bet · H301TU11 · 2016-04-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. självstyrande fordon, parkeringstillstånd för rörelsehindrade, fordonsbesiktningar, historiska fordon och vinterdäck, i första hand med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Längd och vikt för vissa vägfordon 1.Självstyrande fordon, punkt 2 (M) 2.Miljözoner, punkt 4 (V) 3.Parkeringstillstånd för rörelsehindrade, punkt 5 (SD) 4.Parkeringstillstånd för rörelsehindrade, punkt 5 (V) 5.Vinterdäck, punkt 6 (SD) 6.Vinterdäck, punkt 6 (KD) 7.Historiska fordon, punkt 7 (SD) 8.Längd och vikt för vissa vägfordon, punkt 8 (SD) 9.Främjande av motorcyklar, punkt 9 (SD) 10.A-traktorer, punkt 10 (SD) 11.Vägskyltning, punkt 12 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2319 av (M). 2015/16:918 av (C), 2015/16:1566 av och (båda M) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 1 (M) 2015/16:1053 av (M). 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 6. Reservation 2 (V) 2015/16:1194 av (KD), 2015/16:1251 av (M), 2015/16:1625 av m.fl. (SD) och 2015/16:2536 av (S). Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) 2015/16:300 av och (båda S), 2015/16:1118 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:1954 av Per Lodenius och (båda C), 2015/16:2103 av (SD) och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) 2015/16:898 av (KD), 2015/16:1275 av (M) och 2015/16:2060 av (SD) yrkande 4. Reservation 7 (SD) Längd och vikt för vissa vägfordon 2015/16:492 av (M), 2015/16:691 av (M), 2015/16:1290 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:1798 av Per Klarberg (SD). Reservation 8 (SD) 2015/16:1121 av (M) och 2015/16:1797 av Per Klarberg (SD). Reservation 9 (SD) 2015/16:1685 av Per Klarberg och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1695 av (M) och 2015/16:2672 av (M). Reservation 10 (SD) 2015/16:1924 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2240 av (S) yrkandena 1 och 2. 2015/16:1222 av (M) och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 11 (C) 2015/16:1310 av (SD). 2015/16:935 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (V), (KD), (S), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 39 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen berör en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade frågor som bl.a. självstyrande fordon, parkeringstillstånd för rörelsehindrade, fordonsbesiktningar, historiska fordon och vinterdäck. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om fordonsbesiktningar. Utskottet instämmer i vikten av att regeringen införlivar EU:s s.k. besiktningspaket på ett sätt som gör att höga ambitioner vad gäller trafiksäkerhet och miljöhänsyn kvarstår. Inför regeringens beredningsarbete vill utskottet därför framföra att inte bör anpassa intervallet mellan besiktningstillfällen till det som är minimikravet enligt EU-direktivet. antog och rådet tre rättsakter som tillsammans kallas för besiktningspaketet. – och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv /40/EG. Direktivet anger grundförutsättningarna för att genomföra kontrollbesiktningar av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet inom . Det omfattar fordon med en konstruktiv hastighet såsom personbilar, bussar, lastbilar och släpvagnar med en totalvikt över samt traktorer med en konstruktiv hastighet . omfattas även motorcyklar med en motorvolym på mer än av direktivet. Vissa undantag kan göras av medlemsstaterna. – och rådets direktiv /46/EU av om ändring av rådets direktiv /37/EG om registreringsbevis för fordon. Direktivet ändrar lydelsen och lägger till vissa gemensamma regler i rådets direktiv /37/EG om registreringsbevis för fordon. – och rådets direktiv /47/EU av om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG. Direktivet anger grundförutsättningarna för att genomföra flygande inspektioner på nyttofordon inom . EU-lagstiftningen ska vara införlivad i nationell rätt . I motion 2015/16:2319 argumenterar (M) för att de nuvarande bestämmelserna för besiktning av bilar inte ska ändras. EU har arbetat fram ett direktiv med minimikrav för bilbesiktningar i medlemsstaterna enligt vilket fordonen besiktigas första gången och därefter . Enligt nuvarande regler i besiktigas bilar , därefter och . Motionären anser det olyckligt om ambitionsnivån skulle sänkas till lägsta godtagbara nivå som anges i det nya direktivet eftersom det skulle kunna få negativa effekter på både miljön och trafiksäkerheten. Med hänsyn till stränga nationella miljökrav är det därför viktigt att kunna göra avgaskontroller på lite äldre fordon. Motionären anför också att klimatpåverkan på fordonsparken är större i än i de flesta andra medlemsstater och att det därför är befogat att behålla nuvarande besiktningsintervall för att inte äventyra trafiksäkerheten. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att ha ett system för fordonsbesiktningar som fungerar väl och är effektivt. Det är därför viktigt att EU:s s.k. besiktningspaket införlivas i svensk rätt på ett sådant sätt som gör att den transportpolitiska måluppfyllelsen inte försämras. Utskottet anser att regeringen bör ändra reglerna för när fordon ska besiktigas på ett sådant sätt att trafiksäkerhet och miljöpåverkan inte försämras. Enligt uppgifter från har regeringen för avsikt att senast tillkännage hur införlivandet av besiktningspaketet i svensk rätt ska göras. Transportstyrelsen har tagit fram förslag på hur de nya EU-direktiven bör införlivas i svensk rätt, se Transportstyrelsens rapport av ”besiktningspaketet” (dnr TSG 2015-1382). Rapporten remitterades t.o.m. och bereds tillsammans med inkomna remissvar. Transportstyrelsens förslag innebär att regeringen ska införliva besiktningspaketet genom att ändra på förordningar. Ett av Transportstyrelsen förslag rör den fråga motionären tar upp. Av Transportstyrelsens rapport framgår att har olika inställelseregler för personbilar. För utryckningsfordon, taxi och personbilar –föreskrivs årlig inställelse. För 3–personbilar och de som är gäller i istället 24 månader mellan besiktningar. Gamla personbilar och lätta lastbilar med en årsmodell av 1950 eller äldre är befriade från periodiska kontroller. Transportstyrelsen påminner om att det inte har gjorts någon betydande förändring av kontrollbesiktningsintervallen . Under dessa år har emellertid besiktningsutfallen förändrats på grund av den fordonstekniska utvecklingen. underkändes fler bilar på grund av rostskador än . Däremot underkänns fler bilar på grund av brister som kan härledas till elektroniska system, motorstyrning och säkerhetssystem. Generellt sett har andelen underkända personbilar med krav på efterkontroll minskat stadigt . Vidare pekar Transportstyrelsen på att allvarliga trafikolyckor inte beror på att lätta bilar är behäftade med tekniska brister, att flera av våra närmaste grannländer har längre kontrollbesiktningsintervall än och att utsläppen från vägtrafiken minskar. Intervallet för periodiska kontrollbesiktningar i kombination med inställelsemånad och termin påverkar varandra. Om ska behålla sitt system med en slutsifferstyrd inställelsemånad och en besiktningstermin på sammanlagt , behöver skärpa kraven på periodiska kontrollbesiktningar. Inom branschen kallas den svenska inställelseperioden för 3–2–1–1 (första besiktning sker , nästa gång osv.). För att inställelsemånad och termin ska kunna behållas, inom ramen för direktivets grundkrav på 4–2–2–2, behöver kraven enligt Transportstyrelsen skärpas till 3–1–1–1 eller oftare. Transportstyrelsen förordar att minimikravet enligt EU-direktiv /45/EU ska användas i , vilket innebär att lätta bilar ska kontrollbesiktigas enligt intervallet 4–2–2–2. Detta alternativ innebär ett utökat intervall från att bilen är , från årlig inställelse till . Som svar på interpellation 2015/16:379 framförde infrastrukturminister att det är rimligt att då och då se över t.ex. besiktningsintervall och andra regelverk. Statsrådet menade även att det handlar om att de mål som har satt upp för trafiksäkerhetsarbetet, nollvisionen och miljömålen ska uppnås. Utskottet instämmer i vikten av att regeringen införlivar besiktningspaketet på ett sätt som gör att höga ambitioner vad gäller trafiksäkerhet och miljöhänsyn kvarstår. Utskottet vill understryka att reglerna som riktar sig mot enskilda och företag inte bör vara mer långtgående än nödvändigt för att uppnå syftet. Inför regeringens beredningsarbete vill utskottet framföra att inte bör anpassa intervallet mellan besiktningstillfällen till det som är minimikravet enligt EU-direktivet. Det finns flera skäl till detta. Kontrollbesiktningar är viktiga för att se till att fordonen är trafiksäkra och inte orsakar onödigt stora utsläpp. Utskottet vill i sammanhanget understryka att det förekommer att även relativt nya bilar beläggs med fel vid kontrollbesiktningen. Dessutom är täta besiktningar nödvändiga för att kunna bevaka de faktiska utsläppen. Vidare skulle enligt utskottets mening en alltför stor utglesning av kravet på besiktning riskera att leda till prisökningar och försämra konsumentskyddet vid köp av begagnade bilar. Mot bakgrund av det pågående beredningsarbetet inom avstyrker utskottet motion 2015/16:2319 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om självstyrande fordon. Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen tillsatte en utredning om självkörande fordon. Jämför reservation 1 (M). (C) yrkar i motion 2015/16:918 att lagstiftningen bör ses över för att underlätta för innovationer, exempelvis självstyrande bilar. Motionären menar att lagstiftning släpar efter och gör det svårare att pröva och tillämpa innovationer i verkligheten. Ett exempel är självkörande bilar. Motionären argumenterar mot den bakgrunden för att regeringen ska få i uppdrag att utreda vilka regelförenklingar som behövs för att inte hämma teknikutvecklingen och skapa möjligheter för exempelvis självkörande bilar i . Motionären menar att genom enklare lagstiftning kan tekniken utvecklas och omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta underlättas. I motion 2015/16:1566 efterlyser och (båda M) ett initiativ från regeringen om att låta utreda vilka lagändringar som behöver göras för att göra det möjligt att använda självstyrande bilar. Motionärerna pekar på den banbrytande forskningen och de tekniska framsteg som görs i fråga om autonoma och självstyrande bilar. Det handlar om en teknisk utveckling som kommer att förändra människors sätt att transportera sig, men motionärerna ser en fara i att lagstiftningen inte har följt utvecklingen på området och att den därför kan komma att sätta hinder i vägen för den nya tekniken. Därför är det angeläget att se över regelverket för att anpassa det till framtidens transportlösningar. I kommittémotion 2015/16:3058 yrkande 24 efterlyser m.fl. (M) en översyn av lagstiftningen och infrastrukturplaneringen för att förbereda landet för autonoma fordon. Mot bakgrund av att den tekniska utvecklingen på området går snabbt och att autonoma fordon kommer att påverka framtidens vägtrafiksystem anser motionärerna att det är angeläget att belysa de förändringar i trafikmiljön som denna typ av fordon kommer att leda till. Exempel på angelägna frågeställningar som motionärerna lyfter fram och som bör belysas är frågor om trafiksäkerhet, utbildning och förarprov och inte minst hur ansvarsfrågan ska lösas om det inte finns några förare. Utskottet ser med tillförsikt på utvecklingen av förarstödjande och självkörande (autonoma) system, liksom teknik för informationsutbyte mellan fordon och mellan fordon och andra system. När tekniken utvecklas ytterligare hoppas utskottet att självkörande och uppkopplade fordon i trafiken kan ge fördelar som ett bättre kapacitetsutnyttjande, minskade utsläpp och färre olyckor. Utskottet har tagit del av den förstudie om autonom körning som Transportstyrelsen genomförde 2014. Regelverket ger enligt förstudien utrymme för fordon med en hög grad av automatisering, förutsatt att en fysisk person ansvarar för körningen, och därmed kan anses vara föraren. Transportstyrelsen har också möjligheter att medge undantag från vissa tekniska bestämmelser. Även om det svenska regelverket på transportområdet inte innehåller något som direkt hindrar självkörande fordon konstaterar dock att delar av regleringen kan behöva utvecklas. Utskottet välkomnar därför att regeringen utsåg en särskild utredare till att föreslå åtgärder i fråga om självkörande fordon på väg (dir. 2015:114). I uppdraget ingår att analysera vilka regeländringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg. Vidare ingår att överväga och lämna författningsförslag i syfte att skapa bättre rättsliga förutsättningar för försök med självkörande fordon i allmän trafik, och introduktion av sådana fordon i allmän trafik. Uppdraget ska redovisas i den del som rör underlättande av försök med självkörande fordon och i övriga delar. Utskottet konstaterar att utvecklingen av självstyrande fordon går fort. Flera biltillverkare och teknikföretag arbetar med utveckling av system för förarstöd och helt eller delvis självkörande fordon. Avancerade förarstödsystem och vissa autonoma funktioner har redan introducerats, exempelvis för avståndshållande, parkering och bromsning. Det finns också flera internationella exempel på användning av självkörande fordon i särskilda miljöer såsom inom industrin, på särskilda vägar och i områden som inte används för allmän trafik. Vidare har utskottet kännedom om att det inom EU pågår flera samarbeten och andra projekt kring autonom körning. Flera länder har redan analyserat frågan och infört vissa nationella bestämmelser om bl.a. försök med självkörande fordon. Att genomföra storskaliga försök med självkörande fordon i allmän trafik anses vara nödvändigt för att få svar på en rad frågor om anpassning av regelverk och infrastruktur och hur sådana fordon skulle fungera i trafiken. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är angeläget att den utredning som regeringen tillsatt om självkörande fordon på väg genomförs som planerat och att regeringen i den fortsatta beredningen av ärendet vidtar nödvändiga åtgärder för att skapa goda förutsättningar för att införa självstyrande fordon i . Mot bakgrund av bl.a. pågående utredning avstyrker utskottet därmed motionerna 2015/16:918 (C), 2015/16:1566 (M) och 2015/16:3058 (M) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om övergivna fordon. Utskottet ser med tillförsikt på regeringens pågående beredning av förslag på åtgärder för att minska problemen med övergivna fordon och förutsätter att regeringen vidtar lämpliga åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. (M) uppmärksammar i motion 2015/16:1053 de problem som övergivna fordon vållar markägare och enskilda vägföreningar. Motionären påminner om att dagens lagstiftning är utformad så att det är ägarens ansvar att forsla bort fordonet, men om ägaren inte kan påträffas ger regelverket ingen vägledning. Motionären finner det inte rimligt att den enskilda markägaren eller vägföreningen ska belastas ekonomiskt för bortforsling av övergivna fordon och anser därför att en regeländring bör övervägas som innebär att antingen kommunen eller staten efter polisanmälan får ansvaret för att forsla bort fordonen . Utskottet har under en rad år behandlat motionsförslag om övergivna fordon. Vid samtliga tillfällen har utskottet understrukit att övergivna fordon längs vägarna och i naturen är ett problem som måste tas på allvar. Frågan har bäring på de transportpolitiska delmålen när det gäller trafiksäkerhet, tillgänglighet och miljö. Detta var också skälet till att utskottet tog initiativ till att följa upp frågan om flyttning av fordon, vilket har redovisats i en rapport (2006/07:RFR3). Senast frågan behandlades av utskottet var i betänkande 2014/15:TU10 där utskottet välkomnade regeringens uppdrag till att utreda frågan om övergivna fordon. Utskottet utgick från att regeringen uppmärksammar både miljö- och trafiksäkerhetsaspekterna i den pågående beredningen av frågan. Även miljö- och jordbruksutskottet har behandlat frågan om övergivna fordon, bl.a. i betänkande 2012/13:MJU8. Utskottet påminner om att regeringen gav i uppdrag till att utreda hur kommuner och staten (och polisen) kan ersättas för sitt omhändertagande av övergivna uttjänta fordon där ägaren inte går att finna. I uppdraget ingick även att undersöka hur ett producentfinansierat system för ersättning till en bilägare vid inlämning av en uttjänt bil till en auktoriserad bilskrot skulle kunna utformas för att minska dumpning och illegal skrotning av bilar. avrapporterade sitt uppdrag till med rapporten övergivna, uttjänta fordon samt flyttning av fordon i vissa fall (NV-06341-14). bedömer att en producentfinansierad lösning kan öka incitamenten för producenterna att styra mot ökad resurseffektivitet och återvinning inom bilindustrin. Myndigheten föreslår därför att en producentfinansierad fond inrättas. Med producent avses i sammanhanget den som yrkesmässigt tillverkar eller yrkesmässigt för in bilar till . Sammantaget visar analys av olika ersättningsmodeller att den producentfinansierade lösningen är samhällsekonomiskt mest lönsam. Fonden ska enligt förslaget bestå av två delar. Ena delen finansierar en ersättning till kommuner och till staten (och polisen) för omhändertagandet av övergivna uttjänta bilar. Producenterna föreslås betala en årlig avgift till fonden, som i denna del uppgår till . Den andra delen av fonden finansierar åtgärder som förebygger att uttjänta bilar överges. Den förebyggande delen av fonden ska möjliggöra för olika aktörer att vidta olika typer av åtgärder, främst insatser riktade till bilägare. Åtgärderna ska underlätta för bilägare att följa regelverket för skrotning och kan t.ex. innehålla ett erbjudande om kostnadsfri hämtning av bilar som är skrotningsfärdiga. Producenternas avgift till denna del av fonden föreslås bli . föreslår vidare en ändring av förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall genom att en ny s.k. flyttgrund införs i författningen. anser att i de fall kommunen kan använda sig av flyttgrunden ”risk för skada på växt- och djurliv eller annan skada på naturmiljön” ska fastighetsägaren inte behöva stå för flyttkostnaderna av bilen även om det är fastighetsägaren som initierat flytten. påminner även i rapporten om ett antal förslag som myndigheten presenterade i rapporten bilar och miljön som även den berör problemet med övergivna fordon. , uttjänta fordon samt flyttning av fordon i vissa fall bereds inom . Utskottet ser med tillförsikt på regeringens pågående beredning av förslag på åtgärder för att minska problemen med övergivna fordon och förutsätter att regeringen vidtar lämpliga åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2015/16:1053 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om miljözoner. Utskottet anser att det är viktigt att hitta åtgärder som märkbart minskar vägtrafikens negativa effekter på miljön i städer men avstyrker motionsförslaget mot bakgrund av pågående utrednings- och beredningsarbete. Jämför reservation 2 (V). Bestämmelserna om miljözoner regleras i trafikförordningen (1998:1276). Reglerna innebär att kommuner kan besluta om att utestänga vissa tunga fordon (lastbilar och bussar) från stadskärnor och andra särskilt miljökänsliga områden. Miljözoner finns i , , , och . ändrades reglerna så att Euro 6-fordon får köra obegränsat i miljözoner och så att information om att ett fordon uppgraderats för lägre avgasutsläpp ska finnas i vägtrafikregistret. För att minska utsläpp av luftföroreningar som skadar människors hälsa och miljön fastställs gränsvärden för vissa luftföroreningar, bl.a. grova partiklar (PM10), i och rådets direktiv /50/EG om luftkvalitet och renare luft i . Detta s.k. luftkvalitetsdirektiv är införlivat i svensk rätt genom regleringar i , luftkvalitetsförordningen (2010:477) och föreskrifter (NFS 2013:11) om kontroll av luftkvalitet. I motion 2015/16:2124 yrkande 6 efterlyser och (båda MP) dels att lagstiftningen om miljözoner utvidgas till att även omfatta lätta fordon och arbetsmaskiner, och då även beakta samtliga berörda fordonstypers bullerprestanda, dels att regeringen lämnar förslag om att införa en möjlighet att ta ut en avgift vid användning av dubbdäck inom tätorter. Motionärerna framför att för att minska halten av luftföroreningar har svenska kommuner möjlighet att förbjuda äldre tunga fordon med föråldrad avgasreningsteknik från vissa tätortsmiljöer genom att införa s.k. miljözoner. Även lätta fordon orsakar enligt motionärerna stora utsläpp av avgaser som kväveoxider och kolväten. Partikelbildning från dubbdäck liksom buller från alla typer av fordon orsakar stora miljöproblem som inte kan hanteras av kommunerna på ett lämpligt sätt. Motionärerna menar sammantaget att det finns övertygande skäl att utveckla lagstiftningen om miljözoner, dels genom att ge kommunerna möjlighet att även inkludera lätta fordon och arbetsmaskiner i miljözonssystemet (och eventuellt tillåta en differentiering med krav om utsläppsfria fordon i särskilt känsliga områden), dels genom att införa en möjlighet att införa en dubbdäcksavgift. Frågan om miljözoner har beretts ett flertal gånger av utskottet, senast i betänkande 2013/14:TU13. Utskottet framförde i betänkandet att det delar uppfattningen att luftkvaliteten i flera svenska städer är dålig på grund av utsläpp från bl.a. trafiken. Möjligheten att införa miljözoner och således ställa miljökrav på tunga fordon ansåg utskottet skulle vara en viktig åtgärd för att förbättra luftkvaliteten i områden där människor bor och arbetar. En annan åtgärd som utskottet lyfte fram är möjligheten för kommuner att belägga vissa gator med dubbdäcksförbud. Det är med tillfredsställelse som utskottet konstaterar att det har bedrivits en hel del arbete för att minska negativa effekter av vägtrafik i städer. avrapporterade Transportstyrelsen ett regeringsuppdrag där de föreslog förändringar av miljözonsbestämmelserna så att miljözoner även kunde införas för lätta fordon. Förslaget till miljözoner för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar byggde på att ett fordon ska kunna utestängas från en miljözon beroende på vilken miljöklass fordonet tillhör. De utsläppsklasser som ingick i förslaget har dock med tiden blivit inaktuella genom det kontinuerliga utbytet av fordon i fordonsparken och skärpta avgaskrav. Utskottet välkomnar vidare att regeringen gav i uppdrag åt Transportstyrelsen att föreslå hur dagens miljözonsbestämmelser kan utvecklas för att bättre bidra till att miljökvalitetsmålen och målen för transportpolitiken uppnås. I uppdraget ingår att lämna förslag till – hur personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar kan inkluderas i miljözonsbestämmelserna – hur miljözonsbestämmelserna kan användas för att premiera tysta och emissionsfria fordon, såväl lätta som tunga – hur efterlevnaden ska säkerställas. Enligt EU:s luftkvalitetsdirektiv (2008/50/EG) ska medlemsstaterna fastställa zoner och tätbebyggelser som ska spegla befolkningstätheten och inom vilka luftkvaliteten ska utvärderas och säkerställas. Eventuella överskridanden av direktivets gränsvärden ska rapporteras till Europeiska kommissionen. Vid bl.a. rapporteringen till kommissionen har det visat sig att i vissa tätorter i överskrids det maximalt tillåtna dygnsmedelvärdet som luftkvalitetsdirektivet uppställer. Den huvudsakliga källan till överskridandena har ansetts vara dubbdäcksanvändningen.