bet · H301MJU10 · 2016-03-11 00:00:00 — verkar för att natur- och kulturmiljövärden i nyckelbiotoper bevaras och utvecklas. Vissa områden bör lämnas orörda medan andra kräver naturvårdande skötsel. Enligt uppgift från gallrar eller korrigerar man registret över nyckelbiotoper i de fall det upptäcks felaktigheter i registreringen. Däremot tar man inte bort de nyckelbiotoper som av någon anledning har blivit förstörda. I de fallen görs dock en notering i registret om de skador som har uppkommit. Att myndigheten behåller dessa biotoper i registret motiveras med att man vill bevara en historik över de nyckelbiotoper som en gång har registrerats. I regleringsbrevet fick i uppdrag att i samarbete med utvärdera regeringsuppdraget Nationell strategi för formellt skydd av skog. I arbetet ingår bl.a. att redovisa arealer och geografisk fördelning av kända värdefulla skogar som saknar formellt skydd och vilka av dessa som omfattas av frivilliga avsättningar samt att analysera behovet av kompletterande kartläggning av okända värdefulla skogar. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Uppdraget ska redovisas . Utskottet finner inte anledning att vidta några åtgärder med anledning av vad som anförs i motion 2015/16:2077 (SD) yrkande 10 om arbete med nyckelbiotoper. Att bibehåller visst statistikunderlag kring värdefulla naturområden som har påverkats av skogsbruk eller annan verksamhet förefaller rimligt med hänsyn till myndighetens uppgift att följa upp skogstillståndet i allmänhet och miljökvalitetsmålet Levande skogar i synnerhet. Vidare vill utskottet påminna om att det pågår en översyn av omfattningen och den geografiska utbredningen av kända värdefulla skogar som ska kunna ligga till grund för regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Utfallet av denna översyn kan ha betydelse för den fortsatta hanteringen av nyckelbiotoperna och bör därför avvaktas innan det finns skäl för att agera i frågan. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om att regeringen på EU-nivå ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor. Jämför reservation 10 (S, MP, V). EU har ingen gemensam skogspolitik, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:2607 av m.fl. (M). Ansvaret för skogspolitiken ligger i stället hos de enskilda medlemsstaterna. Motionärerna konstaterar dock att det pågår ett arbete inom EU med att ta fram en ny skogsstrategi. Här betonar motionärerna vikten av att en sådan strategi avgränsas för att EU inte ska få inflytande över detaljer i den svenska skogspolitiken eller att onödiga administrativa och byråkratiska hinder tillkommer. Motionärerna anser att regeringen även fortsättningsvis måste värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor. Ett riksdagsuttalande med den innebörden efterfrågas (yrkande 2). behandling och kompletterande uppgifter Regeringen om EU:s skogspolitik I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framhåller regeringen att den värnar den nationella skogspolitiken och noggrant följer nya EU-initiativs påverkan på den svenska skogen och skogsnäringen. Regeringen anser att de EU-insatser som berör skogsområdet även fortsättningsvis bör vara begränsade och respektera subsidiaritetsprincipen. Vidare konstaterar regeringen att även om det inte finns en gemensam skogspolitik i EU kan svenskt skogsbruk påverkas av en utvecklad unionspolitik på t.ex. klimat- och energiområdet varför goda ramvillkor för hållbart skogsbruk behöver bevaras och utvecklas också i sådana EU-sammanhang. Vidare har regeringen för avsikt att spela en aktiv roll avseende skogsfrågor i det internationella arbetet. presenterade kommissionen ett förslag till en ny skogsstrategi[1]. Den dåvarande borgerliga regeringens övergripande ståndpunkt i sammanhanget var att skogspolitik är nationell kompetens och om kommissionen använder sin initiativrätt måste subsidiaritetsprincipen respekteras. värdesattes att strategin syftar till att förbättra samordningen på EU-nivå. Regeringen ansåg det vara av största vikt att även den uppdaterade skogsstrategin beaktar de olika förutsättningar som råder i EU:s medlemsstater samt respekterar och kompletterar medlemsstaternas nationella skogspolitik. antog kommissionen en flerårig genomförandeplan ([Multi Annual Implementation Plan]) för det fortsatta arbetet med . Den fleråriga genomförandeplanen utarbetades i dialog mellan medlemsstaterna och den rådgivande . I syfte att operationalisera genomförandet har kommissionen också tagit fram en årsplan som förtydligar planeringen och prioriteringar . pågår ett arbete inom EU med att ta fram en ny skogsstrategi, vilket utskottet i grunden ser positivt på. Ett dylikt redskap kan vara användbart för att på ett övergripande plan samordna EU:s politik och för att ta till vara skogens bidrag till ett hållbart samhälle och dess potential för jobb och tillväxt. ser utskottet med viss oro på att en sådan strategi blir det första steget mot en framtida gemensam skogspolitik inom EU, vilket med stor sannolikhet skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för och för den svenska skogsbruksmodellen. påverkas förutsättningarna för att bedriva en nationell skogspolitik av flera EU-direktiv och förordningar som berör skogsbruket. En än större inblandning från EU i dessa frågor riskerar också att medföra ett större fokus på detaljstyrning och leda till att administrativa och byråkratiska hinder tillkommer. Förutsättningarna för att även fortsättningsvis kunna bedriva skogsbruk i under devisen ”frihet under ansvar” kan därmed komma att kringskäras på ett sätt som utskottet anser vore olyckligt. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2607 (M) och mot bakgrund av det sagda anser utskottet att det är mycket angeläget att regeringen agerar kraftfullt på EU-nivå när det gäller att hävda den nationella beslutskompetensen på det skogspolitiska området. För att säkerställa att så sker bör ställa sig bakom förslaget om ett tillkännagivande med denna innebörd. Med det anförda tillstyrks motion 2015/16:2607 (M) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M) och 2 (SD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandet 2014/15:MJU11 Skogspolitik. avslog då motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Skogspolitikens övergripande inriktning, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:2409 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 17. Den svenska skogen är en nationell angelägenhet. Skogsbruket är en av våra viktigaste näringar och utgör en oerhört viktig länk i den kedja som ska hålla ihop ekonomin i många regioner. I ett nationellt perspektiv utgör en skogsindustri i absolut världsklass en hörnsten i den svenska ekonomin. I slutändan bygger denna industri på en god tillgång till råvara av hög kvalitet. har skogen betydelse på många fler sätt än att leverera råvara till skogsindustrin, inte minst vad gäller friluftsliv, turism, kulturarv och biologisk mångfald. har en mycket värdefull resurs i form av kunskap om och erfarenhet av skogsbruk. Detta vill vi och bevara, men då måste det vara ekonomiskt lönsamt att bruka skogen även . Vi är övertygade om att den ”svenska modellen” med två övergripande och jämställda skogspolitiska mål – miljömålet och produktionsmålet – är det förhållningssätt som även fortsättningsvis kommer att kunna garantera ett ekonomiskt bärkraftigt skogsbruk som olika miljömål kan uppnås. Vi instämmer därför i det som sägs i motion 2015/16:2077 (SD) om att genom ett tillkännagivande ska tydliggöra att denna modell bevaras och utvecklas vidare i samarbete med skogsnäringen. Med det anförda tillstyrks den nyssnämnda motionen i den aktuella delen. Motionerna 2015/16:2409 (C) och 2015/16:3018 (C) avstyrks i de här aktuella delarna. Skogspolitikens övergripande inriktning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:2409 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Skogen är mycket viktig för och ett hållbart brukande av skogen innebär att den ska kunna producera mer som nödvändiga hänsyn tas till miljömålen. Vidare vill jag lyfta fram betydelsen av vidareförädling av skogens produkter och vikten av att ta till vara på den potential som finns i skogsproduktrelaterade innovationer. Skogen är även en rik källa för upplevelser och rekreation, vilket inte får glömmas bort. Jag instämmer i det som sägs i motion 2015/16:3018 (C) om att skogen och jobben i skogen spelar en avgörande roll för tillkomsten av fler jobb på landsbygden och för en hållbar utveckling i hela landet. I likhet med vad som sägs i motionen anser jag att en stor vinst med den svenska skogspolitiken har varit de övergripande principer som regelverket bygger på, däribland politikens dubbla och jämställda mål om miljö och produktion. Det behövs enkla men tydliga regler för skogen. Miljöansvar och produktion är något som ska gå hand i hand och därför har jag och stor tilltro till det synsätt som genomsyrar skogsvårdslagstiftningen nämligen ”frihet under ansvar” och utan sådan förödande byråkrati som dödar engagemanget för såväl ett hållbart aktivt brukande som ett effektivt naturvårdsarbete. I alliansregeringen bidrog till att dra igång initiativet Skogsriket. Skogsriket var en vision om hur än mer nytta kan dras av alla de värden som finns och kommer från den svenska skogen som i mångt och mycket överensstämmer med det jag har anfört ovan. Detta lyckosamma och värdefulla arbete bör enligt min mening fortsätta och jag tillstyrker därför förslaget i motion 2015/16:3018 (C) om att genom ett tillkännagivande bör framföra detta till regeringen. avstyrker jag motion 2015/16:2077 (SD) i delar som är aktuella i detta avsnitt. Även motion 2015/16:2409 (C) avstyrks. Nationellt skogsprogram, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19. Den borgerliga regeringen inledde arbetet med att utarbeta ett nationellt skogsprogram och den nuvarande regeringen har fortsatt detta arbete. När utskottet under det förra tog ställning till motioner liknande de nu aktuella om skogsprogrammets inriktning redovisades bl.a. att det ska omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess hela värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Vidare framfördes att satsningen på Skogsriket och erfarenheterna från den utgör en av grunderna för utvecklingen av ett nationellt skogsprogram. Vi kan inte se att inriktningen på det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet avviker i någon betydande utsträckning från det som efterfrågas i motionerna 2015/16:1363 (C, M, FP, KD), 2015/16:2454 (M), 2015/16:2607 (M) och 2015/16:3018 (C). Således saknas det skäl för att bifalla motionerna i de delar som gäller inriktningen på det nationella skogsprogrammet. Regelförenkling, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (M), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi vill att hela ska leva. Då behöver människor kunna bo och verka på landsbygden. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, och människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. När det gäller företagandets villkor instämmer vi i det som sägs i motion 2015/16:1363 (C, M, FP, KD) om att det är viktigt att regelkrånglet och den administrativa bördan minskar för att fler människor ska vilja starta och driva företag på landsbygden. Alliansregeringen bidrog till att utvecklingen på detta område går år rätt håll, men ytterligare förenklingsarbete är avgörande för de gröna näringarna. Därigenom kan företagarna spara både tid och pengar och får möjlighet att fokusera på sin verksamhet. Vi anser att målsättningen bör vara att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Arbetet med att reducera den administrativa bördan för företagen och underlätta kontakten med myndigheterna måste fortsätta. Genom enklare regelverk och bättre service från myndigheterna kan företagarna fokusera på att driva företag. Alliansen fattade i regeringsställning beslut om flera förenklingar för skogsföretagen och skogsägarna samt om att genomföra djupare analyser för att eventuellt införa ytterligare förenklingar. Vi anser att det behövs ambitiösa mål när det gäller att förenkla för företag och anser därmed att regeringen bör fortsätta arbetet med regelförenkling som har bäring på skogsbruket och tillstyrker därför förslaget i den nyssnämnda motionen om att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att fortsätta förenkla reglerna för skogsägare. Vi står också bakom det liknande förslaget i motion 2015/16:2607 (M) där även behovet av fortsatt regelförenkling för skogsindustrin lyfts fram. Gemensam inlämningsfunktion, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 20. Det ska vara så enkelt som möjligt att starta och driva företag. Därför måste arbetet med att regelförenkla, sänka kostnaderna och minska byråkratin fortsätta. Enligt min och uppfattning bör ett mål vara att så långt det är möjligt minska regelkrångel för all typ av företagsamhet, framför allt den småskaliga. Det är ett arbete som måste ske fortlöpande och även innefatta samordningen av myndigheters arbete för att så långt som möjligt minimera dubbelarbete. Myndigheterna har här en viktig roll att vara stödjande och uppmuntrande mot de människor som vågar satsa på sitt företagande. Ett led i detta är att grundläggande uppgifter om företaget och dess verksamhet bara ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Syftet är att kraftigt reducera den administrativa bördan för företagen och underlätta kontakten med myndigheterna. Som ett led i min och strävan efter att underlätta för företagande på landsbygden i allmänhet och därmed även för skogsnäringen ställer jag mig bakom det som anförs i motion 2015/16:3018 (C) om att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att regelförenkling och bättre myndighetskontakter där du lämnar alla uppgifter en gång till ett ställe är viktiga fokusområden för att kunna utveckla skogsnäringen. Motionen tillstyrks därmed i den aktuella delen. Definitionen av skog och skyddad skog, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 6. För oss och är det viktigt att skogar som är värdefulla för natur- och kulturvården skyddas på olika sätt. Det kan handla om olika former av formellt skydd eller genom mer informella former som exempelvis de frivilliga avsättningar som många skogsägare gör. anser vi att det finns ett problem med att den svenska definitionen av skyddad skog inte medger ändamålsenliga jämförelser med den areal som skyddas i många andra länder. Att vid sådana jämförelser tenderar att uppvisa lägre värden än vad som hade blivit följden av en annan definition anser vi vara både onödigt och olyckligt. Mot bakgrund av det anförda instämmer vi i det som sägs i motion 2015/16:2077 (SD) om att det vore lämpligt att – i likhet med många andra länder – ansluter sig till FAO:s definitioner av skogsmark och av skyddad skog. Detta bör framföra till regeringen genom ett tillkännagivande och den nyssnämnda motionen tillstyrks således i den aktuella delen. Rådgivning om natur- och kultumiljövärden, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8. Brukandet av skogen får inte innebära att delar av det svenska kulturarvet hotas. Mot den bakgrunden ser vi med oro på de uppgifter som visar att nästan hälften av de inventerade forn- och kulturlämningarna har påverkats eller skadats i samband med olika skogsbruksrelaterade åtgärder. En inte obetydlig andel är dessutom grovt skadade. För att komma till rätta med dessa missförhållanden behövs det tydliga rutiner, utbildning samt information i hela avverkningskedjan. Skogsbruket måste involveras och engageras i de olika åtgärder som krävs för att minska skadorna. Mot den bakgrunden instämmer vi i det som sägs i motion 2015/16:2077 (SD) om att ska utöka sin rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket. För att nå framgång i det fortsatta arbetet med kulturmiljövårdsfrågorna inom skogsbruket är vi därutöver övertygade om betydelsen av att det finns kunskap om var de olika kulturlämningarna förekommer i skogslandskapet. Dylika lämningar är inte alltid lätta att finna eller känna igen för ett otränat öga och det är därför av stor betydelse att de digitala möjligheter som finns på området också används. Med moderna it-verktyg kan de redan kända och registrerade forn- och kulturlämningarna enkelt föras över till skogsbruksplaner och till skogsmaskinernas navigationsutrustning. För att öka förutsättningarna för detta instämmer vi i förslaget i den nyssnämnda motionen om att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att stödja arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar. Därigenom blir det lättare för skogsägarna och skogsentreprenörerna att upptäcka dessa lämningar, och risken för att de skadas i samband med skogsbruk kan därmed minska. Genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 9. Vi instämmer i det som sägs i motion 2015/16:2077 (SD) med innebörden att det finns en hel del i övrigt att önska när det gäller genomförandet av EU:s s.k. naturvårdsdirektiv i och hur har valt att rapportera genomförandet till EU. Rapporteringen har främst hanterats av Artdatabanken och () och utan erforderlig insyn från andra som kan ha intresse av att veta mer om det naturvårdsarbete som bedrivs i skogen och om dess betydelse för hotade arter och livsmiljöer. Mot bakgrund av dessa oklarheter i redovisningen och i rapporteringen anser vi det inte vara lämpligt att använda detta underlag för att utvärdera vare sig miljömålet Levande skogar i stort eller huruvida vissa naturtyper har gynnsam status eller inte. I likhet med vad som sägs i den ovan omnämnda motionen anser vi att bör sätta upp mål för bevarandet utifrån egna definitioner av olika naturtyper och att utvärdera naturvårdsarbetet mot dessa mål. De befintliga definitionerna på EU-habitaten bör man då bortse ifrån. Med det anförda tillstyrks motion 2015/16:2077 (SD) i den aktuella delen. arbete med nyckelbiotoper, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2077 av m.fl. (SD) yrkande 10. Nyckelbiotoper är skogsområden med mycket höga naturvärden. Dessa områden har egenskaper som gör att de är viktiga för att hotade eller missgynnade arter i skogen ska ha möjlighet att överleva. Vi har inget att invända mot att dessa områden har betydelse för skyddet av den biologiska mångfalden i skogen. Däremot anser vi att det saknas ett öppet och tydlig resonemang kring hur nyckelbiotopbegreppet används och vilka konsekvenser det kan få för enskilda markägare. I motion 2015/16:2077 (SD) – som vi står bakom – redovisas bl.a. att markägare som får en nyckelbiotop utpekad på sin mark kan hamna i en situation där det blir omöjligt att sälja virke och utan att detta kompenseras ekonomiskt på ett sådant sätt som då uppgörelser nås med markägaren i ett avtal om formellt skydd som exempelvis vid bildande av ett naturreservat, biotopskyddsområde eller genom ett naturvårdsavtal. Till saken hör också att även om inte beslutar om att skapa ett formellt skydd för en möjlig nyckelbiotop, kvarstår den i förteckningen över nyckelbiotoper och kan alltså i praktiken inte avverkas. Nya ställningstaganden kring möjliga nyckelbiotoper görs mycket sällan och det saknas rutiner för att ta bort nyckelbiotoper ur registret. Det kan handla om områden som kan uppvisa tillräckliga naturvärden eller där det aktuella habitatet är överrepresenterat bland de befintliga nyckelbiotoperna. Sammantaget anser vi att detta är en stor brist i arbetet med nyckelbiotoper som drabbar enskilda markägare ekonomiskt, men som också kan riskera att urholka många skogsägares intresse för bedriva ett ambitiöst naturvårdsarbete. Med det anförda tillstyrker vi förslaget i motion 2015/16:2077 (SD) om att regeringen ska uppmana att genomföra en översyn av dagens nyckelbiotoper, så att inte vissa naturtyper är över- eller underrepresenterade. Därutöver anser vi att löpande ska avregistrera nyckelbiotoper som är ändamålsenliga. Skogspolitiken och EU, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi ser inte att den hållning som regeringen har redovisat när det gäller avviker från den som efterfrågas i motion 2015/16:2607 (M). Regeringens avsikt är att värna den nationella skogspolitiken och att noggrant följa nya EU-initiativs påverkan på svensk skog och skogsnäring. Vidare vill vi påminna om att regeringen anser att de EU-insatser som berör skogsområdet även fortsättningsvis bör vara begränsade och respektera subsidiaritetsprincipen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen i den aktuella delen. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:79 av m.fl. (M):