att ta hand om barnet. Då måste vårt arvode vara både pensionsgrundande och a-kassegrundande. Det kom till många familjehem . Men vi måste ändå hålla på kvaliteten. Det är jätteviktigt. Det rör sig om barn som kommer från krigsdrabbade områden, och de ska ha det lika bra som våra svenska barn. , när de ensamkommande barnen börja flytta ut från familjehemmen, kommer det att finnas jättemånga nya familjehem i och då kan vi se vilka som står för mest kvalitet. Vi kommer att ha en helt ny grupp av människor som då är familjehem. Det har också varit många ensamstående yngre människor, par utan barn och aktiva pensionärer som har blivit familjehem. Det har inte funnits tidigare. När de ensamkommande barnen får hit sina familjer uppstår det ett nytt problem. Då blir det en ny kulturkrock. Jag har mött många barn som har fått hit sina föräldrar. Barnen har blivit försvenskade, och när föräldrarna kommer hit blir det stora kulturkrockar. Det finns barn som blir slagna hemma och som inte vågar säga något. Det måste utredas om dessa barn verkligen ska bo med sina föräldrar när föräldrarna kommer till . För att undvika många problem kan man införa mentorer för ensamkommande pojkar. Äldre ensamkommande som kan språket och vet hur samhället i fungerar kan vara mentorer för dessa pojkar. Det har vi provat och det har varit fantastiskt framgångsrikt. Det vore också mycket bra om man kunde ha mentorer för familjehemmen. Framför allt vill jag säga att det är fantastiskt att vara familjehem. Jag har mött fantastiska pojkar framför allt . Jag har både afghanska pojkar och svenska småtjejer placerade hemma hos mig. Jag har varit familjehem , och jag tycker att det är helt underbart. Träffar man mig, då vill man bli familjehem. , kommun: Tack för inbjudan. Jag ska försöka att ge en bild av hur det kan se ut i en mindre kommun. Vi är inte speciella, men jag tror att det är samma problem i små kommuner. Där är en bild av hur det kan se ut. Den handlar om ett informationsmöte. Befolkningen i uppgår till 8 420 invånare. Det betyder att är drygt 1 000 gånger större. Det är viktigt att komma ihåg det. Siffran sex betyder att vi ligger på sjätte plats när det gäller mottagning i landet. Arbetslösheten är hög. Den har gått ned, men det har att göra med att vi har vidtagit åtgärder med så kallade nystartsjobb. Det finns en risk för att arbetslösheten ökar igen när perioden är slut. Arbetslöshet är ett stort problem i ett mindre brukssamhälle som . kom det 69 ensamkommande barn. Skulle det ha varit i hade det betytt drygt 7 000 ensamkommande barn. Det är väldigt många för en liten kommun att klara av, och det medför stora påfrestningar. Här är skrivelser från kommunstyrelsens ordförande, kommunchefen och mig. Vi har skrivit till regeringen och om att vi helt enkelt inte mäktar med. Vi har en kritisk skolsituation. Antalet elever har ökat . Det är väldigt svårt att få tag på lärare som vill jobba på en mindre ort. Vi kan sitta här och prata hur mycket som helst, men detta är en verklighet som man måste förhålla sig till. Vi har en mycket bekymmersam bostadssituation. Det finns inga ledigheter och rum. Just nu har vi en del problem med motsättningar mellan olika grupper. Att hitta en god man är inte heller det lättaste. Anmälda stölder och våldsbrott har faktiskt sjunkit något, men har dessa brott ökat. Vad det beror på är svårt att säga. Men invandringen har också haft en positiv effekt. Det har varit ett lyft för kommunen. rev man hus och det fanns gott om lägenheter. Det har betytt väldigt mycket positivt för kommun. Jag vill verkligen säga att alla som kommer till kommun är väldigt välkomna. Vi ska ta hand om dem på bästa sätt. Men jag skulle önska att mottagningen ska vara mer rättssäker och att man gör mer avreglering i regelverket. Exempelvis duger inte BBiC – de som är insatta i vet vad det är – för den här typen av verksamhet. Om man inte underlättar detta klarar vi inte av det. , kommun: Tack för att jag har fått komma hit. Vi har fått höra många intressanta förslag och synpunkter från berörda myndigheter . Nackdelen med att tala sist är att det mesta redan har blivit sagt. Jag välkomnar många av de regellättnader som kommer till stånd i krisläget. vill jag höja ett varningens finger. Detta måste göras med stor fingertoppskänsla. Vi riskerar att hamna i effekter av detta som vi inte riktigt kan se. Många kvalitetsaspekter i förordningar och lagar bör man inte tumma på. har varit ett oerhört tufft år för kommunerna. kom nya prognos . Den är mycket välskriven, och analysen är intressant, men det enda som är säkert i den är att det är en mycket osäker framtid. Omvärldsläget är svåranalyserat. Vi får ta höjd för kanske ett ännu större mottagande än eller kanske ett lägre. En kommun som har goda förutsättningar i grunden. Det är en mellanstor kommun och en universitetsstad, vilket underlättar personalrekrytering etcetera. Vi har jobbat med målgruppen och har en god grund att stå på. Det har varit till hjälp . Ska vi nu rusta oss för att göra om konststycket att växa så mycket när det gäller boendeplatser, personal, myndighetsutövning och skola, vård, gode män och så vidare blir det en utmaning. Jag har använt det ordet . har vi mycket att ta igen från den höst som har varit, både vad gäller myndighetsutövning och uppföljning. Våra boendeenheter måste få de förutsättningar de behöver för att vi ska kunna bedriva en trygg och säker omvårdnad. pekade på kärnan i uppdraget. I kommunerna är det på boendena och i familjehemmen man jobbar med att skapa trygghet och förutsättningar för den ensamkommande att hantera situationen och vara beredd på nästa steg, oavsett om det är utvisning till hemlandet, tillfälligt uppehållstillstånd eller permanent uppehållstillstånd och en etablering med integration i . Däri ligger utmaningen. Det är detta man jobbar med på boendena. i diskussionen nämndes en frågeställning om trygghet på boendena. Jag har jobbat med målgruppen . Jag började då hade huvuduppdraget. Då såg det väldigt annorlunda ut. Mycket har hänt . Jag känner inte igen den bild som sprids i medierna just , och det oroar mig. Vi har varit inne på den snabba etableringen. Det är många privata HVB och många outredda familjehem. Det är frågor som är viktiga att titta på framöver. Kunskapsstöd till kommunerna när det gäller familjehemsvård och framgångsrika arbetssätt och förhållningssätt när det gäller målgruppen efterfrågas. Det finns många framgångsrika exempel i . har god överblick. har en del av uppdraget. Ordföranden: som vi nu har haft möjlighet att lyssna på finns kvar här, förutom , som var tvungen att gå. Även statsrådet har blivit tvungen att gå, men i hennes ställe har vi statssekreterare , som är här för att svara på frågor. Utöver detta finns det andra representanter närvarande här i salen som utskottets ledamöter också har möjlighet att ställa frågor. Vi har representanter här från ett företag som bedriver HVB-verksamhet, Team . Vi har familjehemsvård närvarande. Föreningen är representerad, liksom gode män och förvaltare. Vi har även representanter för här. Därmed går vi över till frågor från ledamöterna i utskottet. (S): Min fråga riktas i första hand till . Det är glädjande att regeringen tar de här frågorna på största allvar och redogör för de många beslut, resursförstärkningar och insatser som har gjorts och görs på detta område, som ju har varit eftersatt . Hur ser vi nu till att jämställdhetsutbildning också når ensamkommande på boendena? Statssekreterare , : Jag vill inleda med att tacka alla dem som har talat här . Det har varit givande att få alla dessa aktörer på ett pärlband och se hur många som jobbar med frågan. För en feministisk regering är metoden jämställdhetsintegrering i alla beslut som bereds i . Vi studerar att besluten faller lika väl ut för både flickor och pojkar, killar och tjejer, män och kvinnor liksom för hbtq-personer. Vi förbereder en översyn av de satsningar som görs i svensk skola när det gäller jämställdhet och sexualundervisning. Vi funderar också på hur vi bäst ska nå de unga som bor på boenden. Det är självklart att kränkningar i alla former aldrig är tillåtna, oavsett om de sker i , på ett boende eller någon annanstans i vårt land. Vi ska vara otroligt tydliga med vad som gäller. Jämställd blir man inte för att man kommer över den svenska gränsen. Jämställdhet bygger på utbildning, goda förebilder och tydlighet. Vad vi exakt kommer att göra kan jag inte gå in på i detalj, men detta är en fråga som vi bereder . Vi kommer att satsa hårt på att nå både flickor och pojkar ute på boenden. (M): Tack för all information vi har fått ta del av ! Listor med åtgärder har överlämnats till . Det är klart att vi ska göra vår del av detta, som är lagstiftningsarbete. Vi har samlats här för att det inte fungerar, men tack ändå för de goda exempel som man har valt att lyfta fram. Krisen i har pågått . Läget nu är akut med anledning av folkvandringen. En av fem kommuner lex Sarah-anmäler sig själv. Min första fråga går till regeringen: Är det ett nytt ansträngt normalläge i , och kan det leda till undanträngningseffekter? Min andra fråga är kopplad till den kompetensutveckling som är helt nödvändig för att man ska klara av den lagstiftning som finns, där grunden är kvaliteten i välfärden. Är regeringen beredd att pröva nationell, långsiktig kompetensförsörjning för som sådan? Nästa fråga går till . SKL:s medlemmar vill se åldersbedömningar som stöd. När kommer det att presenteras av ? Statssekreterare , : Vi håller nog alla med om att detta är en unik ansträngning för vårt land. Väldigt mycket av det vi gör sker , och vi gör det med gemensamma krafter. Vi vet att flera kommuner har kommit in med lex Sarah-anmälningar till , Inspektionen för vård och omsorg. Vi har sett att det finns undanträngningseffekter. Därför arbetar vi hårt med att på olika sätt försöka stödja kommunerna, dels med finansiella resurser och med regelförändringar, så att de organisatoriska förändringar som kommunerna hittar också ska kunna fungera i verkligheten. Det krävs inte bara finansiella resurser utan också stora kompetenssatsningar. nämnde bland andra två nationella satsningar som träder i kraft för att stärka socialsekreterarnas kompetens. Men frågan är större än så. Det handlar om ett yrke som behöver få sin rätta status. Det handlar om att nyrekrytera och vidareutbilda. Til syvende og sidst är det ett ansvar för kommunledning och arbetsgivare att se till att man kan organisera arbetet på bästa sätt. Vi har talat om behovet av assisterande socialsekreterare. Det tror jag i vissa fall kan vara en alldeles utmärkt idé. I den s.k. bemanningssatsning som regeringen har gjort på den sociala barn- och ungdomsvården, den så kallade barnmiljarden, uttalas att de resurserna också kan gå till att anställa denna hjälp av stöd. , : För att kunna besvara frågan behöver jag berätta något om vårt arbete på området. Bakgrunden är att det finns rekommendationer om medicinsk åldersbedömning av barn i övre tonåren. Dem arbetar man inte utifrån . Det vi nu gör – vi inledde detta arbete – är att se över aktuell vetenskaplig litteratur på området. Det har tillkommit ny forskning som gör att det finns nya, säkrare åldersbedömningsmetoder. Vi sammanställer detta i tre systematiska översikter: en där man åldersbestämmer med hjälp av magnetröntgen, en där man åldersbedömer med hjälp av tänder och en där man använder röntgen av skelett. Dessa översikter kommer också att granskas av externa vetenskapliga granskare. Det kommer också att tas fram en etisk analys av detta. Det ska också tas fram ytterligare en översikt av vetenskaplig litteratur när det gäller att åldersbedöma med hjälp av psykosociala metoder. De metoderna används i till exempel . Detta bildar ett vetenskapligt underlag om vad som är bästa tillgängliga kunskap om metoder, hur säkra de är och hur stora osäkerhetsnivåer det finns. Vi har kallat till ett möte där berörda myndigheter – , och Polisen – är med, liksom representanter för professioner som berörs av detta, alltså barnläkare, tandläkare, röntgenläkare med flera. Där ska vi utifrån det vetenskapliga underlag som vi sammanställt se hur vi ska gå vidare och eventuellt uppdatera rekommendationerna. Då kommer vi sannolikt att ha ett bättre kunskapsstöd att luta oss mot, så att rekommendationerna kommer att kunna uppdateras. , Kommuner och Landsting: Vi har nämnt kompetensutveckling här, men det är lika viktigt med validering. Det finns socionomer som inte är utbildade för det yrket men som länge har jobbat i den sociala barn- och ungdomsvården. Vi behöver ett enhetligt valideringssystem också, och det är minst lika viktigt som kompetensutveckling. Per Ramhorn (SD): Min fråga har att göra med detta med undanträngningseffekter. sa ju att man var rätt hårt belastad när det gäller tillsyn och att man kunde se undanträngningseffekter i andra verksamheter. Min fråga är: Vilka verksamheter är det?