bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Fortbildningen av lärare som saknar behörighetsgivande examen och bedriver undervisning i en fristående skola med waldorfpedagogisk inriktning syftar enbart till att öka elevernas måluppfyllelse. Statsbidrag lämnas med ett fastställt belopp per erhållen högskolepoäng (5 §). Skolhuvudmännen ansöker hos och anmäler den personal som omfattas av ansökan (6 §). prövar frågor om och betalar ut statsbidrag (9 §). ska vid sin fördelning av statsbidrag ta särskild hänsyn till 1. huvudmannens behov av lärare med behörighet för den undervisning de bedriver och då särskilt behov av lärare med behörighet för undervisning i matematik, och 2. behovet av geografisk spridning (9 §). Statsbidrag ska betalas ut en gång per termin för den utbildning som avses att bli genomförd under den termin som bidraget avser (10 §). ska följa upp och utvärdera hur statsbidraget har använts (14 §). En huvudman som har tilldelats statsbidrag ska medverka i den uppföljning och utvärdering av verksamheten som bestäms av . Huvudmannen ska också lämna de uppgifter som begär. Huvudmän kan få statsbidrag om per högskolepoäng för de lärare som deltar i Lärarlyftet. För att särskilt locka till utbildningar i matematik, svenska som andraspråk och viss speciallärarutbildning lämnas ett högre belopp per högskolepoäng. förbättrades villkoren ytterligare för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog, samt i utbildning i svenska som andraspråk, då det sökbara statsbidraget täcker delar av deltagarens lönekostnad (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 81). Av sammanlagt 5 630 sökande antogs 2 655 personer. Totalt beräknar att 2 287 personer har påbörjat en ämneskurs som riktar sig mot lärare . 77 personer påbörjade en kurs avsedd för fritidspedagoger eller motsvarande. Till speciallärarutbildningen inom Lärarlyftet II antogs 105 sökande, och 50 personer deltog i utbildningen. Av de totalt 2 364 deltagarna i behörighetsgivande ämneskurser läste kurser med inriktning mot undervisning i , mot gymnasieskolan, mot svenska för invandrare och deltog i kurser avsedda för fritidspedagoger eller motsvarande. Det totala antalet lärare som deltagit i behörighetsgivande ämneskurser har ökat något jämfört med föregående år, medan antalet deltagande fritidspedagoger eller motsvarande har minskat kraftigt. Andelen deltagande lärare som bedriver undervisning i fristående skola med inriktning mot waldorfpedagogik är fortsatt mycket lågt. var av deltagarna i fortbildningen anställda av en offentlig huvudman och av en enskild huvudman. Andelen fritidspedagoger anställda av en offentlig huvudman var och av enskilda huvudmän . Av deltagarna i speciallärarutbildningen var anställda av en offentlig huvudman och av deltagarna av en enskild huvudman. har deltagare i Lärarlyftet II erbjudits möjlighet till validering för tillgodoräknande. Valideringen innebär en kartläggning och bedömning av deltagarens kunskaper och färdigheter i förhållande till lärandemålen i utbildningen, vilket kan innebära att vägen till behörighet blir kortare. har totalt 228 deltagare i behörighetsgivande ämneskurser ansökt om validering och genomgått någon form av valideringsprocess (prop. 2016/17:1 utg.omr.16 s. 81–82). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, varav avsåg statsbidrag till huvudmännen, där avsåg deltagare som var anställda hos offentliga huvudmän och deltagare anställda hos enskilda huvudmän (skr. 2015/16:102, s. 51). Av årsredovisning framgår vidare följande (s. 60): beviljades totalt i statsbidrag, för våren och för hösten. kostnader för köp av kurser och utbildningar uppgick till (dessa ingår i anslagsposten om ), varav avsåg kostnader för kurser som riktar sig mot lärare och fritidspedagoger och avsåg kostnader för special-lärarutbildning med inriktning mot utvecklingsstörning. Utfallet 2010–15 för anslaget 1:10 Av regeringens skrivelse Årsredovisningen för staten (skr. 2015/16:101) framgår bl.a. följande (s. 112): Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (19,) lägre än det som anvisats i statens budget. I propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med , bl.a. med anledning av en indragen satsning på vidareutbildning av förskollärare i syfte att ge behörighet att undervisa i årskurs 1–3. Tabell 3 Utfall 2010–2015 för anslaget 1:10 enligt Årsredovisningen för staten –33,5 –29,4 –44,9 –35,4 –33,8 –19,3 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101, skr. 2014/15:101 och skr. 2015/16:101. Fler anställda i lågstadiet Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett nytt anslag som skulle införas och användas för utgifter för att främja en ökning av antalet anställda i lågstadiet. beslutade då att införa det nya anslaget 1:18 Lågstadielyftet som anvisades och disponerades av . Anslaget avser utgifter för statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. I budgetpropositionen införde regeringen att ett nytt anslag, 1:16 Fler anställda i lågstadiet och det tidigare anslaget 1:18 upphörde. beslutar om statsbidrag enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Enligt förordningen är syftet med bidraget att höja utbildningens kvalitet (1 §). Utgångspunkten för tilldelningen av medel ska vara skolhuvudmännens behov. Insatserna ska syfta till att öka antalet anställda så att förskollärare och lärare i förskoleklassen och lågstadiet ges mer tid för sitt undervisningsarbete. Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel och för ett bidragsår i sänder (2 §). Till ansökan om statsbidrag ska det bifogas en redogörelse för huvudmannens lokala rekryteringsstrategi (5 §). Inför varje bidragsår fastställer bidragsram för varje huvudman (8 §). ska följa upp hur statsbidraget använts (10 §). trädde ändringar i kraft i förordningen (SFS 2016:369). Ändringarna innebär i korthet bl.a. följande: – Det är nu möjligt att ansöka om bidrag för att behålla personal man tidigare fått bidrag för att förstärka med. – Det går inte längre att ansöka om statsbidrag för annat än personalförstärkningar. – Vissa huvudmän, som har tagit emot många nyanlända eller där det behövs särskilda insatser, kan söka extra statsbidrag från en särskild bidragspott. – Man kan även söka bidrag för personalförstärkningar i fritidshemmen – Fritidshemssatsningen. Detta är ett separat bidrag, som söks i en egen ansökan men som Lågstadiesatsningen. Det innebär bl.a. att statsbidrag får lämnas till huvudmän för kostnader för att 1. utöka antalet lärare eller förskollärare inklusive speciallärare eller fritidspedagoger eller motsvarande i fritidshemmet i förhållande till antalet elever, eller 2. utöka antalet annan personal i verksamheterna i förhållande till antalet elever om lärarna därigenom i större utsträckning kan bedriva undervisning. Statsbidrag får även lämnas för kostnader för att behålla det utökade antal årsarbetskrafter som huvudmannen har fått bidrag för enligt första stycket, om antalet elever inte har sjunkit markant . Vidare innebär regelförändringarna att för huvudmän för sådana skolor där ett stort antal nyanlända elever har tagits emot eller där det behövs särskilda insatser för att höja såväl utbildningens kvalitet som elevernas resultat ska det fastställas ytterligare en bidragsram (8 § tredje stycket). Samtliga landets 290 kommuner och drygt hälften av de enskilda huvudmännen sökte bidrag i lågstadiesatsningen 2015. Tillsammans ansökte huvudmännen om bidrag till förstärkning av ca 2 150 heltidstjänster för lärare, 390 förskollärare och 630 speciallärare. Huvudmännen har också ansökt om bidrag till att anställa fritidspedagoger, specialpedagoger och icke pedagogisk personal som t.ex. administratörer. Vissa har även ansökt om bidrag till andra insatser för att minska klassernas storlek och öka lärarnas tid med eleverna (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 104). avsattes till satsningen på anslaget 1:18 Lågstadielyftet. Hela beloppet utbetalades (skr. 2015/16:102, s. 52). Det innebär att för /16 fördelat ca till totalt 562 huvudmän (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 104). Utfallet 2010–15 för anslaget 1:18 Av regeringens skrivelse Årsredovisningen för staten (skr. 2015/16:101) framgår bl.a. följande (s. 113): Fler anställda i lågstadiet gav en ökning av utgifterna med jämfört med . Utfallet för anslaget 1:18 Lågstadielyftet blev . Anslaget användes främst för utgifter för att öka antalet anställda i förskoleklassen och lågstadiet. Utbetalningarna av statsbidrag till huvudmän för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer gällde för ansökningar som avsåg /16. Tabell 4 Utfall 2015 för anslaget 1:18 enligt Årsredovisningen för staten Källa: Skr. 2015/16:101. Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner används för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare, förskollärare och fritidspedagoger i fritidshem samt utbildade fritidspedagoger eller motsvarande i förskolan, karriärstegsreformen och särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Höjda lärarlöner – Lärarlönelyftet I budgetpropositionen föreslog regeringen ett nytt statsbidrag för höjda löner för lärare , det s.k. Lärarlönelyftet. Av anslagsbeloppet avsattes för ändamålet. beslutade i enlighet med detta (prop. 2015/16: 1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Statsbidraget fördelas enligt förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda lärarlöner till lärare och vissa andra personalkategorier. Det övergripande syftet med satsningen är enligt regeringen att bidra till att höja statusen och attraktiviteten i läraryrket och därmed i förlängningen bidra till högre kunskapsresultat i skolan (U2016/02466/UH, s. 3). Statsbidraget ska användas för att höja lönen för vissa lärare i syfte att premiera skicklighet och utveckling i yrket. Även förskollärare och fritidspedagoger kommer i mindre omfattning att kunna ta del av satsningen. Modellen för lärarlönelyftet har tagits fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer. , när modellen har etablerats och fungerar, är avsikten att medlen ska fördelas till kommunerna via det generella statsbidraget (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 170). beräknas avsättas för detta ändamål (prop. 2016/17:1 utg.omr. Skolhuvudmännen kan rekvirera medel från . Lärarlönelyftet bygger på att huvudmännen fattar beslut om lönehöjningar lokalt. Arbetsgivarna bestämmer hur många lärare som uppfyller de kriterier som har fastställts i förordningen, och hur mycket de ska få i höjd lön. Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och person. Lärarlönelyftet ska fördelas så att det premierar skicklighet och utveckling i yrket. Det ska bidra till en långsiktig löneökning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. () av pengarna avsätts till lärare och förskollärare i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer. Maximalt () får rekvireras till förskollärare i förskolan och fritidspedagoger i fritidshemmet. Huvudmännen får använda även detta utrymme för lärare och förskollärare i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer om de så önskar. Av förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda lärarlöner till lärare och vissa andra personalkategorier framgår bl.a. följande: Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag till skolhuvudmän som höjer lönen för lärare, förskollärare eller fritidspedagoger utöver vad som följer av den ordinarie lönerevisionen (1 §). Syftet med statsbidraget är att stimulera skolhuvudmännen att ge särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger högre lön för att därigenom bidra till en ökad kvalitet i undervisningen, till förbättrade kunskapsresultat och till verksamhetens utveckling i övrigt (2 §). Statsbidrag lämnas i sänder (bidragsår) i den mån det finns tillgång på medel (4 §). Statsbidrag får lämnas för vissa kategorier lärare, förskollärare och fritidspedagoger som räknas upp (5 §), för den som är särskilt kvalificerad för den undervisning som huvudmannen bedriver (6 §). Inför varje bidragsår ska fastställa en bidragsram för varje huvudman som avses i 5 § (12 §). Statsbidrag betalas ut av efter rekvisition en gång per halvår. Vid rekvisitionen ska huvudmannen 1. ange vilka personer och hur stor löneökning varje person har fått som statsbidrag rekvireras för, och 2. intyga att förordningsvillkoren är uppfyllda, däribland att den utbetalda lönen överstiger den lön som skulle ha betalats ut enligt den ordinarie lönerevisionen (16 §). ska följa upp hur statsbidraget har använts. Huvudmän som har tagit emot statsbidrag är skyldiga att medverka i den uppföljning och utvärdering av verksamheten som bestäms av . Detsamma gäller om en annan myndighet har fått regeringens uppdrag att följa upp hur statsbidraget har använts (19 §). Satsningen påbörjades och går därför inte att följa upp . infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Vidare beslutar om statsbidrag enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. beslutar myndigheten även om bidrag enligt förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. avsattes till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. överfördes avsatta medel till det nya anslaget 1:19 från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet (prop. 2015/16:1 utg.omr. Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. I detta fall kan statsbidrag även lämnas för insatser för personer i ledande befattning. Av förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare framgår bl.a. följande: Statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare syftar till att stimulera huvudmännen att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare inom olika skolformer, från förskoleklass till vuxenutbildning (1 §). En förutsättning för att bidrag ska utgå är bl.a. att lärarens arbetsuppgifter huvudsakligen består av undervisning och uppgifter som hör till undervisning (6 §). Statsbidraget lämnas i taget och beviljas i mån av tillgängliga medel (11 §). Det finns en gemensam bidragspott för skolhuvudmän med färre än 75 elever och enskilda bidragsramar i förhållande till antalet elever hos de huvudmän som har minst 75 elever (15 §). Lärare som utses till förstelärare eller lektor tilldelas i genomsnitt respektive (skr. 2005/16:102 s. 53). ska följa upp hur statsbidraget har använts. Huvudmän som har tagit emot statsbidrag är skyldiga att medverka i den uppföljning och utvärdering av verksamheten som bestäms av (27 §). Av förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare och förskoleklasser i grundskolor och utanförskapsområden framgår bl.a. följande: Förordningen innehåller bestämmelser om extra statsbidrag till huvudmän inom skolväsendet som inrättar karriärsteg för fler lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden än det betalas ut statsbidrag för enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare (1 §). Statsbidrag får lämnas i mån av tillgång på medel (2 §). Inför varje bidragsår ska fastställa en bidragsram för varje huvudman (6 §). Förutsättningar för att få bidrag är bl.a. att huvudmannen använder lärare som har utsetts till förstelärare och lektorer för undervisning i en förskoleklass eller grundskola inom något av de 15 områden som anges i en bilaga till förordningen (7 §). Vidare ska huvudmannen ha ansökt om högsta möjliga statsbidrag enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Av de förstelärare och lektorer som huvudmannen får statsbidrag för enligt den förordningen ska minst samma andel arbeta i förskoleklasser eller grundskolor, i något av de områden som anges i bilagan till den här förordningen, som eleverna vid dessa skolor utgör av hela det elevantal hos huvudmannen som låg till grund för beräkningen av statsbidraget (8 §). En lärare kan utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplat statsbidrag som innebär ett genomsnittligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor. betalade ut i statsbidrag för förstelärare och lektorer. rekvirerade 773 huvudmän statsbidrag för drygt 14 000 förstelärare och ca 170 lektorer. Motsvarande siffror var drygt 12 000 förstelärare och ca 140 lektorer. Av de totalt drygt 14 000 förstelärarna arbetade i (i årskurs 1–3, i årskurs 4–i årskurs 7–9), i gymnasieskolan och i övriga skolformer. Av lektorerna arbetade i gymnasieskolan, i och i övriga skolformer. De flesta undervisade i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik. I gymnasieskolan var förstelärare vanligast förekommande på de högskoleförberedande programmen. Av de tio huvudmän som kunde ansöka om extra statsbidrag till utanförskapsområden ansökte nio. Samtliga var kommunala huvudmän. var det dock endast fyra av huvudmännen som rekvirerade medel och tog del av statsbidraget. Av förstelärarna var kvinnor och män. För lektorer var motsvarande andelar . Inom ramen för det extra statsbidraget för karriärtjänster i utanförskapsområden var av förstelärarna kvinnor och män (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 74). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts 1 287 miljoner till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades i statsbidrag (skr. 2015/16:102, s. 53). För det extra statsbidraget till utanförskapsområden har ca betalats ut (årsredovisning 2015 s. 71). Statsbidragens utformning – tabell 5 I tabell 5 finns det en sammanställning över statsbidragen, eller satsningarna där statsbidrag är en del. Statsbidragen presenteras per anslag med uppgifter om syfte, statsbidragens eller satsningens utformning, mottagare, beslut och urval samt period. (SFS 2012:161) Öka elevers måluppfyllelse i matematik genom att ge matematiklärare möjlighet att få ökade kunskaper i matematikdidaktik. Om det finns tillgång på medel. Beslut får villkoras. (SFS 2015:42) Lärare och förskollärare ska utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra elever läs- och skrivförmåga. Beslut får villkoras. Om antalet sökande överstiger tillgängliga medel gör ett urval. (ett kalender-år) (SFS 2011:1597) Den genomsnittliga personal-tätheten inom elevhälsan hos en HM ska öka jmf med de två närmast föregående åren. Om antalet sökande överstiger tillgängliga medel gör ett urval i HM och personalkategorier. Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i (SFS 2013:69) kunskapsutveckling i svenska språket. Om antalet sökande överstiger tillgängliga medel gör ett urval. (SFS 2015:938) Generellt stärka den special-pedagogiska kompetensen i skolan. Beslut får villkoras. Om fler ansökningar än medel gör ett urval. Mindre barngrupper i förskolan (SFS 2015:404) Minska barngruppernas storlek. Beslut får villkoras. Om antalet sökande överstiger tillgängliga medel finns en prioritering i förordning. (SFS 2007:222) Fortbildningen av lärare syftar till att ge dem behörighet för den undervisning de bedriver, så att elevernas måluppfyllelse kan öka. Särskild hänsyn till 1.HM:s behov av lärare med behörighet för den under-visning de bedriver, särskilt lärare med behörighet för matematik, och 2. geografisk spridning. Fler anställda i lågstadiet 2015– (SFS 2015:215) Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel. (SFS 2016:100) Att stimulera skolhuvudmännen att ge särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger högre lön för att därigenom bidra till en ökad kvalitet i undervisningen, till förbättrade kunskapsresultat och till verksamhetens utveckling i övrigt. Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel. (SFS 2013:70) Stimulera skolhuvudmän att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Ett bidragsår om det finns tillgång på medel Extra statsbidrag till huvudmän som inrättar karriärsteg för fler lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskaps-områden än det betalas ut statsbidrag för enligt förordningen (2013:70). Statsbidrag beviljas i mån av tillgängliga medel. Uppföljning/utvärdering av statsbidragen – tabell 6 I tabell 6 finns det en sammanställning över när statsbidragen, eller satsningarna där statsbidrag är en del, och uppdragen ska följas upp och/eller utvärderas. (anslaget 1:5) Nov 2016 , slutredovisning inkl. utvärdering (och ) utvärdering av IFAU (på eget initiativ) (anslaget 1:5) Slutredovisning inkl. utvärdering av (2014/15 Utvärdering av och ) (anslaget 1:5) Mars 2016 Uppföljning av Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i (anslaget 1:5) Uppföljning och slutredovisning med en utvärdering (i samarbete med SU och LU) (anslaget 1:5) Uppföljning av uppdraget, (2015 Två delredovisningar av ) Samverkan för bästa skola (anslaget 1:5) Framtida utvärdering på eget initiativ av (anslaget 1:5) ska följa upp och utvärdera Mindre barngrupper i förskolan (anslaget 1:7) ska följa upp och utvärdera Skolinspektionen ska 2015–2017 granska förskolornas kvalitet och måluppfyllelse (anslaget 1:10) (årsredovisning 2015) Fler anställda i lågstadiet (2015 anslaget 1:18, anslaget 1:16) (anslaget 1:19) (anslaget 1:19, tidigare anslaget 1:5) (Delrapporter och 2016) [1] Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. [2] Förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar upphörde att gälla . Den upphävda förordningen gäller fortfarande för de utbildningar som beviljats stöd enligt förordningen, dock endast för den tid som beslutet om stöd gäller. En stor del av utbildningarna har fasats ut . [3] Regeringen använder resultatindikatorer och s.k. andra bedömningsgrunder för att följa upp måluppfyllelsen. En resultatindikator mäter en avgränsad del (en aspekt) av målet och är kvantitativ till sin karaktär. Andra bedömningsgrunder är information från andra källor, framför allt olika rapporter eller studier av relevans för området, och de kan innehålla mer kvalitativ information. Därutöver presenterar regeringen ofta kvantitativa uppgifter som inte har någon direkt koppling till målet utan kompletterar bilden av läget eller beskriver verksamheten i något avseende, t.ex. omfattning eller kostnader. [4] Det vill säga ett medelvärde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje forskningsfält. [5] En elevs meritvärde beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen samt fr.o.m. /14 även betygsvärdet i moderna språk inom ramen för språkval i elevens slutbetyg. Betygsskalan som infördes /13 ger poäng enligt följande: A 20 poäng, B 17,5 poäng, C 15 poäng, D 12,5 poäng och E 10 poäng. [6] Enligt information från saknas samlad statistik för behörighet till samtliga nationella program eftersom behörighetskraven skiljer sig mellan de olika programmen.