bet · H401AU4 · 2016-12-09 00:00:00 — Social skyddslagstiftning syftar till att skydda den som typiskt sett är i en svag position gentemot sin avtalsmotpart. Utskottet har svårt att tänka sig en mer utsatt grupp arbetstagare än den nu aktuella och kan därför inte ställa sig bakom yrkande om tillfälliga anställningar för personer med funktionsnedsättning i verksamhet och inom dess grunduppdrag. Anställningsskyddet bör heller inte betraktas, vilket görs i motion, som en tröskel som hindrar personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få arbete. Arbetsrätten är den grundplatta som bidrar till trygghet och inflytande för denna annars mycket utsatta grupp. När det gäller yrkandet att se över reglerna för rätt till lönebidrag hos den egna arbetsgivaren kan utskottet konstatera att det förslaget återfinns i betänkandet Sänkta trösklar – högt i tak (SOU 2012:31 s. 316). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Även motionsförslaget om förbättrade möjligheter att snabbt och enkelt få fungerande arbetshjälpmedel återfinns i utredningsbetänkande, i Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor (SOU 2012:92). När det gäller förslaget om att införa s.k. flexjobb enligt den danska modellen kan utskottet konstatera att flexjobb i innebär en anställningsform för den som har väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom. Utskottet noterar att av den utredning (Ds 2016:14) som ligger till grund för de förtydliganden av lönestöden som regeringen föreslår i årets budgetproposition och som utskottet ställer sig bakom, framgår att överväganden bakom förslagen är bl.a. den danska modellen för ”fleksjob”. Utskottet noterar vidare att departementets pågående översyn av lönestöden fortsätter. ska regeringen lägga fast en ny inriktning när det gäller funktionshinderpolitiken. Underlagen för en sådan ny inriktning är av flera slag. Särskilt viktig är FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) som trädde i kraft samt rekommendationer från kommittén av oberoende experter som har till uppgift att övervaka att staterna skyddar och respekterar rättigheterna i konventionen. Som ett led i detta arbete är förslaget En funktionshinderpolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle (2016:13) från Myndigheten för delaktighet ute på remiss till myndigheter, kommuner, civilsamhället och andra berörda aktörer med en svarstid som löper ut . När det gäller yrkandet om att det inför den kommande reviderade strategin för funktionshinderpolitiken bör göras en översyn av de delar av strategin som rör arbetsmarknaden för att ge fler människor med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga fler och snabbare möjligheter att komma in på arbetsmarknaden håller utskottet med om att det krävs förstärkta åtgärder för den aktuella målgruppen. Utskottet kan dock konstatera att regeringen arbetar i just denna riktning och att lönestöden är föremål för en pågående översyn för att bli mer ändamålsenliga. När det gäller vikten av ett tydligt funktionshinderperspektiv i Agenda 2030-arbetet för att nå sysselsättningsmålet delar utskottet motionärernas uppfattning att behöver stärka sin politik för att människor med funktionsnedsättning ska få förbättrade möjligheter till arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Det handlar om insatser av flera slag t.ex. bättre matchning och att ge personer med funktionsnedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete. Funktionshinderpolitiken är enligt utskottets mening mycket viktig för samhällets hållbara utveckling och för att ska kunna leva upp till sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och i arbetet med FN:s globala utvecklingsmål i Agenda . Det arbetet och genomförandet av om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är enligt utskottet centralt i arbetet med en framtida funktionshinderpolitik. Regeringen tillsatte en delegation för genomförande av Agenda 2030. Delegationen kom med en delredovisning om bl.a. hur arbetet bedrivits . Det framgår av redovisningen att parallellt med ett pågående arbete med en kartläggning av i vilken utsträckning uppfyller agendans mål och delmål planeras sektorsvisa dialoger och tvärsektoriella dialoger . Först återkommer delegationen med förslag till en översiktlig handlingsplan. Därutöver är Myndigheten för delaktighets förslag för en ny funktionshinderpolitik som nämnts ovan ute på remiss. Utskottet finner mot bakgrund av det sagda att ett tydligt funktionshinderperspektiv finns med i underlaget för regeringens arbete med Agenda 2030 och i utformningen av en nationell strategi för inriktningen av funktionshinderpolitiken . Sammantaget kan utskottet konstatera att regeringen vidtagit en rad åtgärder för att stärka arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och att det pågår ett flertal utredningar på området. Resultaten av dessa åtgärder bör avvaktas, varför motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD). , , och anser i motion 2016/17:2354 av m.fl. i denna del att regeringen bör återkomma med förslag som uppmuntrar och möjliggör för fler att arbeta längre. Enligt partierna behöver drivkrafterna för arbete högre upp i åldrarna stärkas. Det handlar om att se över möjligheterna till en anpassad arbetsmiljö, göra det lättare att byta karriär mitt i livet och att ha en väl fungerande arbetsmarknadspolitik. m.fl. (M) förordar i motion 2016/17:1422 att förbättringar av äldres villkor och möjligheter på arbetsmarknaden bör övervägas (yrkande 1) och pekar på de hinder som finns bl.a. i form av negativa attityder. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är glädjande att vi ser en utveckling där den genomsnittliga livslängden ökar i . En ökad livslängd får till följd att många finner det naturligt att också arbeta högre upp i åldrarna, både för lönen och för känslan av att fortfarande göra en värdefull insats. Den ökade medellivslängden kompenseras dock inte i tillräcklig grad av ett längre arbetsliv, vilket innebär en utmaning både för välfärdens finansiering och för den framtida pensionsutvecklingen. Utskottet anser därför att arbetet med åtgärder som förlänger arbetslivet är viktigt. När det gäller äldres deltagande på arbetsmarknaden noterar utskottet att en särskild utredare fick i uppdrag att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och att ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre (dir. 2011:34). Den s.k. överlämnade slutbetänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) till regeringen. Utredningen föreslog bl.a. införandet av en s.k. riktålder som skulle följa utvecklingen av medellivslängden. Åldersgränserna i det allmänna pensionssystemet föreslogs anknyta till riktåldern. Andra förslag i utredningen rörde bl.a. åtgärder inom arbetsmiljöområdet och åtgärder för att motverka åldersdiskriminering. Betänkandet har remitterats och bereds inom ramen för den översyn av pensionssystemet som initierats av Pensionsgruppen, med företrädare för partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Pensionsgruppen har dels konstaterat att det behöver vidtas åtgärder som förlänger arbetslivet, dels att sådana åtgärder behöver vara brett förankrade och att förändringar i de allmänna systemen därför bör göras i dialog med arbetsmarknadens parter. Utskottet kan vidare notera att och utsågs av socialförsäkringsminister till processledare för projekt om ett längre arbetsliv. Under innevarande år har de båda processledarna fört en dialog med arbetsmarknadens parter. Denna dialog har resulterat i en kort rapport med en avsiktsförklaring som tolv centrala parter på arbetsmarknaden står bakom. Rapporten presenterades och hanteras inom ramen för Pensionsgruppens arbete. Utskottet kommer med intresse följa arbetet i denna viktiga fråga. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har tagit flera initiativ för ett hållbart arbetsliv och för att förbättra förutsättningarna för att fler ska kunna arbeta längre. Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 har behandlats av utskottet (bet. 2015/16:AU8). Regeringen har även tillsatt utredningen för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1 och 2016:77) som bl.a. ska kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar och ta fram ett beslutsunderlag för eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöområdet. Utskottet välkomnar också den satsning på arbetslivsforskning och samordnande insatser som regeringen föreslår i budgetpropositionen (se prop. 2016/17:1 utg.omr. Insatser för att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och minska risken för att arbetstagare skadas och slits ut är enligt utskottet nödvändiga för att uppnå ett hållbart och längre arbetsliv. Utskottet vill vidare framhålla betydelsen av de särskilda medel som avsattes inom anslaget Arbetslivspolitik i budgetpropositionen . Medlen avsattes till för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och för att –2018 finansiera forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer samt kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Det är dessutom enligt utskottet glädjande att regeringen avser att inrätta ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö samt för utvärdering av arbetsmiljöpolitik och att en utredning tillsatts för att föreslå de närmare formerna för detta (dir. 2016:2 och 2016:79). Slutligen vill utskottet också lyfta fram de stora investeringar som görs av regeringen i det s.k. . Satsningar som ger ökade möjligheter för individer att omskola sig till ett nytt yrke och ställa om i arbetslivet. De initiativ som regeringen tagit här kan enligt utskottet förväntas bidra till att förbättra förutsättningarna för att fler ska kunna arbeta längre. Mot denna bakgrund finner utskottet inget behov av att vidta ytterligare åtgärder med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Omställning i arbetslivet och företagsnedläggning Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 13 (C) och 14 (V). framför i partimotion 2016/17:1737 av m.fl. att partiet vill se förslag om hur företag ska finansiera sitt sociala ansvar i samband med utflyttning av produktion. är det alltför billigt att lägga ned och flytta verksamhet från jämfört med många andra europeiska länder menar partiet (yrkande 16). framhåller i motion 2016/17:2971 av m.fl. att möjligheterna till omställning från ett arbete till ett annat bör förbättras genom en mer flexibel arbetsmarknad med bättre system för omställning samt att bör bli mer flexibel (yrkande 7). (S) anför i motion 2016/17:631 att möjligheten att stärka trygghetssystemen inom arbetslivet bör övervägas (yrkande 1). Regeringens åtgärder för att uppnå målet med lägst arbetslöshet i EU 2020 har en mycket bra inriktning, men står många långt ifrån arbetsmarknaden. m.fl. (M) föreslår i motion 2016/17:324 att fler och bättre omställningsstöd bör utredas eftersom det måste bli lättare att byta jobb mitt i livet (yrkande 1). Utskottet har behandlat frågor om ökat socialt ansvar för företagen vid företagsnedläggningar och frågor om omställning i bred mening tidigare. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den svenska arbetsmarknadsmodellen ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad med goda förutsättningar för trygghet, utveckling och konkurrenskraft. Modellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter och en samverkan med en rad andra aktörer. Statens roll är att genom ändamålsenliga regelverk och styrmedel säkerställa goda arbetsvillkor och underlätta för tillkomsten av nya jobb t.ex. i samband med en företagsnedläggning. Utskottet påminner också om arbetslöshetsförsäkringens betydelse för en modern arbetsmarknad som i globaliseringens tidevarv ställer stora krav på omställning. Utskottet vill också understryka den stora vikt som regler om anställningsskydd, arbetstagarinflytande och t.ex. tidiga varsel har vid företagsflytt liksom de nästintill heltäckande omställningsavtal som finns på svensk arbetsmarknad, avtal som kan ses som ett starkt komplement till den offentliga arbetsmarknadspolitiken. Omställningsorganisationerna sköter mycket framgångsrikt en stor del av det tidiga stödet till de som är uppsagda på grund av övertalighet. Det handlar om ekonomisk ersättning och stöd och hjälp att hitta nytt jobb eller att starta eget eller börja studera. Nedskärningar beror inte enbart på konjunktur, utan till stor del handlar det om en långsiktig strukturomvandling på grund av ny teknik, nya marknader och t.ex. flytt av verksamheter utomlands. medlemskap i har även inneburit att stöd kan sökas hos Europeiska globaliseringsfonden (EGF) för att hjälpa arbetstagare som förlorat jobbet t.ex. i samband med företagsnedläggningar. Stödet kan sökas av Arbetsförmedlingen på regeringens uppdrag. Stödet kan användas för medfinansiering av aktiva arbetsmarknadsåtgärder som ger stöd med jobbsökande, yrkesvägledning, fortbildning och utbildning samt mentorstöd och coachning, entreprenörskap och företagande. Den svenska omställningsmodellen har uppmärksammats även av i rapporten to work . Rapporten visar att i jämförelse med andra har varit framgångsrikt, bl.a. tack vare Trygghetsråden. Sammantaget menar utskottet att beredskapen och verktygslådan för att möta framtida företagsnedläggningar och därpå följande omställningar på den svenska arbetsmarknaden är goda. Flexibilitet och trygghet vävs samman och kombineras på ett sätt i den svenska arbetsmarknadsmodellen som enligt utskottet gynnar såväl företagen som individernas behov på arbetsmarknaden. Det kan vara riktigt att det kan vara billigare att lägga ned och flytta verksamhet i än i vissa andra länder i EU även om det är svårt att göra sådana jämförelser. Men det är enligt utskottet tveksamt om det förhållandet är en konkurrensnackdel. Det kan även ses som en konkurrensfördel när ett företag som är vant vid mer komplicerade nationella system än det svenska kan se fördelar med att förlägga sin verksamhet i . Regleringen på arbetsmarknaden måste alltid vara avvägd mellan arbetsgivarnas behov av flexibilitet och arbetstagarnas behov av inflytande och trygghet i sitt arbete. Regelverket kan förvisso behöva ändras på grund av ändrade förhållanden på arbetsmarknaden men inte på det sätt och med den inriktning som förespråkar i sin motion. Enligt utskottet förutsätter tvärtom omställning att det finns ett rimligt och väl avvägt anställningsskydd och inflytande för arbetstagarna. Anställningsskyddet i lag ger t.ex. incitament för omställningsavtal och kompetensutveckling. Utskottet menar att dagens regelverk i huvudsak är väl avvägt och ser inte behov av några åtgärder för en flexiblare arbetsmarknad i den riktning som förespråkas av . anser också att bör bli mer flexibel med kortare kvalificerade utbildningar för att möta behoven på dagens arbetsmarknad. Utskottet konstaterar att (bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64) beslutat att ställa sig bakom regeringens förslag till en stärkt yrkeshögskola och ser inte skäl till ytterligare åtgärder. Avslutningsvis noterar utskottet att regeringen sedan den tillträdde har vidtagit en rad åtgärder för att stärka tryggheten på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservationerna 15 (SD) och 16 (KD) samt särskilda yttrandena 6 (M), 7 (C) och 8 (L). föreslår i motion 2016/17:2511 av och att ansvaret för arbetslöshetsförsäkringen flyttas till eftersom arbetslöshetsförsäkringen bör vara en del av de grundläggande ekonomiska trygghetssystemen och vara garanterad samtliga löntagare (yrkande 4). anser även att det nuvarande regelverket för sökområdet för lämpligt arbete medför att människor på ett olyckligt sätt tvingas bort från hembygden. Partiet föreslår därför i samma motion att det ska vara möjligt att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde, dvs. ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln (yrkande 6). yrkar i motion 2016/17:3349 av m.fl. att arbetslöshetsförsäkringen justeras bl.a. så att den blir allmän och obligatorisk, dess ersättningstak indexeras och att arbetsvillkoret ersätts med ett inkomstvillkor i nivå med vad som gäller då skyldigheten att betala avgift till arbetslöshetsförsäkringen infaller (yrkande 23 i denna del). (S) anför i motion 2016/17:1901 att villkoren i arbetslöshetsförsäkringen bör förbättras. En fungerande omställning kräver detta och att det blir enklare att bli medlem och att reglerna för hur man får förnyad ersättning från arbetslöshetsförsäkringen förbättras. (M) föreslår i motion 2016/17:2085 att det införs en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring – en ändring som självfallet måste genomföras i dialog med arbetsmarknadens parter. (MP) understryker i motion 2016/17:105 vikten av att ta del av erfarenheterna från våra grannländer som har kortare karens för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen när en arbetstagare säger upp sig. En reform på området skulle främja rörligheten på arbetsmarknaden menar han. (C) anför i motion 2016/17:365 att man bör se över snedvridningarna i arbetslöshetsförsäkringen för företagare och blivande företagare (yrkande 1). och (båda C) förespråkar i motion 2016/17:1186 att regelverket förtydligas så att egenanställda har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen vid deltidsarbetslöshet på samma sätt som andra anställda (yrkande 1). Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är både att fungera som en inkomstförsäkring som ger individen trygghet vid arbetslöshet och att underlätta och stimulera till omställning. Alla som kan ska arbeta, men individen ska också våga byta jobb, och vid arbetslöshet ska det finnas ekonomisk trygghet och stöd till omställning. Möjligheten till omställning är en grundbult i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är mot bakgrund av detta värt att notera att de kompletterande försäkringar som arbetsmarknadens parter erbjuder i kollektivavtal och inkomstförsäkringar ofta bygger på att den sökande har rätt till ersättning från den statliga arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet konstaterar att den höjning av ersättningen som skedde 2015 är en väsentlig förutsättning för att den statliga arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring som ger individen trygghet vid arbetslöshet. Efter höjningen av taket har andelen mottagare av ersättningen som inte får av sin dagsförtjänst enligt regeringen minskat . Utskottet välkomnar också att regeringen i budgetpropositionen föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska förstärkas för deltidsarbetslösa. Dagens begränsningsregel rivs upp, och reglerna görs mer likformiga så att omställningstiden för den som blir arbetslös och arbetar deltid inte ska skilja sig från den som blir helt arbetslös. Förändringarna har en klar omställnings- och jämställdhetsprofil och sker genom en förordningsändring med ikraftträdande planerat till . pågår vidare en översyn av arbetslöshetsförsäkringen i syfte att underlätta för fler att kvalificera sig för och ansluta sig till försäkringen. Översynen omfattar också vissa andra frågor som utretts av den parlamentariska socialförsäkringskommittén (SOU 2015:21). Även förslag om förtroendevaldas rätt till ersättning och om samordning av pension och arbetslöshetsersättning m.m. bereds inom . Det pågående arbetet bör inte föregripas, utan utskottet ser fram emot att få ta del av resultaten av detta. Ett antal motioner innehåller yrkanden om att arbetslöshetsförsäkringen bör bli allmän och obligatorisk och/eller få ny huvudman. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden, senast vid (2015/16:AU 2 s. 56). Utskottet har alltjämt den uppfattningen att den nuvarande ordningen, den s.k. Gentmodellen som består av en grundförsäkring och en frivillig försäkring, i stora drag är ändamålsenlig och väl fungerande och därför bör bestå. Utskottet har tidigare även framhållit att en fördel med den nuvarande ordningen är att den främjar en hög facklig organisationsgrad samt bidrar till en väl fungerande arbetsmarknadsmodell och medverkar till en väl fungerande lönebildning. Detta är alltjämt giltigt liksom Arbetsförmedlingens viktiga roll att säkerställa att försäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. vill se ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln dvs. att en arbetslös av ska kunna söka arbete endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde. tillkännagav 2011 för regeringen att den skulle återkomma med ett lagförslag som innebar ett återinförande av den s.k. 100-dagarsregeln (2010/11:AU9, rskr. 2010/11:279). Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslog också i sitt slutbetänkande att 100-dagarsregeln ska återinföras. Utskottet utgår från att frågan är under beredning inom och vill avvakta denna innan ytterligare initiativ övervägs. Frågan om kortare karens när arbetstagaren säger upp sig själv tas upp i en motion med motiveringen att en sådan reform skulle främja rörligheten på arbetsmarknaden. Lagens regler om karensvillkor innebär att ersättning inte får lämnas till en ersättningsberättigad förrän den sökande av varit arbetslös i . Det innebär att ersättningsperioden inleds med . Därefter kan den arbetssökande påbörja och prova flera arbeten och sedan återgå till arbetslöshet utan att drabbas av karensdagar. Karensen syftar bl.a. till att undvika att försäkringen används av dem som är arbetslösa en mycket begränsad tid. Bestämmelserna i arbetslöshetsförsäkringen om att inte få ersättning vid självförvållad arbetslöshet (avstängning) bygger bl.a. på principen att den som själv skapar ett försäkringsfall inte ska få försäkringsförmåner inom försäkringssystemet. Utskottet noterar även i detta sammanhang att det inom pågår en översyn av arbetslöshetsförsäkringen. Två motioner berör företagares och s.k. egenanställdas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) har i sitt slutbetänkande gjort en gedigen genomgång av försäkringsskyddet i de olika försäkringarna för företagare och uppdragstagare och lagt fram ett antal förslag för att tydliggöra och förbättra reglerna. Ett förslag från utredningen för att lösa oklarheten i arbetslöshetskassornas rättstillämpning och att åstadkomma likformighet i rättstillämpningen är att det bör bli möjligt för företagare och uppdragstagare att från en myndighet erhålla besked i oklara tillämpningsfrågor. Om detta genomfördes skulle det hjälpa s.k. egenanställda, där det inte är klart vilken kategori av dessa två de tillhör. Som utskottet framhållit är utredningens slutbetänkande under beredning inom . Sammantaget kan utskottet konstatera att det pågår ett brett utrednings- och beredningsarbete när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. I avvaktan på detta avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet (M) anför i motion 2016/17:672 att det möjliggörs för arbetslöshetskassorna att erbjuda sina medlemmar insatser som kan bidra till att förhindra att de blir arbetslösa. (C) föreslår i motion 2016/17:1177 samma sak dvs. att det möjliggörs för arbetslöshetskassorna att erbjuda sina medlemmar stöd och insatser i syfte att förebygga arbetslöshet. Utskottet konstaterar att socialförsäkringsutredningen i sitt slutbetänkande (SOU 2015:21 s. 874) framför att det inte kan uteslutas att arbetslöshetskassornas verksamhet skulle kunna utvidgas. En modell som enligt utredningen kan övervägas för framtiden är att arbetslöshetskassorna ges möjlighet att bedriva verksamhet som gör det lättare för deras medlemmar att få arbete. Utredningens betänkande har remitterats och bereds inom . Utskottet kan konstatera att består arbetslöshetskassornas uppgifter enbart i att administrera försäkringen bl.a. genom att pröva ansökningar, besluta om arbetslöshetsförsäkring och att betala ut ersättning.