bet · H401NU5 · 2016-10-20 00:00:00 — Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Utskottet föreslår att antar regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Propositionen innefattar bl.a. en ny lag om kollektiv förvaltning av upphovsrätt som innehåller ett regelverk för de kollektiva förvaltningsorganisationernas verksamhet. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Dessutom föreslår utskottet ett tillkännagivande om medlemmars rätt att välja ombud till föreningsstämman i en kollektiv förvaltningsorganisation. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag i denna del och att en ny utformning av regelverket inte bör medföra att svenska kollektiva förvaltningsorganisationer får en konkurrensnackdel gentemot motsvarande organisationer i övriga EU. Utskottets förslag grundas på en motion. Proposition 2015/16:181 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kollektiv förvaltning av upphovsrätt a) antar regeringens förslag till 1. lag om kollektiv förvaltning av upphovsrätt, 2. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och 3. lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar med den ändringen att bestämmelsen får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) ställer sig bakom det som utskottet anför om medlemmars rätt att välja ombud till föreningsstämman och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2015/16:181 punkterna 1–3 och motion 2016/17:41 av m.fl. (M, C, L, KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (V), (S), (SD), (MP) och (L). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:181 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt och en motion som väckts med anledning av propositionen. lämnade företrädare för organisationerna Föreningen () och Svenska Artisters och Musikers () sina synpunkter på propositionen till utskottet. Synpunkterna berörde i huvudsak den del i propositionen som rör ombud på föreningsstämman. lämnade även statssekreterare , , information om propositionen till utskottet. antog och rådet direktiv /26/EU om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden. Direktivet består av två huvuddelar, dels allmänna bestämmelser om de kollektiva förvaltningsorganisationernas verksamhet, dels särskilda bestämmelser om gränsöverskridande licensiering av musik. Målsättningen med direktivet är att den kollektiva förvaltningen inom EU ska fungera väl och att den gränsöverskridande licensieringen av musik ska underlättas. Direktivet skulle vara genomfört . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag till genomförande av direktivet. Uppdraget redovisades i betänkandet Kollektiv rättighetsförvaltning på upphovsrättsområdet (SOU 2015:47). Betänkandet har därefter remissbehandlats. Regeringen beslutade att begära in Lagrådets yttrande över propositionens lagförslag. Lagrådet hade inga synpunkter på förslagen. De senaste decenniernas tekniska utveckling har inneburit nya upphovsrättsliga utmaningar, t.ex. när det gäller tjänster som tillhandahåller stora mängder upphovsrättsligt skyddat material. Denna utveckling förutsätter en väl fungerande kollektiv rättighetsförvaltning som tar vara på de inblandades intressen och rättigheter. I propositionen föreslår regeringen en helt ny lag om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Lagen innehåller ett omfattande regelverk för de kollektiva förvaltningsorganisationernas verksamhet. Bland förslagen finns bestämmelser som syftar till • att garantera att organisationernas medlemmar kan delta i beslutsfattandet på ett tillfredsställande sätt • att den ersättning som inkasseras hanteras ansvarsfullt • att medlemmar, rättighetshavare och andra garanteras insyn i organisationernas verksamhet • att säkerställa att villkoren i de licensavtal som ingås mellan kollektiva förvaltningsorganisationer och användare är rimliga. föreslås ansvara för tillsynen över att lagen följs. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Utskottets förslag i korthet antar regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. ställer sig vidare bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag som beaktar det som utskottet anför om medlemmars rätt att välja ombud till föreningsstämman i en kollektiv förvaltningsorganisation. Enligt utskottet bör utformningen av regelverket medföra att svenska kollektiva förvaltningsorganisationer inte får en konkurrensnackdel gentemot motsvarande organisationer i övriga EU. I propositionen föreslår regeringen en ny lag om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Lagen innehåller ett regelverk för de kollektiva förvaltningsorganisationernas verksamhet som regleras i förhållande såväl till de egna medlemmarna och andra rättighetshavare som till användarna. Bland förslagen finns bestämmelser som syftar till att garantera att organisationernas medlemmar kan delta i beslutsfattandet på ett tillfredsställande sätt, att den ersättning som inkasseras hanteras ansvarsfullt, att medlemmar, rättighetshavare och andra garanteras insyn i organisationernas verksamhet, och att säkerställa att villkoren i de licensavtal som ingås mellan kollektiva förvaltningsorganisationer och användare är rimliga. Verksamheten i de kollektiva förvaltningsorganisationerna Regeringens förslag innebär att rättighetshavare ges ett antal grundläggande rättigheter i förhållande till de kollektiva förvaltningsorganisationerna. En sådan förvaltningsorganisation ska bl.a. vara skyldig att förvalta rättigheter på en rättighetshavares begäran. Särskilda bestämmelser införs även om rättighetshavares möjligheter att begränsa och säga upp ett uppdragsavtal. I den föreslagna nya lagen ställs vidare krav på icke-diskriminerande villkor för medlemskap i kollektiva förvaltningsorganisationer och att de kollektiva förvaltningsorganisationerna ska vara skyldiga att anta den som uppfyller kraven som medlem. För att medlemmarna ska kunna utöva inflytande och kontroll över organisationen ska stämman enligt propositionen fatta beslut i vissa grundläggande frågor. Till de beslut som stämman ska fatta hör ändringar i stadgarna och villkoren för medlemskap. Stämman ska också besluta om utseende av styrelsen. Detta innebär att styrelseledamöterna ska väljas av medlemmarna på stämman, vilket enligt regeringen inte alltid är fallet . Stämman föreslås också besluta i frågor som rör förvaltningen av rättigheterna. Det gäller bl.a. principer för hur inkasserad ersättning ska fördelas till rättighetshavarna och vilka avdrag organisationen får göra för förvaltningsavgifter. Om organisationen använder medel för kollektiva ändamål, t.ex. stipendier, ska beslut fattas också om detta. Medlemmarna ska också ha möjlighet att på olika sätt delta vid stämman, bl.a. genom ombud. Enligt förslaget ska medlemmarna som utgångspunkt ha rätt att fritt välja ombud. Det innebär enligt propositionen en skillnad mot vad som gäller i bl.a. ekonomiska föreningar där det finns möjligheter att begränsa rätten att anlita ombud, t.ex. genom att ställa krav på att ett ombud bara får företräda ett visst antal medlemmar. Hur de kollektiva förvaltningsorganisationerna ska ledas regleras särskilt i den föreslagna lagen. Det ska bl.a. finnas en funktion som övervakar hur den verkställande direktören och andra i ledningen sköter sina uppgifter. Styrelsen föreslås ha detta ansvar. Ledningen ska vidare redovisa vissa uppgifter till medlemmarna vid stämman, bl.a. om eventuella intressekonflikter. I propositionen föreslås vidare särskilda regler för hur kollektiva förvaltningsorganisationer får hantera den ersättning som inkasseras av användare. Bland annat regleras inom vilken tid ersättning ska betalas ut till rättighetshavarna och de närmare förutsättningarna för att göra avdrag från intäkterna för att finansiera förvaltningen och annan verksamhet. Också organisationernas ansvar för att lokalisera de rättighetshavare som är berättigade till ersättning regleras. Därtill regleras hur ersättningen får användas om det inte går att hitta den som är berättigad till ersättning. I propositionen föreslås också bestämmelser om att kollektiva förvaltningsorganisationer och användare ska förhandla i enlighet med god affärssed. De licensvillkor som tillämpas ska vara sakliga och icke-diskriminerande, och den ersättning som organisationerna begär av användarna ska vara rimlig. Organisationerna föreslås också åläggas vissa skyldigheter när det gäller att besvara licensförfrågningar. För användare gäller att de ska rapportera om användningen av verk och andra skyddade prestationer. I propositionen anges att kollektiva förvaltningsorganisationer ska lämna information till rättighetshavarna om den ersättning som inkasserats för deras räkning och de avdrag som har gjorts från denna. Organisationerna ska även på begäran av bl.a. användare lämna information om de rättigheter de företräder och göra viss information om verksamheten tillgänglig för allmänheten. I den föreslagna lagen finns också bestämmelser om att organisationerna ska upprätta en s.k. insynsrapport. Rapporten ska bl.a. innehålla viss finansiell information. Gränsöverskridande licensiering av musik När det gäller gränsöverskridande licensiering av musik föreslås särskilda regler för de organisationer som utfärdar licenser som omfattar mer än ett EES-land. På dessa organisationer ställs bl.a. krav när det gäller förmåga att hantera inblandade rättigheter. Organisationerna ska enligt förslaget ha viss databaskapacitet för att möjliggöra en korrekt licensiering och fördelning av intäkter. Ett genomförande av regeringens förslag innebär att () ska ha ansvar för tillsynen över att organisationerna följer bestämmelserna i den nya lagen. PRV föreslås kunna ingripa genom att utfärda ett föreläggande om en organisation inte fullgör sina skyldigheter. De kan t.ex. ingripa om en organisation tillämpar orimliga licensvillkor i förhållande till en användare. I ett sådant fall kan myndigheten förbjuda organisationen att tillämpa liknande villkor . kommer emellertid inte att kunna gripa in i enskilda avtal och ändra villkoren. Den nya lagen föreslås träda i kraft . I vissa fall, t.ex. när det krävs stadgeändringar, får organisationerna ytterligare tid på sig att ställa om verksamheten. I motion 2016/17:41 anför m.fl. (M, C, L, KD) att regeringens förslag innebär en skillnad mot vad som gäller när det handlar om att välja ombud till organisationernas stämmor. I propositionen föreslås att medlemmarna fritt ska få välja ombud medan detta i stället regleras i många av organisationernas stadgar. Motionärerna anger att ett ombud i t.ex. själv måste vara medlem och högst får företräda en annan medlem. Enligt motionen har lagförslaget skapat oro att medlemmars möjlighet att fritt välja ombud ska påverka den demokratiska processen i de kollektiva förvaltningsorganisationerna negativt. Motionärerna hävdar att det bakomliggande EU-direktivet ger utrymme för att i den föreslagna lagen begränsa möjligheter att anlita ombud och att en sådan begränsning föreslås i utredningen rättighetsförvaltning (SOU 2015:47). I motionen påpekas att lagstiftningen på denna punkt ser olika ut i olika medlemsstater i EU och att om det finns en osäkerhet om stabiliteten i förvaltningsorganisationerna kan medlemmarna komma att välja någon annan organisation i något annat land. Motionärerna pekar också på att en motsvarande begränsning av rätten att anlita ombud infördes i lagen om ekonomiska föreningar (prop. 2015/16:4, bet. 2015/16:CU10). Mot denna bakgrund menar motionärerna att regeringen bör se över möjligheten att begränsa hur många medlemmar ett ombud kan företräda i kollektiva förvaltningsorganisationer. Med anledning av vad som anförs motion 2016/17:41 (M, C, L, KD) om möjligheterna för en medlem i en kollektiv förvaltningsorganisation att anlita ombud till organisationens stämma kan nämnas att det i propositionen (s. 69 f.) förs ett resonemang om bakgrunden till regeringens förslag. Bland annat anförs följande: Ett av direktivets främsta syften är vidare att säkerställa att medlemmarna kan delta i den kollektiva förvaltningsorganisationens beslutsfattande. När det gäller stämma avses bl.a. att säkerställa att medlemmarna har möjlighet att delta och rösta oavsett om det sker på plats, på elektronisk väg eller genom ombud. Möjligheten att anlita ombud lyfts särskilt fram som något som bidrar till att medlemmar kan delta i beslutsfattandet på ett lämpligt och effektivt sätt (skäl 23). Det framhålls också att detta ger rättighetshavarna en verklig möjlighet att fritt välja en kollektiv förvaltningsorganisation, oberoende av i vilken medlemsstat organisationen är etablerad. Rättighetshavarna förutsätts alltså kunna välja att ansluta sig till en organisation i en annan medlemsstat än den egna. Kommissionen har också i de diskussioner som hållits med medlemsstaterna om direktivets genomförande starkt betonat att syftet med bestämmelserna medför tydliga begränsningar av medlemsstaternas möjligheter att anta bestämmelser som inskränker rätten att anlita ombud. Sådana bestämmelser måste alltså övervägas särskilt i förhållande till de konsekvenser de kan få för rättighetshavarnas möjlighet att tillvarata sin rätt. Det gäller inte minst i gränsöverskridande situationer. Ur detta perspektiv framstår det inte som tillfredsställande att t.ex. hänvisa till att medlemmarna i stället kan delta elektroniskt vid stämman. Ett elektroniskt deltagande förutsätter på samma sätt som deltagande i stämmolokalen att en medlem själv har möjlighet att delta och förmåga att bevaka sina intressen, t.ex. med hänsyn till det språk som används. För utländska medlemmar och andra som inte är bosatta på orten för stämman skulle det därför kunna få långtgående konsekvenser om rätten att anlita ombud kunde begränsas på det sätt som föreslås av utredningen. I många situationer torde i synnerhet möjligheten att tillsammans med andra anlita ett och samma ombud, t.ex. en advokat, kunna ha mycket stor betydelse. Enligt regeringens uppfattning ger direktivet därför inte utrymme för sådana begränsningar av rätten att anlita ombud. Det gäller i fråga om den krets som kan vara ombud och särskilt i förhållande till hur många medlemmar ett ombud får företräda. Det föreslagna regelverket genomför ett EU-direktiv som genom att reglera kollektiva förvaltningsorganisationers verksamhet syftar till att stärka upphovsrätten på den digitala inre marknaden. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det för svenska upphovsmän och företag som använder upphovsrättsligt skyddat material i sin verksamhet är angeläget att den kollektiva förvaltningen av upphovsrätt fungerar väl såväl i som i övriga EU. Ett EU-gemensamt regelverk skapar enligt utskottet en starkare grund för de svenska kreativa och kulturella näringarnas vidare utveckling och bör genomföras i svensk rätt . Utskottet vill emellertid understryka vikten av att verksamheten i de kollektiva förvaltningsorganisationerna i grunden styrs av fungerande och ändamålsenliga regler. I den aktuella propositionen föreslås bestämmelser som innebär att medlemmar i kollektiva förvaltningsorganisationer fritt ska få välja ombud till föreningsstämman. En sådan ordning kan enligt utskottets uppfattning leda till att den demokratiska processen i organisationerna påverkas negativt. Därmed riskerar förslaget i propositionen i denna del att skapa instabilitet i organisationerna och osäkerhet bland medlemmarna. En sådan situation skulle kunna leda till att medlemmar i de svenska organisationerna i stället ansluter sig till en motsvarande organisation i en annan medlemsstat. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att bör anta propositionen, men tillkännage för regeringen att den bör återkomma till med ett nytt förslag om medlemmarnas rätt att välja ombud till föreningsstämman, som beaktar det utskottet anfört ovan. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att en ny utformning av regelverket i denna del inte bör medföra att svenska kollektiva förvaltningsorganisationer får en konkurrensnackdel gentemot motsvarande organisationer i övriga EU. När det gäller de föreslagna ändringarna i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar bör dock av lagtekniska skäl anta utskottets förslag till lag i bilaga 3. Utskottet tillstyrker därmed propositionens lagförslag med de ändringar som framgår av utskottets lagförslag i bilaga 3. Utskottet föreslår vidare att ställer sig bakom det som anförts ovan om medlemmars rätt att välja ombud till föreningsstämman och tillkännager det för regeringen. Därigenom blir motion 2016/17:41 (M, C, L, KD) tillgodosedd och tillstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:181 Kollektiv förvaltning av upphovsrätt: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar. 2016/17:41 av m.fl. (M, C, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att begränsa hur många medlemmar ett ombud kan företräda i kollektiva förvaltningsorganisationer och tillkännager detta för regeringen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:188) om patent- och marknadsdomstolar Patent- och handlägger mål och ärenden enligt det som föreskrivs i 1. lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar, patentlagen (1967:837), lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar, lagen (1978:152) om svensk domstols behörighet i vissa mål på patenträttens område m.m. och växtförädlarrättslagen (1997:306), 2. lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, mönsterskyddslagen (1970:485), firmalagen (1974:156), lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter och varumärkeslagen (2010:1877), 3. konkurrenslagen (2008:579), marknadsföringslagen (2008:486), lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer, försäkringsavtalslagen (2005:104), lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, lagen (2010:510) om lufttransporter, lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden, lagen (2014:836) om näringsförbud, lagen (2014:1344) med kompletterande bestämmelser till EU:s tåg-, fartygs- och busspassagerarförordningar och lagen (2016:000) om kollektiv förvaltning av upphovsrätt, och 4. annan lag. 3. konkurrenslagen (2008:579), marknadsföringslagen (2008:486), lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellan näringsidkare, lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (2000:1175) om talerätt för vissa utländska konsumentmyndigheter och konsumentorganisationer, försäkringsavtalslagen (2005:104), lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, lagen (2010:510) om lufttransporter, lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden, lagen (2014:836) om näringsförbud, lagen (2014:1344) med kompletterande bestämmelser till EU:s tåg-, fartygs- och busspassagerarförordningar, lagen (2016:000) om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och konkurrensskadelagen (2016:000), och I detta betänkande, 2016/17:NU5, behandlar utskottet regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och en motion som väckts med anledning av denna proposition. Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Det är ett enigt utskott som står bakom detta betänkande, vilket kan vara bra att poängtera. Propositionen och betänkandet skulle också kunna beskrivas som ett sätt att skapa förutsättningar för det som ibland brukar kallas för det svenska musikundret och de musikskapare som är en del av detta. Man lyfter fram betydelsen av att gemensamt kunna få fram regler och en ordning för att dessa människor och företag ska kunna få en rättmätig ersättning och för att branschen ska kunna fortsätta att utvecklas. Det handlar om en betydelsefull näring som sysselsätter många och är en bidragande orsak till starka konkurrenskraft. , enligt aktuella siffror från musikbranschen, handlade det om intäkter , vilket var en ökning innan med 1 miljard. I denna ökning står det som kallas för onlineverksamhet för en betydande del. Att den här frågan har tagits fram och drivits i EU handlar till stor del om att den har varit pådrivande i och i det arbete som ligger bakom propositionen. Utskottet föreslår att antar regeringens proposition om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Det föreslagna regelverk som den bygger på handlar om att reglera kollektiva förvaltningsorganisationers verksamhet och stärka upphovsrätten på den digitala inre marknaden. Ett gemensamt regelverk skapar en starkare grund även för de svenska kreativa och kulturella näringarnas vidare utveckling. I den aktuella propositionen föreslås bestämmelser som innebär att medlemmar i de organisationer som innefattas här fritt ska få välja ombud. När det gäller denna fråga har utskottet lyft fram att regeringen får återkomma om hur denna ombudsfördelning ska ske. I övrigt är propositionen välkommen. Det har varit en ingående och konstruktiv diskussion och debatt med företrädare från branschen på vägen fram, något som inte minst Svenska tonsättares internationella musikbyrå, , och Svenska artisters och musikers intresseorganisation, , också har framfört till utskottet. Det är av stor vikt att denna proposition kan genomföras efter de intentioner som finns. Vi noterar dock det tillkännagivande som ett enigt utskott står bakom om att regeringen behöver komma tillbaka i just detta ärende. De kulturella och kreativa näringarna är utomordentligt viktiga för . De anställer många människor och innebär rätt stora skatteintäkter till liksom exportmöjligheter inom sådant som film, musik, dataspel och en mängd andra områden, även om det ofta är musikundret som lyfts fram. Kollektiv förvaltning av upphovsrätt Det vi har att fatta beslut om handlar om en del av immaterialrätten, som verkligen är en grundbult och en förutsättning för många av dessa viktiga branscher. Immaterialrätten är stark i och fungerar i allt väsentligt väldigt väl och har så gjort väldigt . Frågar man författare, musiker och andra vittnar de också om att tilltron till immaterialrätten är väldigt viktig. Man ska kunna leva av det man skapar och på olika sätt kunna kommersialisera det. Det här är ett EU-direktiv i botten, där man har gjort en översyn. Man ska dock komma ihåg att utgångspunkten för detta inte har varit att vi har haft stora problem i , utan det handlar snarare om problem i andra länder i . Vi tycker i allt väsentligt att det är en bra proposition som regeringen har kommit med. Däremot finns det kopplat till en väldigt nischad fråga som handlar om rättighetsorganisationernas stämmor eller företrädarskap en väldigt stor oro i branschen. Reaktionen från och andra var kort och gott att om någonting inte är trasigt bör man inte laga det och riskera att då ifrågasätta och kanske också förstöra möjligheterna för de här viktiga och välfungerande svenska rättighetsorganisationerna.