bet · H301NU14 · 2016-04-14 00:00:00 — Gasutvinning förekommer endast i mycket begränsad utsträckning i . De svenska miljöbestämmelser som reglerar utvinning av gas, olja eller andra kolväten kan betraktas som strikta. Förutsättningarna för utvinning av gas eller olja ur skiffer i är, enligt SGU:s bedömningar, dessutom begränsade som en följd av geologiska förhållanden. Tillgången till gas som kan utvinnas genom s.k. hydraulisk spräckning är både för liten och lokaliserad till områden där denna utvinningsmetod är olämplig att använda. Till detta ska även fogas att regeringspartierna i en gemensam överenskommelse har uttalat att inte ska öppna för utvinning av olja eller gas. Sammantaget anser utskottet att det anförda kan fungera som en grund för att avslå de motioner i vilka det efterfrågas ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer i , ett mer allmänt förbud eller en vetorätt mot utvinning av fossil energi. I en reservation (V) förordades ett förbud mot utvinning av fossil energi alternativt en vetorätt mot sådan utvinning. tog ställning till regeringens proposition 2014/15:64 Genomförande av offshoredirektivet. I propositionen lämnade regeringen förslag som syftade till att genomföra EU:s s.k. offshoredirektiv i de delar som krävs av en medlemsstat som inte har prospektering eller utvinning av olja eller gas till havs och som inte heller planerar att ge tillstånd till detta inom sin jurisdiktion. I propositionen redovisas en kunskapssammanställning från SGU där de geologiska förutsättningarna för förekomsten av olja och gas beskrivs. Enligt SGU bedöms berggrunden i och sakna förutsättningar för att det ska finnas olja och gas. När det gäller , och södra framkommer det att volymerna av utvinningsbar olja är begränsade och att utvinningen endast har bedrivits i liten skala. Även Skåneområdet och södra bedöms sakna förutsättningar för utvinning av olja och gas. Regeringen föreslog att tillstånd inte ska få lämnas till olje- eller gasverksamhet. I propositionen angavs därför att undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner enligt kontinentalsockellagen (1966:314) och minerallagen inte ska få meddelas i fråga om olje- eller gasverksamhet till havs. föreslog att skulle bifalla regeringens förslag i propositionen och att bestämmelserna skulle träda i kraft (bet. 2014/15:FöU9). biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att förutsättningarna för att utvinna gas ur skiffer genom s.k. frackning kan betraktas som så gott som obefintliga i . Gasutvinning genom mer konventionella metoder kan möjligen ske på vissa platser, men då endast i mindre skala. Det bör även understrykas att de miljöregler som kringgärdar utvinning av fossil energi i kan betraktas som strikta och att det pågår en översyn och ett förtydligande av de regler som gäller för s.k. djupborrning. Noterbart i sammanhanget är också att som en följd av genomförandet av offshoredirektivet i kommer inte undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner enligt kontinentalsockellagen och minerallagen att kunna meddelas i fråga om olje- eller gasverksamhet till havs. Avslutningsvis konstaterar utskottet att regeringspartierna i en gemensam överenskommelse har uttalat att inte ska öppna för utvinning av olja eller gas. Liksom då motioner om förbud mot utvinning av fossil energi behandlades, är utskottets sammantagna bedömning att det anförda kan fungera som en grund för att avslå de motioner i vilka det efterfrågas ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer i , ett mer allmänt förbud eller en vetorätt mot utvinning av fossil energi. Förslagen i motionerna 2015/16:187 (V) och 2015/16:3004 (C) med den innebörden avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som på olika sätt rör de samhällsutmaningar som följer i spåren av en expanderande gruvnäring. Utskottet hänvisar bl.a. till att några av förslagen har behandlats av tidigare och till att flera av de frågor som tas upp även uppmärksammas inom ramen för genomförandet av mineralstrategin. Jämför reservation 10 (V). Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i , framhålls det i motion 2015/16:1926 av (M). Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är dock enligt motionären inte tillfredsställande. Det gäller även i de fall när människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. Minerallagen tar ingen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet och där det saknas markanvisning kan lida skada om egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör enligt motionären därför omfattas av minerallagens regler om inlösen och ersättning för uppkommen skada (yrkande 1). Motionären framhåller även att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. Många äldre som bor i en hyresrätt riskerar att få en kraftigt ökad hyreskostnad på grund av att bostadshuset blivit inlöst och nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. Motionären anser därför att om marknadsvärdet för den gamla bostaden är lägre än för en motsvarande bostad bör inlösensumman kunna grundas på nyproduktionskostnaden (yrkande 2). Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för , sägs det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. (V). Motionärerna menar dock att en modernisering av det svenska samhället, som möter olika miljö- och klimatutmaningar, måste innebära att även gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. Motionärerna vill se ett integrerat jämställdhetsarbete i allt utvecklingsarbete kring gruv- och mineralindustrin och anser därför att de berörda länsstyrelserna bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av gruvsamhällena så att de attraherar både kvinnor och män (yrkande 21). Utskottet har vid åtskilliga tillfällen behandlat likalydande eller snarlika motioner om samhällsomvandlingarna i Malmfälten. En motion som helt överensstämmer med motion 2015/16:1926 (M) har exempelvis avstyrkts ett antal gånger tidigare, . Vid det senaste tillfället anförde utskottet bl.a. följande (bet. 2014/15:NU14): De samhällsutmaningar som följer av gruvbranschens cykliska karaktär har uppmärksammats inom ramen för den förra regeringens mineralstrategi. Ett antal åtgärder som har koppling till dessa frågor har antingen genomförts eller finns utlagda som uppdrag till olika myndigheter. Bland dessa märks insatser för att förbättra dialogen mellan ren- och gruvnäringarna, arbete med att ta fram en handbok som ska underlätta för de kommuner som står inför gruvetableringar och ett nationellt program för att kommuner och aktörer med regionalt utvecklingsansvar lättare ska kunna tillvarata utvecklingspotentialen i samband med exempelvis en gruvetablering. Ett underlag till stöd för kommunernas fysiska planering i samband med dylika etableringar håller också på att tas fram. Utskottet noterar vidare att den gruvsamordnare som den förra regeringen tillsatte kommer att slutrapportera sitt uppdrag . Gruvsamordnarens erfarenheter kan väntas utgöra en värdefull del av underlaget för de fortsatt angelägna diskussionerna om hur gruvnäringen på bästa sätt ska samexistera med den omgivande naturmiljön och lokalsamhället. När det gäller frågor om gruvnäringens expansion i och […] noterar utskottet att de ersättningsfrågor som har uppkommit i samband med att boende har tvingats lämna sina hem har kunnat lösas genom frivilliga avtal. Det har alltså inte varit nödvändigt att tillämpa de ersättningsprinciper som är reglerade i expropriationslagen. Möjligen blir utmaningarna större på detta område när nu på allvar har inlett förhandlingarna med den inte obetydliga mängd enskilda och företag som tvingas flytta sin verksamhet som en följd av att stadskärna ska omlokaliseras. Här förutsätter utskottet att som ett helstatligt företag tar det betydande sociala ansvar som vilar på dem i enlighet med de riktlinjer som styr bolagets verksamhet. […] Utskottet har vidare förståelse för de olägenheter som kan drabba enskilda i de samhällen där gruvexpansion pågår och inser att de ersättningsfrågor som uppkommer när fastigheter måste tas i anspråk kan innebära påfrestningar för dem som berörs. Utskottet finner det dock mindre ändamålsenligt att, som motionären efterfrågar, göra ändringar i minerallagen för att komma till rätta med eventuella problem på detta område. Snarare är det ersättningsreglerna i expropriationslagen – till vilka minerallagen hänvisar – som i första hand bör justeras. Vissa sådana justeringar gjordes emellertid i syfte att stärka fastighetsägarnas ställning i ersättningshänseende och att därigenom stärka äganderätten. behandlade utskottet ett yrkande på temat jämställdhet inom gruvbranschen som var likalydande med det i den nu aktuella motionen 2015/16:377 (V) (bet. 2013/14:NU14). Utskottet påpekade då att kompetensförsörjning som möter näringens och regionernas behov är ett av de åtgärdsområden som tas upp i mineralstrategin. Ökad jämställdhet inom näringen nämns som en nyckelfråga för att öka rekryteringsbasen och för att stärka näringens attraktivitet. Vidare anförde utskottet att gruvindustrisektorn har tagit fram en forsknings- och innovationsagenda där man har identifierat jämställdhet i gruvdriften som ett strategisk viktigt delområde. Det sägs i sammanhanget bl.a. att strukturella krafttag för jämställdhet i gruvsektorn är en av de viktigaste insatserna för att kunna uppfylla visionen. Ersättningsregler vid ingrepp med stöd av minerallagen Som har nämnts tidigare i betänkandet är markägaren garanterad ersättning vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen. Skada eller intrång som föranleds av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionsinnehavaren och markägaren. Om sådana uppgörelser inte kan nås bestäms ersättningen vid intrång med stöd av minerallagen enligt expropriationsrättsliga principer (4 kap. expropriationslagen [1972:719]). En utgångspunkt för att kunna beräkna ersättningens storlek är att fastighetsägaren ska hållas skadeslös för den förmögenhetsminskning som markavståendet medför. Om en hel fastighet tas i anspråk ska löseskilling betalas med ett belopp som motsvarar fastighetens marknadsvärde. Vid expropriation av en del av en fastighet ska intrångsersättning betalas för den minskning av fastighetens marknadsvärde som uppkommer genom expropriationen. Fastighetsägaren har därutöver rätt till ersättning för annan skada av ekonomisk art, t.ex. kostnader för att flytta eller för att avveckla en rörelse. infördes vissa ändringar i reglerna om ersättning i expropriationslagen. betalas, i form av ytterligare löseskilling eller intrångsersättning, ett schabloniserat påslag om på ersättningen för en fastighets marknadsvärde eller marknadsvärdesminskning. Vidare avskaffades en begränsningsregel för ersättningen (den s.k. presumtionsregeln) och möjligheten att göra avdrag från ersättningen (s.k. toleransavdrag). En grundläggande avsikt med ändringarna var att stärka fastighetsägarnas ställning i ersättningshänseende och att därigenom stärka äganderätten. Beredningsunderlaget för lagändringarna utgjordes av bl.a. slutbetänkandet Nya ersättningsbestämmelser i expropriationslagen, m.m. (SOU 2008:99) från Utredningen om expropriationsersättning. Enligt utredningen förekommer s.k. frivilliga uppgörelser om överlåtelse och upplåtelse av egendom i mycket stor omfattning och då utan att reglerna om tvångsförfogande direkt tillämpas. Enligt utredningen är ersättningarna generellt sett högre i de frivilliga uppgörelserna. Expropriationsrättsliga frågor bereds av civilutskottet. Utskottet har redogjort för historiken bakom samhällsomvandlingen i Malmfälten ett flertal gånger – – liksom för de principer som följer i samband med att gruvornas expansion påverkar det omgivande samhällena (se bet. 2014/15:NU14). Här kan upprepas att har löst fastighetsfrågor genom frivilliga förvärv. Bolaget säger sig agera i linje med expropriationslagens lydelse om att ersättningen ska motsvara marknadsvärdet för ett likvärdigt boende på orten. Om den koncession som har lett till markanvisningen har meddelats efter ska dessutom ett tillägg om utgå. Av förra årets mineralpolitiska betänkande framgår också att har slutit samarbetsavtal med respektive kommun som gäller hur bolaget ska kompensera förlusten av en sådan infrastruktur som måste ersättas som en följd av gruvornas expansion. presenterade fler detaljer för samhällsomvandlingen i . De nya planerna följer den etappindelning som beslutades gemensamt med kommun . På grund av kommande markrörelser orsakade av gruvbrytningen ska stora delar av vara utflyttade . Knappt 1 800 bostäder omfattas av den detaljerade tidplanen i . ska de boende ha blivit kompenserade och flyttat till nya bostäder. Tidsplanen för köp gäller alla kategorier av fastighetsägare i de berörda områdena, medan planen för flytt framför allt gäller bostäder. tog beslut om hur bolaget i fortsättningen ska ersätta fastighetsägare, boende och näringsidkare som påverkas av gruvbrytningen. Villaägare och fastighetsägare som äger hyreshus kommer att erbjudas två valmöjligheter, antingen ett ersättningshus som är likvärdigt med det nuvarande eller en summa pengar som motsvarar marknadsvärdet plus . De som äger en bostadsrätt ersätts med en summa pengar. erbjudande baseras på två grunder. Ersättningen utgörs av ett belopp per kvadratmeter boyta, som motsvarar kvadratmeterpriset för en nyproducerad bostadsrätt i Malmfälten, samt ett tillägg som baseras på en individuell bedömning av skick och standard på nuvarande bostadsrätt. Hänsyn kommer att tas till skick och standard på bostaden eller fastigheten. Det innebär att den som har renoverat och byggt om sin villa, sin bostadsrätt eller sitt hyreshus och med det har fått en högre standard får en högre värdering än den som inte har gjort detta. Hyresgäster som inte äger en fastighet får förtur till både äldre och nya hyresrätter. Den som flyttar till en nyproduktion ersätts med en hyrestrappning, vilket innebär att hyresgästen behåller sin nuvarande hyresnivå och sedan ökar hyran successivt . har därmed utökat tidsramen för trappning, som har gällt . Oavsett hyresvärd omfattas alla hyresgäster som måste flytta av hyrestrappning. Näringsidkare som omlokaliseras kompenseras i flera delar. De som äger sin fastighet får ett erbjudande om en ersättningsfastighet, och näringsidkare som hyr blir erbjudna en ny lokal med en hyrestrappning upp till . Utöver det står för omlokaliseringskostnader och resultatbortfall i samband med flytten. Statlig gruvsamordnare och Malmfältsgruppen utsåg den dåvarande näringsministern förra generaldirektör till samordnare för insatser i samband med gruvnäringens expansion i , , , , län, län och . I gruvsamordnarens uppdrag ingick att sammanföra och underlätta dialogen mellan aktörer vars verksamhetsområden berörs av frågor som uppkommer med anledning av gruvindustrins expansion i . Gruvsamordnaren slutrapporterade sitt uppdrag (Hållbar gruvnäring kräver en klimatsmart industristrategi och en helhetssyn på naturresurser – Förslag till Industri 5.0). Eftersom jämställdhetsfrågor tas upp i motion 2015/16:377 (V) kan det nämnas att gruvsamordnaren framhåller att en bredare arbetsmarknad och ökad attraktivitet för både kvinnor och män som bor i en gruvkommun är av avgörande betydelse för en positiv utveckling i en sådan kommun. Enligt uppgift från finns det en del förslag i gruvsamordnarens rapport som eventuellt kommer att undersökas närmare. Detta kommer emellertid mest troligt ske först sedan övriga åtgärder inom ramen för mineralstrategin har avrapporterats. finns den s.k. Malmfältsgruppen. Gruppen är ett högnivåforum för dialog i övergripande frågor som rör gruvnäringens tillväxt i Malmfälten och består av företrädare för samt representanter från och kommuner, i och . Gruppens senaste möte hölls under ledning av närings- och innovationsminister . Ett av de fem strategiska områden som identifieras i mineralstrategin är dialog och samverkan som främjar innovation och tillväxt. Inom ramen för detta område listas bl.a. åtgärdsområdet Tydligare ansvarsfördelning och bättre informationsflöde mellan näringens aktörer. Den målbild som målas upp är att dialogen mellan de aktörer som berörs av och bidrar till gruv- och mineralnäringens verksamhet ska främjas i syfte att förbättra informationsutbyte, möjliggöra proaktivt planeringsarbete och minska potentiella konfliktsituationer. Som ett led i genomförandet av mineralstrategin gav den förra regeringen i uppdrag att ta fram en som står inför gruvetableringar. Syftet med handboken är bl.a. att belysa vilka åtgärder som kan behöva vidtas av kommunen för att få en effektiv och ändamålsenlig beslutsprocess. levererades till och gavs då även ut till kommuner och andra myndigheter. Därefter har det genomförts ett arbete med att utvärdera och identifiera hur handboken kan utvecklas. presenterade som står inför stora gruvetableringar, eller expansion av befintliga gruv- och täktverksamheter. En mer jämställd gruvnäring När det gäller det som sägs i motion 2015/16:377 (V) om vikten av ökad jämställdhet inom gruv- och mineralnäringen kan nämnas att har tagit fram en s.k. strategisk innovationsagenda med . Agendan ska inte bara underlätta för mer jämställda personalstrukturer i gruvindustrin utan också skapa en föregångsmodell för en socialt hållbar och internationellt attraktiv arbetsplatskultur. Inom projektet mining and the search for women undersöker forskare jämställdhetsambitionerna och jämställdhetsarbetet i den nordiska gruvbranschen. De ska kartlägga andelen kvinnor som arbetar i produktionen och undersöka branschens jämställdhetssatsningar för att hitta goda exempel som kan vägleda det framtida arbetet. Enligt de som arbetar i projektet är gruvbranschen väl medveten om problemet med den manliga dominansen i yrket och har jobbat aktivt med frågan . Enligt forskarna finns viljan att förändra men det saknas verktyg och kunskap för att överföra den ambitionen till praktisk handling. Projektet löper –2016 och har finansierats av Nordiska ministerrådets expertnätverk Nordmin, som verkar för en hållbar mineral- och gruvindustri. I sammanhanget kan också nämnas att det har tagits fram en regional mineralstrategi för och i samverkan mellan de båda länsstyrelserna, Region , , och . I strategin lyfts jämställdhet fram som en viktig hållbarhetsfaktor och det sägs att jämställdhet och metoder för jämställdhetsintegrering ska genomsyra alla förslag i strategin. Att verka för ökad jämställdhet pekas också ut som en prioritering under rubriken . Det påpekas att jämställdhet är en förutsättning och strategi för utveckling av en hållbar och konkurrenskraftig svensk gruvindustri och att det därför viktigt att den regionala mineralstrategin även inkluderar dessa frågor. Avslutningsvis bör det påminnas om att länsstyrelserna enligt 2 § i sin instruktion (2007:825) redan har i uppgift att samordna regionala aktörer i arbetet med att göra verksamheterna mer jämställda. Därutöver kan nämnas att på regeringens uppdrag har aktörer med regionalt utvecklingsansvar i länen tagit fram regionala handlingsplaner för jämställd regional tillväxt. Dessa har tydliggjort ansvaret för jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet och skapat strukturer för ett fortsatt arbete med jämställdhetsintegrering i samtliga län. Utskottet har vid åtskilliga tillfällen avstyrkt samma förslag som finns i motion 2015/16:1926 (M). Utskottet hänvisar nu i första hand till det som då har redovisats och som till viss del har refererats ovan. Utöver detta konstaterar utskottet att då utskottet senast behandlade förslagen, har fastställt modeller för hur bolaget ska ersätta de fastighetsägare, boende och näringsidkare som påverkas av gruvbrytningen i Malmfälten. Utskottet ser positivt på att bolaget och de berörda i möjligaste mån kan nå frivilliga överenskommelser i ersättningsfrågorna och ser ingen anledning att heller ställa sig bakom förslagen i den nyssnämnda motionen. Motionen avstyrks således även . När det gäller det som sägs i motion 2015/16:377 (V) om ett förstärkt uppdrag till länsstyrelserna konstaterar utskottet inledningsvis att utskottet behandlade ett likalydande yrkande (bet. 2013/14:NU14). Av det utskottet då anförde finns skäl att upprepa att kompetensförsörjning som möter näringens och regionernas behov är ett av de åtgärdsområden som tas upp i den nationella mineralstrategin och att ökad jämställdhet inom näringen nämns som en nyckelfråga för att öka rekryteringsbasen och för att stärka näringens attraktivitet. Utöver detta noterar utskottet att det pågår forskning med inriktning på att ta fram de verktyg och den kunskap som behövs för att kunna överföra en ökad medvetenhet inom branschen om betydelsen av större jämställdhet till praktisk handling. Utskottet konstaterar att det pågår ett viktigt arbete som har förutsättning att fungera som en grund för bl.a. länsstyrelsernas arbete med att öka jämställdheten inom gruvsektorn. I några län i norra där gruvnäringen har stor betydelse för samhällsutvecklingen har jämställdhetsfrågorna för övrigt redan lyfts fram som centrala inom ramen för en regional mineralstrategi. Erfarenheterna från genomförandet av de åtgärder som listas i denna regionala strategi bör kunna resultera i värdefull kunskap som även kan komma andra aktörer med regionalt utvecklingsansvar till gagn. Att som föreslås i motionen peka ut just länsstyrelserna som uppdragstagare förefaller enligt utskottets uppfattning för övrigt vara mindre ändamålsenligt då det i många delar av landet är andra aktörer som har huvudansvaret för det regionala utvecklingsarbetet. Utskottets sammantagna bedömning är att ett tillkännagivande från om ett förstärkt uppdrag till länsstyrelserna i linje med vad som föreslås i motionen inte är påkallat. Sammantaget innebär detta att utskottet avstyrker motionerna 2015/16:377 (V) och 2015/16:1926 (M). Den förstnämnda motionen avstyrks i den aktuella delen. Den svenska mineralstrategin, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (KD), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 10. Alliansregeringen tog ett ambitiöst samlat strategiskt grepp om den svenska gruv- och mineralnäringen i syfte att ta till vara de möjligheter som ges och för att ska fortsätta att utvecklas som EU:s ledande gruvnation. Strategiska områden för en långsiktigt hållbar mineralanvändning identifierades, ett betydande antal konkreta åtgärder presenterades och medel avsattes för att finansiera de olika insatserna. Strategin är en viktig vägledning för en fortsatt aktiv och konkurrenskraftig gruvnäring i som bedrivs i samklang med både miljö och omgivande näringar. Strategin ska skapa de bästa förutsättningarna för en mineralpolitik som ska stärka konkurrenskraften i svensk gruv- och mineralnäring. På så sätt kan behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Dessvärre upplever vi inte att den nuvarande regeringen har samma intresse för gruv- och mineralnäringsfrågorna som den förra. Visserligen pågår ett arbete med att genomföra återstående åtgärder inom ramen för mineralstrategin, men engagemanget i genomförandet lämnar en hel del i övrigt att önska.