bet · H301SoU18 · 2016-02-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår en motion som väcktes med anledning av en händelse av större vikt (9 kap. 15 § riksdagsordningen) och sju motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. Motionsyrkandena rör inrättande av en nationell krissocialjour, kommunernas ansvar samt rekrytering av och förutsättningar för familjehem och jourhem. I betänkandet finns tre reservationer (M, KD). Sju motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Kommunernas ansvar, punkt 1 (KD) 2.Familjehem, punkt 2 (M) 3.Familjehem, punkt 2 (KD) Kommunernas ansvar, punkt 1 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av händelse av större vikt Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 offentliga utfrågning Bilaga 3 Program och inbjudna deltagare Bilaga 4 Bilder från utfrågningen Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:807 av och (båda S), 2015/16:2687 av (KD) yrkande 2 och 2015/16:3280 av m.fl. (KD). Reservation 1 (KD) 2015/16:1602 av (MP), 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 65 och 2015/16:2861 av (KD). Reservation 2 (M) Reservation 3 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (S), (M) och (L). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet en motion som väcktes med anledning av en händelse av större vikt (se 9 kap. 15 § riksdagsordningen) samt sju motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 (se bilaga 1). informerade statsrådet och statssekreterare , , utskottet om ensamkommande barn och flyktingsituationen i stort. informerade företrädare för , och Kommuner och Landsting (SKL) om flyktingsituationen och den ansträngda situationen för kommunerna. informerade statsrådet , , utskottet om flyktingsituationen. Utskottet anordnade en öppen utfrågning på temat Ensamkommande barn och ansvar. Stenografanteckningar, program och inbjudna talare samt bilder från utfrågningen finns i bilaga 2– 4. informerade företrädare för Vårdföretagarna och SKL utskottet om situationen för ensamkommande barn i hem för vård eller boende (HVB), familjehem och jourhem. Med ensamkommande barn avses en person som är och som vid ankomsten till är skild från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe eller som efter ankomsten står utan sådan ställföreträdare. sökte 35 369 ensamkommande barn asyl i , varav 2 847 är flickor vilket motsvarar av barnen. [2] fanns det 33 634 asylsökande ensamkommande barn inskrivna hos . Av prognos framgår bl.a. att mellan 12 000 och 27 000 ensamkommande barn kan komma att ansöka om asyl i . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommunernas ansvar och familjehem. Jämför reservationerna 1 (KD), 2 (M) och 3 (KD) och särskilt yttrande (M). I partimotion 2015/16:3280 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att under (Sis) inrätta en nationell krissocialjour med särskilt ansvar för ensamkommande flyktingbarn. Motionärerna anser att det i den uppkomna akuta situationen krävs en annan ansvarsfördelning och nya arbetsformer. Den nationella socialjouren ska finnas som en resurs för de kommuner som behöver avlastning i arbetet med ensamkommande flyktingbarn och bör ha befogenhet och resurser att upprätta mottagningsboenden, att rekrytera familjehem, gode män och särskilt förordnade vårdnadshavare samt kunna ansvara för familjehemsplacering och verka som stöd för de kommuner som upprätthåller funktionerna i egen regi eller i samverkan med andra kommuner. I motion 2015/16:2687 av (KD) föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att staten bör bidra med ytterligare resurser till kommuner som tar ett särskilt stort ansvar för ensamkommande flyktingbarn. I motion 2015/16:807 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan kommunerna vid mottagandet av ensamkommande flyktingbarn. I motion 2015/16:2482 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 18 ett tillkännagivande om att genomföra en nationell översyn för att säkra rekryteringen av familjehem och jourhem. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt se över de stöd, rutiner och ersättningar som tillämpas för att ge familjehem bättre förutsättningar. Yrkande 65 i motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) har en liknande innebörd. I motion 2015/16:2861 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en samlad informationssatsning för att öka intresset för att ta på sig ansvar som familjehem. I motion 2015/16:1602 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att utöka kapaciteten för att utreda familjehem för ensamkommande flyktingbarn. Kommunens yttersta ansvar för stöd och hjälp enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, gäller för ensamkommande barn, och kommunen ansvarar för sådana barns mottagande, omsorg och boende. Ansvaret gäller både asylsökande barn och barn som har fått uppehållstillstånd i . När ett ensamkommande asylsökande barn anländer till ansvarar för att registrera barnets ansökan om asyl och att underrätta kommunen där barnet först kommit i kontakt med myndigheterna. Barnet erbjuds därefter ett tillfälligt boende i den kommunen (ankomstkommunen). finns det nio ankomstkommuner, nämligen , , , , , , , och . Ankomstkommunen ansvarar bl.a. för att ordna boende för barnet i avvaktan på att ska anvisa en kommun som ska ta över ansvaret (anvisningskommun). Enligt uttalanden i förarbetena[3] till lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, kräver principen om barnets bästa att barnet blir anvisad till en kommun i omedelbar anslutning till barnets asylansökan. De kommuner som är engagerade i mottagandet kan få statlig ersättning. I 3 § andra stycket LMA anges att när en kommun anvisats ska det anses att det ensamkommande barnet vistas i den kommunen i den meningen som anges i 2 a kap. 1 § SoL. ändrades lagen för att ge utvidgade möjligheter att anvisa en kommun att ordna boende för ensamkommande barn. Detta innebär att alla kommuner kan anvisas för att ta emot ensamkommande barn oavsett om kommunen har en överenskommelse om att ta emot dessa eller inte. Enligt uppgift från har man som målsättning att kommunerna bör få åtminstone på sig att ordna en plats innan vänder sig till en annan kommun. måste i varje enskilt fall bedöma vilket stöd eller skydd enligt SoL ett barn behöver. Förutsättningarna för när socialnämnden ska inleda en utredning regleras i 11 kap. 1 § SoL. ska enligt 6 kap. 1 § SoL sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem, ett hem för vård eller boende (HVB) eller stödboende. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. Stödboende för barn och unga i åldern 16–infördes i SoL (prop. 2015/16:43, bet. 2015/16:SoU5, prot. 2015/16:46). De nya reglerna innebär att socialnämnden ska sörja för att barn och unga som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna kan tas emot i ett stödboende. För att placera barn i åldern 16–krävs särskilda skäl. För att enskilda yrkesmässigt ska få bedriva ett stödboende krävs enligt de nya reglerna tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg (), medan kommuner eller landsting som bedriver verksamhet med stödboende enbart ska anmäla denna verksamhet till . ska ha ett övergripande ansvar för barn och unga som placeras i ett stödboende, på motsvarande sätt som gäller barn och unga som placeras i familjehem och HVB. Regeringen har bedömt att bl.a. ensamkommande barn kan komma i fråga för stödboende. Närmare föreskrifter om ett stödboendes utformning, om innehållet i stödet och om personalen kommer att utfärdas av och träda i kraft . Enligt regleringsbrev har myndigheten i uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen. Uppföljningen ska göras i samråd med och delredovisas och slutredovisas . beslutade om undantag från vissa bestämmelser i föreskrifterna och de allmänna råden (SOSFS 2003:20) om hem för vård eller boende (HSLF-FS 2015:34). Undantagen gäller inte HVB som bedriver behandling eller tar emot personer med psykisk funktionsnedsättning. Övriga HVB får göra undantag från kravet på att det ska finnas personal i verksamhetens lokaler dygnet runt när de som bor i inte vistas i verksamhetens lokaler samt kravet på att föreståndaren har högskoleutbildning. Bakgrund och pågående arbete Regeringen satsar 2016–2019 för att förbättra förutsättningarna för arbete i den sociala barn- och ungdomsvården (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 s. 171). Medlen ska i huvudsak gå till att stärka bemanningen och till satsningar på kompetens och kvalitet. Det är enligt regeringen viktigt att beakta de iakttagelser som den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården gör inom ramen för sitt uppdrag. lämnade regeringen i uppdrag till att utforma en stimulanssatsning för att stärka bemanningen inom den sociala barn- och ungdomsvården. Satsningen ska primärt inriktas på rekrytering av handläggande personal, men även arbetsledande och administrativt stödjande personal bör kunna komma i fråga. Uppdraget ska redovisas . fick också i uppdrag att fördela till kommunerna för utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser inom den sociala barn- och ungdomsvården. Den primära målgruppen är socialsekreterare och deras chefer och arbetsledare. En slutredovisning av satsningen ska lämnas . Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen för att underlätta kommunernas mottagande av ensamkommande barn vill förenkla regelverket, minska den administrativa bördan samt förbättra planeringsförutsättningarna för kommunerna (se s. 171). Enligt regeringen ska det införas differentierade schabloner för statlig ersättning för boendekostnader vid mottagande av ensamkommande barn. Enligt uppgift från pågår ett arbete på med att se över ersättningarna till kommunerna för placering av ensamkommande. Schablonerna ska ge förutsättningar för att kvalitet, trygghet och säkerhet i boendet för ensamkommande barn säkerställs utifrån gällande lagstiftning. Därutöver föreslår regeringen i budgetpropositionen flera åtgärder för att förbättra kommunernas möjligheter att ta emot nyanlända flyktingar och skapa bättre förutsättningar att ge praktiskt stöd och hjälp i anslutning till mottagandet. Bland annat höjs den generella ersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända. För nyanlända som inte fyllt och som tas emot i en kommun fr.o.m. höjdes schablonersättningen från till (prop. 2015/16:1 utg.omr.13, bet. 2015/16:AU1, prot. 2015/16:37). lämnade regeringen ett uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att, utan att det påverkar ansvarsprincipen, på nationell nivå samordna ansvariga aktörers hantering av flyktingsituationen m.m. (Ju2015/07321/SSK). I uppdraget ingår att ta fram nationella lägesbilder med information om områden där behov av åtgärder har identifierats av de ansvariga aktörerna, men där tillräckliga åtgärder inte har vidtagits. Myndigheten ska även identifiera och rapportera övriga förhållanden som regeringen bör ha kännedom om för att kunna bedöma behovet av åtgärder från regeringens sida. Uppdraget skulle inledningsvis redovisas men förlängdes genom regleringsbrevet till . förklarade MSB i sin lägesbild att det länen redogjorde för i sina svar på tidigare begäran innebar betydande utmaningar för värnandet av målen för vår säkerhet, främst när det gäller liv och hälsa och samhällets funktionalitet. I lägesbilden , och de därpå följande, uppmärksammade myndigheten särskilt situationen när det gäller ensamkommande barn. gav regeringen (Sis) i uppdrag att utreda förutsättningarna för myndigheten att iordningsställa och tillhandahålla minst 1 000 platser i stödboenden och HVB för barn och unga i åldern 16–(S2015/06476/FST). Bakgrunden till uppdraget var bl.a. den kraftiga ökningen av antalet ensamkommande barn som ansöker om asyl i . Av redovisningen framgår att Sis anser att ett eventuellt utökat uppdrag skulle kunna bedrivas i form av HVB snarare än i form av stödboenden och utformas på så sätt att Sis inrättar HVB på olika platser i landet med akut verksamhet för barn och ungdomar upp till . Vid varje HVB skulle 30–50 barn och ungdomar kunna tas om hand under korta placeringstider. För att fullgöra uppgiften krävs ett utökat uppdrag som tydligt särskiljs från myndighetens ordinarie verksamhet. Enligt Sis finns de största utmaningarna i uppdraget framför allt inom de områden som rör upphandling och konkurrensrätt. En förutsättning för att uppdraget ska vara praktiskt genomförbart är därför att lagen (2007:1091) om offentlig upphandling inte blir tillämplig på Sis tillhandahållande av HVB-tjänster. Vidare framgår att uppdraget skulle innebära ett behov av utökade resurser. De praktiska hinder som finns när det gäller anskaffning av lokaler och rekrytering av personal får inte heller underskattas, menar . kommunicerade SKL ett dokument där man listade omedelbara behov av regelförändringar eller undantag från gällande regelverk som syftar till att underlätta för kommuner, landsting och regioner i det aktuella och ökade mottagandet av bl.a. ensamkommande barn. Dokumentet uppdateras efter hand i dialog med medlemmar och används som underlag i kontakter med berörda statliga aktörer. Enligt uppgift från håller man på att se över möjliga regelförenklingar. lämnade regeringen ett uppdrag till (S2015/07017/FST delvis) att initiera och samordna informationsinsatser om familjehem, jourhem, kontaktpersoner, kontaktfamiljer, gode män för ensamkommande barn och särskilt förordnade vårdnadshavare. Syftet är att synliggöra behovet och öka kunskapen om vad uppdragen innebär, för att göra det lättare för kommunerna att rekrytera och säkra tillgången till familjehem m.m. Mot bakgrund av det ökade antalet ensamkommande barn som kommer till bör informationsinsatser för att nå människor som vill hjälpa ensamkommande barn vara en prioriterad del i satsningen. Uppdraget ska löpande stämmas av med och redovisas . lämnade regeringen ett uppdrag till (S2015/08120/FST) att se över myndighetens föreskrifter och allmänna råd om HVB. En delredovisning lämnades genom beslut om undantag från vissa bestämmelser i föreskrifterna och de allmänna råden (SOSFS 2003:20) om hem för vård eller boende (HSLF-FS 2015:34), se ovan s. 7. Uppdraget ska slutredovisas , se myndighetens regleringsbrev . lämnade ett komplement till sin utförligare vägledning – arbete med ensamkommande barn. Informationen följer handläggningsprocessen, och varje del inleds med en kort introduktion följd av frågor och svar. öppnade svarsfunktion med uppgift att besvara frågor och ge stöd till kommunernas socialtjänst med anledning av flyktingsituationen. Enligt regleringsbrev disponerar myndigheten för stöd och kvalitet i familjehemsvården . lämnade regeringen ett uppdrag till (S2015/06289/FST) att vidta åtgärder som stärker kapaciteten i myndighetens verksamhet med prövning av tillstånd till HVB för barn och unga och för den nya placeringsformen stödboende. ska redovisa vidtagna och planerade åtgärder med anledning av regeringsuppdraget . kom regeringen överens med , , Liberalerna (dåvarande ) och om att öka utgifterna i statens budget med anledning av flyktingsituationen. Regeringens förslag till en extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47) bygger på den överenskommelsen. I överenskommelsen ingick även en allmän översyn av hela situationen när det gäller placering och hantering av ensamkommande barn. Utöver redan aviserade åtgärder kring ensamkommande flyktingbarn ska hela situationen för placering och hantering av denna grupp löpande ses över. Den löpande översynen ska omfatta allt från socialtjänst och till gode män, tolkar m.m. Översynen bör även ta upp överflyttning från HVB till stödboende och andra boendeformer. biföll regeringens förslag till extra ändringsbudget (prot. 2015/16:43). Beslutet innebär bl.a. att utgifterna i statens budget ökar med ca . Merparten av utgiftsökningen, , ska avsättas till ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting. Anslaget för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande ökar med , och det civila samhället får extra som stöd till insatser för asylsökande och nyanlända. De anvisade medlen finns tillgängliga och kan användas för att täcka ökade kostnader både 2015 och 2016. Vad gäller ensamkommande barn ser regeringen också ett behov av att de faktiska boendekommunerna i högre grad kompenseras av berörda anvisningskommuner, något som regeringen avser att följa upp. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända (dir. 2015:107). Utgångspunkten är att systemet ska främja en snabb etablering i arbets- och samhällslivet för de personer som beviljas uppehållstillstånd och stödja en effektiv och rättssäker asylprocess. Utredaren gavs också i uppdrag att förbättra systemet för statlig ersättning till kommuner och landsting. Enligt direktiven ska utredaren utreda och lämna förslag bl.a. när det gäller • bosättning av asylsökande och nyanlända samt anvisning av ensamkommande barn • överenskommelser med kommuner • ansvarsfördelning mellan myndigheter • statlig ersättning till kommuner och landsting. Uppdraget som avser mottagandet av asylsökande och nyanlända samt myndighetsorganisationen ska utredaren delredovisa . Uppdraget om statlig ersättning ska utredaren slutredovisa . lämnade en skrivelse till regeringen (dnr 10.4–38110/2015). Med skrivelsen ville göra regeringen uppmärksam på några konsekvenser av den kraftiga ökningen av ensamkommande barn och att myndighetens bedömning var att förutsättningarna för många kommuner att klara av uppdraget nu var uttömda. förklarar att man fått in lex Sarah-anmälningar från kommuner av en karaktär som man inte sett tidigare. I flertalet av de aktuella anmälningarna signalerar kommunerna att de på grund av den kraftiga ökningen av antalet ensamkommande barn inte har förutsättningar att klara av sitt uppdrag; kommunerna anger att de i varierande grad har svårigheter att uppfylla lagens krav på kvalitet, säkerhet och rättssäkerhet för de barn som placeras i HVB eller i familjehem. Givet det aktuella läget kommer i beslut att meddela de berörda kommunerna att • är medveten om att de krav som i den extraordinära situationen ställs på socialnämnder i landet innebär stora påfrestningar • förutsätter att socialnämnden utifrån sitt ansvar analyserar och bedömer situationen och planerar för att kunna tillgodose nödvändiga behov samt att kommunen hanterar detta på en kommunövergripande nivå • med utgångspunkt från bl.a. de inkomna lex Sarah-anmälningarna fortlöpande kommer att rapportera till regeringen om situationen kring de ensamkommande barnen och de konsekvenser som detta får i landets kommuner både för denna målgrupp och för andra målgrupper inom övriga verksamheter. lämnade regeringen ett uppdrag (S2016/00235/FST delvis) till att göra en fördjupad analys av konsekvenserna för med anledning av den rådande flyktingsituationen och ökningen av antalet ensamkommande barn. I uppdraget ingår att • göra en fördjupad analys av konsekvenserna för med anledning av den rådande flyktingsituationen och ökningen av antalet ensamkommande barn • i relevanta delar revidera kunskapsstödet till i arbetet med ensamkommande barn och unga • utarbeta ett kunskapsstöd för arbete med nyanlända unga vuxna (18–) inom ekonomiskt bistånd • ta fram ett särskilt målgruppsanpassat utbildningsmaterial till jour- och familjehem som tar emot ett ensamkommande barn översatt till relevanta språk • utreda behovet av ett kunskapsstöd för personalen på och stödboenden i arbetet med målgruppen ensamkommande barn och unga, och om behov finns påbörja arbetet med framtagande av relevant stöd. ska redovisa arbetet löpande till varefter varje deluppdrag är avslutat. Uppdraget ska slutredovisas . hölls ett uppföljningsmöte om nya ankomstkommuner (MSB, SKL, , , , och ). Enligt uppgift från öppnar för att i större utsträckning ta tillbaka sina medborgare. och inrättar nu en kommitté med tjänstemän från båda länderna för att underlätta identifieringen och skapa en fungerande process för att marockanska barn och ungdomar ska kunna återvända. Enligt regeringen är berett att bidra med utbildning och tekniskt stöd om det finns behov. kan även ge stöd för att stärka de organisationer i civilsamhället som behövs för att ge barnen en bra möjlighet till återanpassning i . En statssekreterare vid kommer att åka till för att följa arbetet. beslutade att alla kommuner ska bli skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning (prop. 2015/16: 54 Ett gemensamt mottagande av nyanlända, bet. 2015/16:AU4, prot. 2015/16:59). Lagen föreslås träda i kraft . Lagen gäller dock inte för ensamkommande barn. lämnade () rapporten på flykt – Barns och ungas röster om mottagandet av ensamkommande. Sedan medarbetare från BO mött och lyssnat på omkring 450 ensamkommande barn och ungdomar i åldern 9–lämnar BO följande förslag till förändringar: • Överför ansvaret för ankomstboenden till staten (). • Inför lagkrav på anvisning , med möjlighet till undantag för synnerliga skäl. • Säkerställ att barnen på ankomstboendena får sina grundläggande rättigheter tillgodosedda i form av utbildad personal samt tillgång till hälso- och sjukvård, kläder och hygienartiklar. Alla barn ska registreras i samband med ankomst till ett boende. • Utarbeta en nationell handlingsplan för samverkan mellan myndigheter, kommuner och civilsamhälle i syfte att stödja och samordna mottagandet i kommunerna. Den nationella handlingsplanen bör omfatta Med anledning av en förfrågan från MSB har undersökt läget inom , främst när det gäller ensamkommande barn, för att kunna bedöma verksamhetens förmåga att upprätthålla kvaliteten. lämnade sin bedömning. Enligt kartläggningen uppger 43 av de 50 tillfrågade kommunerna att verksamheter som hanterar frågor om ensamkommande barn är allvarligt eller kritiskt påverkade. Kommunernas svårigheter gäller både själva utredningsarbetet och möjligheten att hitta placeringsformer. Hälften av kommunerna uppger att det finns för få platser, både i HVB och familjehem. 45 kommuner säger att den övriga verksamheten inom påverkats till följd av arbetet med ensamkommande barn och unga. gav regeringen i uppdrag (Ju2016/00778/SIM) att ta fram en ny modell för anvisning av asylsökande ensamkommande barn och unga. I den nya modellen ska ensamkommande barn och unga anvisas till alla kommuner utifrån en fastställd andel av det totala antalet som väntas söka asyl i . Andelen ska fastställas av efter samråd med länsstyrelserna och SKL. ska i detta sammanhang ta hänsyn till kommunernas tidigare mottagande av asylsökande, nyanlända samt mottagande av ensamkommande barn och unga. Barnet kan anvisas till en kommun som barnet har anknytning till, men det ska göras inom ramen för den fastställda andelen. Barnperspektivet ska beaktas. Den nya modellen ska tillämpas fr.o.m. . ska löpande informera regeringen om det pågående arbetet. ska i varje prognos fr.o.m. redogöra för det totala behovet av platser för asylsökande ensamkommande barn och den andel som fastställts för varje kommun. gav regeringen för vård- och omsorgsanalys i uppdrag (S2016/02022/FST) att kartlägga och analysera HVB samt familje- och jourhem med konsulentstöd. Tyngdpunkten ska vara HVB och konsulentverksamheter som bedrivs i enskild regi, men även kommunalt bedriven verksamhet ska innefattas. Uppdraget ska slutredovisas . Nationell samordnare för den sociala barn- och ungdomsvården