bet · H301SkU20 · 2016-03-03 00:00:00 — I motionen anförs vidare att en arbetsgivaravgift ska betalas på summan av lön, ersättning och förmåner om värdet för mottagaren uppgår till eller mer . Detta belopp borde kunna övervägas, anser motionären (yrkande 2). Föreningar som betalar ut kontant ersättning för arbete till mottagare som har A-skatt ska göra skatteavdrag vid utbetalningen om den utbetalda ersättningen är eller mer. Föreningar som betalar ut semesterersättningar ska också göra skatteavdrag oavsett vad betalningsmottagaren har för skattsedel. Föreningar som betalar ut ränta och utdelning ska också göra skatteavdrag om dessa uppgår till eller mer oavsett vilken skattsedel betalningsmottagaren har. Frågan är om inte dessa låga ersättningsbelopp borde höjas. Föreningar ska lämna en kontrolluppgift om det sammanlagda värdet av ersättningar och förmåner till en person är eller mer . Om skatt har dragits på ersättningen ska en kontrolluppgift lämnas oavsett hur stor ersättningen är. Att avkräva kontrolluppgifter på så låga belopp som är enligt motionären lite märkligt. Kontrolluppgiftskravet bör samordnas med beloppsgränsen för beskattning. I betänkande 2013/14:SkU20 avstyrktes motioner om höjda beloppsgränser för deklaration och kontrolluppgift. Utskottet anförde följande. Det finns enligt utskottets mening skäl att vara restriktiv när det gäller att skapa ett utrymme för skattefria ersättningar för arbete. Risken för missbruk är uppenbar och möjligheterna till kontroll små om inte ersättningarna ska redovisas alls. Härtill kommer att en sådan reform kräver en finansiering som bör hanteras inom ramen för den sedvanliga budgetberedningen. I sammanhanget bör det påpekas att en isolerad höjning av kontrolluppgiftsgränsen skulle skapa en gråzon där den som mottagit ersättningen skulle tvingas korrigera sin förtryckta deklaration för att inte göra sig skyldig till skattebrott. Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tyst godkännande av deklaration och om enkel bokföringstjänst på webbplats. föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89) att deklarationen inte ska behöva återsändas till eller bekräftas på elektronisk väg om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering. En deklarationsskyldig som felaktigt tyst godkänner förtryckta uppgifter anses ha lämnat en deklaration med de förtryckta uppgifterna i den mening som avses i bestämmelsen om skattetillägg för oriktig uppgift. Skattetillägg kan då komma i fråga. Förslaget har inte genomförts. I budgetpropositionen anförs att har fått i uppdrag att göra en förstudie av möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen. I motionerna 2015/16:146 och 2015/16:305 av (S) föreslås att en deklaration ska kunna godkännas genom ett s.k. tyst godkännande. föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89) att deklarationssystemet skulle förenklas genom s.k. tyst godkännande. Om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering ska inte deklarationen behöva återsändas till eller bekräftas på elektronisk väg. I motion 2015/16:3078 (SD) yrkandena 1 och 2 föreslås att ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag som syftar till en enklare och eventuellt mer förmånlig hantering av bokföring och deklaration för småföretagare. Ett av de stora stressmomenten som enskild näringsidkare eller småföretagare är processen kring bokföringen och deklarationen, anför motionären. För de småföretagare som själva har hand om dessa delar borde det rimligtvis finnas en möjlighet att syssla med bokföring som per automatik sköter deklarationen, när det är dags. Motionären föreslår att regeringen bör låta se över möjligheten till en synkroniserad/integrerad bokföringstjänst på sin webbplats där deklarationen sker per automatik baserat på bokföringen (yrkande 3). Det är enligt utskottet inte aktuellt att genomföra den del av förslag som rör ett tyst godkännande av deklarationen. Utskottet avstyrker därför motion 2015/16:305. När det gäller önskemålen om enklare hantering av bokföring och deklaration för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats fick i regleringsbrevet bl.a. i uppdrag att undersöka möjligheten att tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem på sin webbplats. I en rapport från bedöms den bästa lösningen vara att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisning och deklaration integreras i billiga och enkla program. Något tillkännagivande med den angivna inriktningen är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker även denna motion. Frivillig inbetalning av skatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en möjlighet att frivilligt göra extra skatteinbetalningar. Allmänna arvsfonden bildades när beslutade att avskaffa arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ung-domar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Arvsfonden har bl.a. finansierat föregångarna till barnbidraget, den allmänna förskolan, studiestödet, barnavårdscentralerna och mödravårds-centralerna. Därefter tog staten, kommunerna och landstingen över ansvaret. Även , , färdtjänsten och personlig assistans är exempel på verksamheter som startade som arvsfondsprojekt. Om en person avlider utan att efterlämna make eller maka eller närmare släktingar än kusiner blir arvsfonden arvinge. Förutsättningen är att den avlidne inte har testamenterat till någon annan. Allmänna arvsfonden kan även få egendom genom gåvor, testamenten eller förmånstagarförordnanden i försäkringsavtal. fick Allmänna arvsfonden in netto. En tiondel av de medel som betalas in läggs till fonden. Resten får delas ut till olika projekt tillsammans med årets direktavkastning. I motion 2015/16:42 av (M) anförs att det framgår av debatten att det uppenbarligen finns människor som är beredda att betala ännu mer i skatt än vad de gör . Denna vilja att bidra extra till det gemensamma bör naturligtvis uppmuntras på ett klokt sätt utan att andra människor drabbas. Enligt motionen bör staten därför inrätta ett särskilt konto för ”frivillig värnskatt”. På kontot kan den som anser sig ha pengar över och som vill att den offentligfinansierade delen av välfärden ska få mer resurser ge sitt frivilliga bidrag. I motion 2015/16:1228 av (M) sägs att det inte finns möjlighet för människor att göra ytterligare skatteinbetalningar. Eftersom det finns en vilja från medborgare att använda sina pengar till detta bör det enligt motionen göras möjligt. Regeringen bör överväga att se över möjligheterna för människor att göra frivilliga skatteinbetalningar. Utskottet vidhåller (se bet. 2014/15:SkU20) att de principer som gäller för uttag av skatt till staten och kommunerna inte lämnar något utrymme för den enskilde att själv bestämma hur mycket skatt som ska betalas eller att frivilligt betala in extra skatt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om frivilliga skatteinbetalningar utan vill i stället peka på möjligheten att lämna bidrag till Allmänna arvsfonden. Många av de förmåner som ges i eller statlig regi har startat som arvsfondsprojekt. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning samt om att regeringen bör se över om insatserna mot skattefusket behöver förstärkas. Jämför reservation 5 (V). fick i regleringsbrevet regeringens uppdrag att ta fram en ny skattefelskarta. Skattefelet skulle kvantifieras och skattefelets förändring 2007–2012 beskrivas. redovisade i sin uppdragsrapport sammanfattningsvis följande slutsatser: – Resultaten tyder på att skattefelet minskat . – Ju mer information har om beskattningsunderlaget, från annan än skattebetalaren själv, desto mindre utrymme för fel. – För att kunna beräkna det framreviderbara skattefelet behövs fler generella slumpmässiga undersökningar. Bilaterala avtal om informationsutbyte har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. har deltagit i ett samnordiskt projekt som syftar till att ingå avtal för att utbyta information med länder och juris-diktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet, som avslutades , har varit mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella center runt om i världen. har som direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen ansluter nära till och utveckling () modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. Regeringen anför i budgetpropositionen att nya reformer för att motverka skatteflykt, skattefusk och aggressiv skatteplanering behöver genomföras löpande. Det handlar främst om arbete när det gäller skatteplanering inom det s.k. (base erosion and profit shifting), samt det arbete som pågår inom EU på detta område och när det gäller automatiskt informationsutbyte. är vidare representerat i och kan därigenom diskutera åtgärder som är särskilt inriktade på att bekämpa de typer av skatteflykt som framför allt drabbar utvecklingsländer. En viktig utgångspunkt för regeringen i EU-arbetet är att den nationella befogenheten inom skatteområdet ska respekteras. De åtgärder som EU-länderna gemensamt vidtar för att komma åt problem med skatteundandragande ska inte gå längre än nödvändigt. är och ska vara en aktiv part i arbetet med att bekämpa skatteflykt. deltar även aktivt genom och (Sida) i arbetet med att hjälpa utvecklingsländerna att förbättra sin skatteadministration. Regeringen förstärker anslag för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetens och öka resurserna för internationell kontroll av skattefusk och skatteuppläggsinsatser. Även i det nationella arbetet kommer insatser för att motverka skattefusk att fortsätta att vara högt prioriterade. Bestämmelser om personalliggare för byggbranschen träder i kraft . Regeringen har också gett i uppdrag att utreda möjligheten att utveckla systemet med personalliggare till att omfatta fler branscher för att motverka svartarbete och social dumpning. Det uppdraget ska redovisas (). Vidare pågår beredningen av förslag att näringsidkare ska omfattas av kravet på kassaregister trots att inkomsten från den aktuella försäljningen inte härrör från ett fast driftställe i . Dessutom avser att lämna ett förslag som innebär att arbetsgivarna ska slippa lämna både arbetsgivardeklaration och kontrolluppgift och i stället lämna redovisning på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Budgetpropositionen utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Regeringen anför i samband med anslaget till att arbetet med att motverka skattefusk och aggressiv skatteplanering har en hög politisk prioritering. En minskning av skattefelet kan bredda skattebaserna. I detta sammanhang betonar regeringen därför även behovet av att kontinuerligt kunna följa skattefelets utveckling . Regeringen har tydliggjort detta i regleringsbrev och kommer fortsatt att följa insatser på området, t.ex. metodutveckling när det gäller slumpvisa kontroller. är en viktig samarbetspart i myndigheternas gemensamma arbete för att samhällssystemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Samverkan mellan myndigheter är central eftersom frågorna är komplexa och berör flera myndigheter. ska fortsatt bidra till och utveckla samverkan inom ramen för arbetet med att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Vidare avser regeringen att lämna ett uppdrag till berörda myndigheter för att förstärka det gemensamma arbetet med att förhindra den illegala införseln av alkohol. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att det finns ett ökat behov av att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. anslag förstärks , 2017 och varaktigt med för att myndigheten successivt ska kunna bygga upp kompetensen. var det breda arbetet mot fel och fusk i företag prioriterat i kontrollverksamhet. En kontrollinsats riktades mot nya företag för att tidigt åtgärda fel hos nya företag och informera om vad som krävs för en fullgod bokföring. Andra kontrollinsatser genomfördes inom områden där risken för att många företag gör fel är stor. Insatser riktades även mot mer avancerat skattefusk och annat skatteundandragande. Särskilt fokus låg på handel med svart arbetskraft, falska kontrolluppgifter och avancerat mervärdesskattefusk. Det avancerade mervärdesskattefusket krävde omfattande internationellt samarbete. Internationellt samarbete har även varit viktigt för att identifiera och utreda internationellt avancerat skattefusk och hitta inkomster som dolts i utlandet. använder informationsutbytesavtal och samarbetar nära med flera länder för att spåra tillgångar utomlands. Illegal hantering av punktskattepliktiga varor beslutade om en rad åtgärder fr.o.m. för att stävja skattefusk när punktskattepliktiga varor hanteras inom det s.k. uppskovsförfarandet (prop. 2013/14:10, bet. 2013/14:SkU8). Regeringen gav , , och i uppdrag att kartlägga hur arbetet med att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor bedrivs av myndigheterna och analysera hur samverkan kan förbättras. I uppdraget ingår vidare att utvärdera och redovisa effekterna av vidtagna åtgärder i det operativa arbetet samt kvantifiera effekten av de vidtagna åtgärderna på smuggling och annan illegal hantering av punktskattepliktiga varor. En gemensam delredovisning ska lämnas till , och en gemensam slutredovisning ska lämnas till . infördes s.k. redovisningscentraler för taxitrafik. Företagen är skyldiga att överföra taxameteruppgifter till redovisningscentralerna som i sin tur är skyldiga att lämna uppgifter till för användning i skattekontrollverksamheten. Åtgärder mot svartarbete och social dumpning Systemet med personalliggare infördes för restauranger och frisörer . En utvärdering av systemet som redovisades i Ds 2009:43 visade att systemet haft en betydande effekt på löneredovisningen i restaurangbranschen och inledningsvis även i frisörbranschen, där effekten dock hade avklingat . Kravet på personalliggare har därefter utökats till att avse tvätterier och ska även omfatta byggbranschen fr.o.m. . skulle enligt regleringsbrevet utreda möjligheten att utveckla systemet med personalliggare till att omfatta fler branscher i syfte att motverka svartarbete och social dumpning. skulle lämna ett förslag på vilka ytterligare branscher som kan omfattas av systemet och förväntade effekter av en sådan åtgärd på förekomsten av svartarbete och social dumpning. Uppdraget skulle redovisas till . Kartläggning och analys av hur delningsekonomin påverkar skattesystemen Delningsekonomin, dvs. transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, samägs eller samnyttjas eller tjänster erbjuds, innebär nya utmaningar för skattesystemen som behöver kartläggas och analyseras. ska enligt regleringsbrevet beskriva delningsekonomin och dess påverkan på skattesystemen och skatteintäkterna . Verket ska kartlägga delningsekonomin, dess aktörer och de rättsliga relationerna mellan dessa i skattehänseende. Av speciellt intresse är hur skattereglerna tillämpas på tillhandahållarna och användarna samt hur kontrollen utförs. En övergripande rapport ska redovisas till , och erfarenheter från kontroll- verksamheten ska redovisas . I kommittémotion 2015/16:378 m.fl. (V) yrkande 1 anförs att kampen mot social dumpning och skattefusk måste ges en hög prioritet och att det inte saknas beprövade metoder om bara den politiska viljan finns. Motionärerna har förhoppningar om att den här regeringen kommer att visa sådan vilja och föreslår en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. I motion 2015/16:843 av m.fl. (S) betonas vikten av att insatserna mot skattefusk förstärks. I har det länge funnits en hög skattemoral där de flesta accepterar att den som tjänar pengar också är med och bidrar till det gemensamma. Ändå finns det personer som i strid med lagen undviker att betala olika typer av skatter. Globaliseringen ställer ständigt nya krav på reformer och samarbete för att motverka skatteflykt och skattefusk. Motionärerna föreslår att regeringen ser över om insatserna mot skattefusket behöver förstärkas. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på något annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. Med hänvisning till detta och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om tillkännagivanden på detta område avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att kassaregisterlagen ska ses över särskilt med avseende på torg- och marknadshandeln, om kvittokravet och dispensreglerna, och om att omsättningsgränsen på bör tas bort för frisörföretag. Jämför reservation 6 (C). Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automat och automatspel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av lagens förarbeten (prop. 2006/07:105) framgår att obetydlig omfattning avser två olika situationer. Den första situationen rör de allra minsta företagen med låg omsättning. Att företag med låg omsättning är undantagna från regleringen motiverades främst med att det ansågs tveksamt om de kostnader som krav på ett certifierat kassaregister för med sig skulle stå i rimlig proportion till den samhälleliga vinsten i form av förbättrad skattekontroll i fråga om de allra minsta företagen. Den andra situationen rör företag där kontant försäljning endast förekommer i rena undantagsfall. Ett förtydligande gjordes i skatteförfarandelagen (2011:1244) som innebär att det vid bedömningen av om det är fråga om försäljning i obetydlig omfattning särskilt ska beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår (prop. 2013/14:22, bet. 2013/14:SkU14). får göra oannonserade kontrollbesök och får ta ut en kontroll-avgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte sparas, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Om en ny överträdelse sker är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. Det generella undantaget i skatteförfarandelagen från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandel slopades (prop. 2012/13:129, bet. 2012/13:SkU32). fick större möjlighet att i enskilda fall bevilja undantag från olika skyldigheter som gäller kassaregister. Undantaget från skyldigheter som gäller kassaregister utvidgades till att avse även andra orsaker än tekniska när en viss skyldighet kan anses vara oskälig. I samband med utvidgningen till torg- och marknadshandel anförde regeringen att det underlag som presenterat tyder på att lagstiftningen om kassaregister har varit framgångsrik och att fler företag konkurrerar på lika villkor. Sedan lagstiftningen infördes har kritik riktats mot undantaget för torg- och marknadshandeln, vilket inkluderar undantag för s.k. tillfällig handel. Synpunkterna kan sammanfattas med att undantaget snedvrider konkurrensen och missgynnar den fasta handeln som omfattas av kravet på kassaregister. Kritiken avsåg även att de särskilda befogenheterna vid kontrollbesök (kundräkningar, kvittokontroller, kassainventeringar och provköp) endast gäller företag som omfattas eller som kan antas omfattas av lagstiftningen om kassaregister. Den tekniska utvecklingen medför att det är orimligt att även torg- och marknadshandlare omfattas av kravet på kassaregister. I motion 2015/16:895 av (KD) föreslås att omsättningsgränsen på tas bort för frisörföretag för att företagen ska få likvärdiga villkor. Ett krav på kassaregister på frisörsalonger infördes , men fortfarande saknar många företag tekniken eftersom de uppger att omsättningen ligger inklusive moms. I motion 2015/16:1063 av och (båda M) anförs att det självklart är viktigt att stoppa illojal konkurrens och svarta pengar men det krävs också uppföljning så att det är rätt åtgärder som genomförs. Torg- och marknadshandeln är en naturlig mötesplats och uppskattad del av stadsbilden, och det är viktigt att följa upp effekterna av de nya regleringar som har kommit på plats. Enligt motion 2015/16:1127 av (M) yrkande 1 är det ett stort problem att funktionella kassaregister inte finns att köpa, dvs. register som fungerar utan nätåtkomst, tål hårda väderomslag och uppfyller garanti- och försäkringsskydd. Kassaregisterlagen bör med detta som utgångspunkt skyndsamt ses över, föreslår motionären. Så länge översynen pågår bör man vara beredd att införa tillfälliga undantag för drabbade företag (yrkande 2). Av samma skäl framförs i motion 2015/16:1142 av m.fl. (M) ett yrkande om att regeringen bör överväga att se över kassaregisterlagen för torg- och marknadshandel. Motionärerna anser inte att det är rimligt att en hel yrkesgrupp ska tvingas att utöva sin försäljning utan garanti eller försäkringsskydd. Ett alternativ till kassaregister bör ses över. Enligt motionen bör det finnas en möjlighet till schablonbeskattning som ett frivilligt alternativ till kassaregister. Även i motion 2015/16:2289 av (KD) yrkas en översyn av kassaregisterlagen så att den kan tillämpas även vid ambulerande torg- och marknadsförsäljning.