bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, både statliga och kommunala. De nya riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt blandning av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden. m.fl. (S) framhåller i motion 2016/17:1621 behovet av att vid infrastrukturplaneringen se över stödet till de regionala flygplatserna. Motionärerna framhåller att en flygpolitik måste ta hänsyn till att är ett avlångt land och att den regionala flygplatsen är en självklar grund för tillväxt och utveckling. Motionären pekar även på att de statliga flygplatserna är helt beroende av de kommunala flygplatserna för att kunna fungera. Motionärerna understryker att det nuvarande systemet gör att tillgänglighet och tillväxt hotas om enskilda kommuner inte kan finansiera sin flygplats, på samma gång som staten är ägare till de flygplatser som genererar stora överskott och som dessutom är beroende av att de kommunala flygplatserna finns. I kommittémotion 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 37 framförs att finansieringen för de små flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar och en mera rättvis konkurrenssituation mellan Swedavias flygplatser och de regionalt ägda. Per Klarberg m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2016/17:3509 yrkande 19 vikten av att hjälpa de regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. I motionen pekar motionärerna på att behöver de regionala flygplatserna och det är nödvändigt att regeringen arbetar för att behålla dem. I motionen 2016/17:3507 av (C) yrkande 4 och kommittémotionerna 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 13 understryks att stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna binder samman och att det är viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. I motionerna yrkas därmed att regeringen ska värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. är ett glest befolkat land med stora avstånd och är därför helt beroende av ett fungerande flyg. Utskottet vill därför betona att de regionala icke-statliga flygplatserna spelar en mycket betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att ett väl sammanhållet flygplatssystem är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Utskottet vill även framhålla att transportpolitiken ska präglas av ett starkt trafikslagsövergripande perspektiv och ett stort regionalt och lokalt inflytande över infrastrukturinvesteringar. Utskottet anser därför att det är viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. När det gäller den ekonomiska situationen vid de svenska flygplatserna kan utskottet konstatera att den är bekymmersam för många regionala flygplatser. I en rapport från Trafikanalys (rapport 2016:4) uppmärksammas att de allra flesta icke-statliga flygplatser med linjetrafik redovisar ett ekonomiskt underskott, vilket gör dem beroende av olika former av offentligt stöd. Enligt Trafikanalys finns det olika anledningar till detta, bl.a. att jämfört med många andra länder har en låg befolkningstäthet och att vissa delar av landet är mycket glest befolkade. Många regionala flygplatser behöver därför statliga och kommunala åtgärder för att överleva. Utskottet vill vidare peka på att mot bakgrund av att genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Utskottet anser därför att det är angeläget att regeringen i sin aviserade flygstrategi tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever. Enligt utskottets mening bör regeringen värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den i sin kommande flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna. Utskottet tillstyrker således motionerna 2016/17:3507 (C) yrkande 4, 2016/17:3510 (KD) yrkande 8, 2016/17:3512 (L) yrkande 34 och 2016/17:3513 av (M) yrkande 13 och tillstyrker delvis motionerna 2016/17:1621 (S), 2016/17:3391 (KD) yrkande 37 och 2016/17:3509 (SD) yrkande 19. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Sverigeförhandlingen. Utskottet framhåller att de projekt som diskuteras inom ramen för Sverigeförhandlingen är framåtblickande, inte minst nya stambanor för höghastighetståg, och skapar förutsättningar för att få ett transportsystem som är långsiktigt hållbart och som främjar näringslivets konkurrenskraft och gör arbetsregionerna större. Jämför reservationerna 23 (M), 24 (SD), 25 (C), 26 (L) och 27 (KD). beslutade den dåvarande regeringen direktiv för en särskild utredare, benämnd förhandlingsperson, om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (dir. 2014:106). beslutades tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2014:113). Direktiven anger att Sverigeförhandlingen ska ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och respektive . Sverigeförhandlingen ska också genomföra förhandlingar med berörda aktörer om lösningar för spår och stationer där stambanorna angör till respektive stad. Sverigeförhandlingen ska vidare ingå överenskommelser med kommuner, landsting och andra stationer där stambanorna angör till respektive stad. Sverigeförhandlingen ska vidare ingå överenskommelser med kommuner, landsting och andra berörda aktörer i , och län kring åtgärder som förbättrar tillgängligheten och kapaciteten i transportsystemet och leder till ett ökat bostadsbyggande i storstadsregionerna i dessa län. Sverigeförhandlingen ska dessutom pröva förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra med ett betydande inslag av medfinansiering från näringsliv, kommuner och regioner. Regeringen framhåller att syftet med Sverigeförhandlingens uppdrag är att dels möjliggöra ett snabbt genomförande av nya stambanor på ett sätt som maximerar deras samhällsekonomiska lönsamhet, dels identifiera kostnadseffektiva åtgärder som leder till en förbättrad tillgänglighet och ett ökat bostadsbyggande i framför allt storstäderna med fokus på resurseffektivitet, hållbarhet och förtätning. I propositionen gör regeringen bedömningen att det finns ett behov av att göra nya investeringar i transportinfrastrukturen . Vidare anges att både för gods- och persontransporter är det viktigt att järnvägssystemet blir mer robust och att möjligheten till återställning efter förseningar förbättras. Regeringen menar att för detta krävs tydliga prioriteringar och en förutsägbar och transparent planering av underhåll och reinvesteringar. Nya stambanor för höghastighetståg Regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Regeringen anser att ska säkerställa att utbyggnaden av nya stambanor för höghastighetståg sker på ett kostnadseffektivt sätt och att utbyggnaden ska ske i den takt som ekonomin tillåter. Regeringen pekar på att nuvarande utredningsläge avseende det mest omfattande utbyggnadsalternativet visar att ett fullt utbyggt system skulle kunna färdigställas –2040. I propositionen framhåller regeringen att nya stambanor är ett projekt som sträcker sig över flera mandatperioder och påverkar statens budget över . Regeringen menar därför att en ryckighet i projektet p.g.a. skiftande majoriteter i vore olyckligt. Regeringen understryker därför att det är centralt att det finns ett brett stöd i inför beslut om att ska satsa på nya stambanor för höghastighetståg. I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10 framhålls att Sverigeförhandlingen är en historisk och långsiktig investering i jobb, bostäder, kollektivtrafik, järnvägar och vägar. Motionärerna pekar vidare på att Sverigeförhandlingen knyter ihop vårt land och stärker förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet. I motionen konstateras att det är viktigt att Sverigeförhandlingens arbete fullföljs. I kommittémotion 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 14 framför motionärerna att Sverigeförhandlingen inkluderar utredning av flera olika projekt. Motionärerna pekar på att i ljuset av den kraftiga kostnadsökningen och att projektet beräknas vara samhällsekonomiskt mycket olönsamt säger nej till att bygga en ny höghastighetsjärnväg. Motionärerna anser dock att Sverigeförhandlingens övriga uppdrag ska fortsätta. m.fl. (KD) konstaterar i kommittémotion 2015/16:3148 yrkande 15 att Sverigeförhandlingen innehåller ett antal angelägna åtgärder som knyter ihop vårt land och stärker förutsättningarna för jobb och tillväxt i hela landet samt ett ökat bostadsbyggande. I motionen framförs att anser att det är viktigt att Sverigeförhandlingens arbete fullföljs för att ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2016/17:3391 yrkande 18 att alliansregeringen tillsatte Sverigebygget – numer Sverigeförhandlingen – för att ta ett samlat grepp om infrastruktur och bostadsbyggande för att knyta ihop landet. Motionärerna pekar på att det för att realisera de ambitiösa och kostsamma infrastrukturprojekt som ryms inom Sverigeförhandlingen är helt avgörande att finansieringen kan lösas på ett ansvarsfullt sätt så att andra angelägna ny- och underhållsinvesteringar inte trängs undan och att alternativa finansieringslösningar inte förbises. I motionen understryks att de infrastrukturinvesteringar som ryms inom Sverigeförhandlingen är viktiga och nödvändiga för att även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2016/17:3510 yrkande 15 att inte stänger dörren för höghastighetsbanor. Motionärerna konstaterar att Sverigeförhandlingen pågår och ska lämna förslag på finansiering och genomförande. Bland annat mot den bakgrunden är det för tidigt att slutligt ta ställning till frågan om att bygga höghastighetsbanor. I motionen understryks vikten av att hela järnvägsnätet byggs ut så att hållbara transporter på järnvägsnätet i hela landet kan upprätthållas. Per Klarberg m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2016/17:3509 yrkande 4 att Sverigeförhandlingen ska avbrytas och i yrkande 5 att det inte ska byggas någon höghastighetsjärnväg. Motionärerna framför bl.a. att det är uppenbart att en höghastighetsjärnväg är en orimlig satsning i ett glesbefolkat land som . Motionärerna menar att det dessutom finns stora behov av investeringar i underhåll och bortbyggning av flaskhalsar i det befintliga systemet som bör göras i stället. I motionen konstateras att överger man planerna på höghastighetsjärnvägen så faller övriga projekt i sin nuvarande form och det är därför rimligt att avbryta hela Sverigeförhandlingen. Även i kommittémotion 2016/17:312 anför m.fl. (SD) att Sverigeförhandlingen bör avbrytas. I motionen konstateras att den s.k. Sverigeförhandlingen är fler saker än bara höghastighetsjärnvägen och handlar om t.ex. bostäder och anslutande infrastruktur. Motionärerna menar därför att avbryter man planerna på höghastighetsjärnvägen faller de andra projekten i sin nuvarande form varför det är rimligt att avbryta hela Sverigeförhandlingen. (C) framhåller i motion 2016/17:3507 yrkande 5 att Sverigeförhandlingen handlar om modern, grön infrastruktur som knyter samman och som har en positiv inställning till. I motionen anges att det krävs kraftiga satsningar på både nyinvesteringar i räls för exempelvis kapacitetshöjningar och driftsäkerhet men även satsningar på tillgänglighet i transportinfrastrukturen och på drift och underhåll av befintlig sådan i hela landet. I motionen framförs att har en positiv grundinställning till höghastighetsjärnvägar men är måna om en hållbar finansiering och att förmår att vidmakthålla en hög grad av kostnadskontroll i projektet. står inför ett antal betydande utmaningar på transportområdet, inte minst vad gäller järnvägens infrastruktur. Utskottet vill påminna om att järnvägstrafiken ökat som behovet av satsningar på drift och underhåll gör sig allt mer påminda. Investeringar i ny infrastruktur kommer också att vara nödvändiga för att möta morgondagens transportbehov, särskilt mot bakgrund av en kraftigt växande befolkning i framför allt storstadsregionerna. Ett robust och effektivt transportsystem med god kapacitet är enligt utskottets mening en förutsättning för jobb och hållbar utveckling i hela landet. Ett effektivt och modernt transportsystem bidrar också till att kan bli ett mer miljömässigt hållbart samhälle. I den s.k. Sverigeförhandlingen som den föregående regeringen initierade ingår ett antal projekt som enligt utskottets mening har stor betydelse för landets utvecklingsmöjligheter. Det gäller inte minst byggandet av nya stambanor för höghastighetståg som kommer att knyta ihop landets regioner och förbättra förutsättningarna för nya arbetstillfällen och tillväxt i . I budgetpropositionen utgiftsområde 22 anger regeringen också att den anser att nya stambanor skulle stärka järnvägens konkurrenskraft och förbättra förutsättningarna för arbetspendling. Utskottet delar den bedömningen och anser att nya stambanor för höghastighetståg utöver att vara tillväxtskapande och bidragande till ett hållbart resande även kan öka kapaciteten för godstrafiken och pendlingstrafiken. Utskottet ser också mycket positivt på att nya stambanor för höghastighetståg kan bli ett konkurrenskraftigt alternativ till flyget men också göra utökad storregional pendlingstrafik möjlig. Utskottet anser även att nya stambanor för höghastighetståg har möjlighet att öka och förenkla den gränsöverskridande trafiken till förmån för både medborgare och näringsliv. Att de föreslagna satsningarna kan finansieras på ett ansvarsfullt sätt är en central utgångspunkt och viktig förutsättning för Sverigeförhandlingens arbete. På regeringens uppdrag undersöker möjligheterna att sänka byggkostnaderna för höghastighetsbanorna. ses nyttoberäkningarna över. arbetar också på regeringens uppdrag bl.a. med att redovisa uppdaterade uppgifter om kostnader och nyttor för en uppgradering av befintliga stambanor mellan och respektive och . Utskottet välkomnar detta. anordnade utskottet en offentlig utfrågning om alternativ finansiering av transportinfrastruktur. Företrädare för Sverigeförhandlingen informerade då om sin delrapport finansiering och kommersiella förutsättningar (SOU 2016:3). Utskottet anser att de projekt som diskuteras inom ramen för Sverigeförhandlingen är framåtblickande och skapar förutsättningar för att få ett transportsystem som är långsiktigt hållbart och som främjar näringslivets konkurrenskraft och gör arbetsregionerna större. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks motionerna 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 10, 2015/16:3148 (KD) yrkande 15, 2016/17:312 (SD), 2016/17:3391 (KD) yrkande 18, 2016/17:3507 (C) yrkande 5, 2016/17:3509 (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3510 (KD) yrkande 15 och 2016/17:3513 (M) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som har väckts om olika infrastrukturprojekt i landet. Utskottet hänvisar till den gällande planeringsordningen som innebär att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor. Sådana bör i stället avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Enligt utskottet kan flera av de utpekade projekten komma att omfattas av den nationella planen eller de regionala planerna. Jämför särskilda yttrandena 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (L) och 7 (KD). Under allmänna motionstiden och har ett stort antal motioner väckts om olika infrastrukturprojekt, främst väg- och järnvägssträckningar i landet. Det handlar bl.a. om upprustningar och utbyggnader samt om att anlägga nya väg- och broförbindelser. Ett flertal förslag har också väckts om att standarden på olika delar av trafikens infrastruktur bör förbättras, bl.a. förslag om utbyggnad av fyrfältsvägar och motorvägar samt om att anlägga dubbelspår. Motionärerna lämnar i flertalet fall konkreta förslag på sträckningar och olika projekt, men det finns också motionsförslag som mer allmänt pläderar för satsningar på trafikens infrastruktur i vissa regioner eller landsdelar. En sammanställning av samtliga dessa yrkanden redovisas nedan fördelade på väg- och järnvägsprojekt, sjöfartsprojekt samt förslag som gäller främst regionala insatser som rör flera trafikslag. 2015/16:222 yrkande 1 av ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid utbyggnaden av utreda möjligheten att den blir första elmotorväg och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:326 yrkande 1 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en utbyggnad av genom och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:383 av och (båda FP) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rusta upp och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:466 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att genomföra de två delar av som inte har blivit verkställda i Trollhättepaketet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en utbyggnad av genom och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:510 av (FP) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:537 av och (båda FP) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en snabb utbyggnad av . 2015/16:618 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investeringar i bl.a. ––och Bergslagsdiagonalen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:637 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för motorvägsstandard på sträckan –Västjädra och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:905 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fullfölja projektet , som ingår i den nationella transportplanen –2025, och att detsamma inte bör senareläggas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1022 av och (båda S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en omdragning av genom och och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1044 yrkandena 1 och 2 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med en östlig motorvägsförbindelse i och tillkännager detta för regeringen. Regeringen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska prioritera frågan om en östlig motorvägsförbindelse i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1306 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbyggnad av på sträckan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1328 yrkande 5 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstudien för en östlig förbindelse fortgår med målet att möjligt påbörja projektering för att färdigställa ringleden runt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1344 yrkandena 1 och 2 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt återkomma till med en tidsplan för byggnation av Östlig förbindelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Östlig förbindelse är ett prioriterat infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1359 yrkande 1 av (KD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vägnätet i för att tillse att kapaciteten matchar behovet, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1458 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1523 av och (båda S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut genom till en trefilig motorväg på fler avsnitt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1575 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta när medel budgeteras till länsvägarna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1663 yrkande 2 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om sträckan –på och behovet av att bygga bort dessa flaskhalsar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1691 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta utreda och planera för en östlig förbindelse och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1706 av (MP) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avbryta vidare planering för östlig förbindelse och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1745 av och (båda M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbyggnad av mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1939 av och (båda (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera en utbyggnad av med cykelbana mellan och i planering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2025 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om berörda vägar i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2052 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2054 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ytterligare investeringar i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2058 yrkande 1 av (SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja projekteringen för att bygga ut E20 till motorväg och/eller mötesfri två-plus-två-väg genom och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2117 av (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utbyggnad av väg 53 mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2139 av m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utbyggnad av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2201 av m.fl. (S) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att fullfölja ombyggnationen av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2376 av (C) ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn för att göra och till ett nationellt ansvar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2424 av och (båda SD) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bygga ut E6 genom till en trefilig motorväg på fler avsnitt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2461 av (C) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att förbättra trafiksituationen på i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2521 yrkandena 4 och 6 av Boriana m.fl. (M) ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för utbyggnad av och E22 till trefiliga motorvägar och tillkännager detta för regeringen.