bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Att andelen ärenden som polisen redovisar till åklagare har minskat på ett liknande sätt tyder på att minskningarna kan härledas redan till detta led, anför regeringen. Det framgår vidare av propositionen att antalet lagföringsbeslut har minskat tydligt . fattades färre lagföringsbeslut jämfört med . Utvecklingen återspeglas även i antalet sakprövade brottmål i tingsrätt respektive antalet fällande domslut i sådana mål. Efter att ha ökat tydligt har dessa minskat . var exempelvis antalet domslut i tingsrätt färre jämfört med . Antalet domslut med huvudpåföljden fängelse har enligt redovisningen minskat kontinuerligt . dömdes färre personer till fängelse jämfört med . Den totala straffmassan, dvs. den totalt utdömda fängelsetiden under ett kalenderår, har också minskat i ungefär samma storleksordning . Efter en mindre ökning 2014 minskade straffmassan åter 2015 som utvecklingen med allt färre personer intagna i anstalt också fortsatte . När det gäller återfall i brott noterar regeringen en positiv trend . återföll av dem som frigavs från fängelse , jämfört av dem som frigavs . Det visar den senaste statistiken. Särskilt tydlig är minskningen bland dem som dömts till ett fängelsestraff på över . För dem finns det också bättre förutsättningar för Kriminalvården att bedriva ett mer utvecklat återfallsförebyggande arbete. Bland dessa återföll av dem som frigavs , vilket kontinuerligt har minskat till 2013. Regeringen gör i sin analys bedömningen att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet delvis har uppnåtts. Regeringen pekar på att tryggheten i samhället ökat tydligt och att utsattheten för brott sammantaget har minskat något. Förtroendet för rättsväsendet fortsätter också att ligga på en hög nivå. Regeringen ser dock allvarligt på att otryggheten är särskilt utbredd i socialt utsatta områden och att kvinnor är mer otrygga än män. Regeringen avser därför att återkomma med initiativ på dessa områden. Regeringen konstaterar vidare att rättsväsendets resultat i flera avseenden inte har förbättrats trots betydande resursförstärkningar. Exempelvis inte fler brott upp än och antalet ärenden redovisade till åklagare har minskat tydligt . Denna utveckling bör dock enligt regeringen ses mot bakgrund av att det finns tecken på att brottsligheten har blivit alltmer komplex. Viss brottslighet tycks också ha blivit mer tidskrävande att hantera på grund av omvärldsförändringar som it-utvecklingen, ökad migration och internationalisering. Detta kommer bl.a. till uttryck i förekomsten av stora mål vid landets domstolar som upptar omfattande resurser, en ökad användning av tolkar och längre huvudförhandlingstider för brottmål i domstol. Avslutningsvis anför regeringen att även om det finns trender som har försvårat rättsväsendets arbete ser regeringen allvarligt på att rättsväsendets resultat, trots resursförstärkningar, i flera viktiga avseenden uppvisar en tydlig tillbakagång . Utskottet konstaterade i samband med behandlingen av fjolårets budgetproposition att den resultatredovisning som presenterades var utformad på ett pedagogiskt och tydligt sätt (2015/16:JuU1 s. 21). Enligt utskottets uppfattning gäller detta även årets resultatredovisning. Utskottet ges därmed goda möjligheter både att bedöma resultaten och att följa resultatutvecklingen . Som regeringen anför uppvisar samtliga indikatorer på människors otrygghet tydligt minskande trender sedan undersökningen påbörjades , även om 2015 års mätningar visar att otryggheten generellt ligger på en något högre nivå än året innan. Det är emellertid oroande att otryggheten är särskilt utbredd i socialt utsatta områden och att kvinnor är mer otrygga än män. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att återkomma med initiativ på dessa områden. När det sedan gäller förtroendet för rättsväsendet har detta legat relativt stabilt på en klart högre nivå än när de nationella trygghetsundersökningarna inleddes . kan dessutom ett ökat förtroende noteras, vilket är glädjande. Utskottet vill dock understryka vikten av att rättsväsendet fortsätter att utveckla sitt arbete, så att det höga förtroendet kan upprätthållas. Utskottet uttryckte i fjolårets budgetbetänkande oro för det faktum att andelen och antalet brott som upp av rättsväsendet genom att en gärningsman knyts till brotten (s.k. personuppklaring) minskat . Regeringen redovisar i årets budgetproposition (s. 19) att andelen personuppklarade brott 2015 minskat ytterligare och låg på den lägsta nivån . Att andelen ärenden som polisen redovisar till åklagare har minskat på ett liknande sätt tyder på att minskningarna kan härledas redan till detta led, anför regeringen. Antalet personuppklarade brott ökade med , vilket enligt regeringen beror på att ett antal stora bedrägeriärenden med många registrerade brott och brottsmisstankar klarades upp . Regeringen konstaterar (s. 41) vidare att utvecklingen på området utredning och lagföring varit negativ och att resultaten i flera avseenden förstärker denna utveckling. I detta sammanhang pekar regeringen på att 2015 var med den nya och att myndigheten haft en ansträngd arbetssituation på grund av det stora inflödet av asylsökande . Utskottet konstaterar vidare att Brå överlämnat rapporten att personuppklara brott–Förändringar (Rapport 2016:23). Enligt den har man inte identifierat någon enstaka faktor som helt kan förklara resultatutvecklingen när det gäller utredning och lagföring. Däremot framkommer det att det finns faktorer som haft en viss påvisbar påverkan och ytterligare faktorer som torde ha försvårat arbetet med att klara upp brott, men vars effekt inte direkt kunnat mätas. Det rör sig i stor utsträckning om faktorer som är specifika för enskilda brottstyper, men även om mer övergripande faktorer. Sammanfattningsvis råder det enligt rapporten fortfarande osäkerhet kring vad som ligger bakom variationerna i personuppklaring , men sammantaget finns ett antal faktorer som tillsammans bör ge en bättre bild av varför resultatutvecklingen inte utvecklats på ett mer positivt sätt . Brå lyfter bl.a. fram att omorganisationen av polisen bör ha påverkat arbetet. Även om utskottet har förståelse för att såväl omorganisationen av polisen som det stora inflödet av asylsökande påverkat resultatet gör utskottet i likhet med regeringen bedömningen att det är angeläget att prioriterar brottsutredning så att fler brott kan upp. När det gäller rättsväsendets resultat på ett övergripande plan ser utskottet, även med beaktande av att det finns trender som har försvårat arbetet, i likhet med regeringen allvarligt på att rättsväsendets resultat, trots resursförstärkningar i flera viktiga avseenden, uppvisar en tydlig tillbakagång . Utskottet förväntar sig att myndigheterna ytterligare förstärker och utvecklar sina insatser på området. Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens uppfattning att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Anslag inom utgiftsområde 4 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet i enlighet med regeringens förslag och bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden till ett visst belopp. , , , och förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M, SD, C, L, KD), 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (L) och 6 (KD). I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och de motioner som har väckts med anledning av budgetpropositionen och som avser anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Det gäller följande motioner: 2016/17:3310 av m.fl. (M), 2016/17:2230 av m.fl. (SD), 2016/17:3447 av och (båda C), 2016/17:3426 av m.fl. (L) och 2016/17:1536 av m.fl. (KD). I motionerna föreslås ändringar inom ett flertal anslag enligt vad som närmare beskrivs nedan. Vidare behandlar utskottet ytterligare några motionsyrkanden som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 4 för . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:1 sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höstbudget medräknad (prop. 2016/17:2, bet. 2016/17:FiU11). (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 21 till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som kan uppstå till följd av den genomförda ombildningen av , polismyndigheterna och . Därutöver får anslaget användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Utgiftsprognosen är [1]. Regeringen föreslår en ökning av anslaget med 2017. Av dessa avser en satsning för att motverka illegal cabotageverksamhet. Regeringen föreslår vidare att anslaget höjs med för att utveckla arbetet med flygande inspektioner av nyttofordon. Det ska finansieras genom att anslagen 1:12 Transportstyrelsen, 1:3 , 1:9 och 1:13 Trafikanalys inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskar. Regeringen föreslår utöver detta ett antal överföringar från anslaget, bl.a. för att finansiera studiemedel för studenter på polisutbildningen, ett ökat ansvar för Kriminalvården att transportera frihetsberövade och en stärkt tillsyn av polisen och Kriminalvården (se prop. 52–53). I motion 2016/17:3310 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med 1 i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till att utbilda och anställa minst 2 000 nya poliser i syfte att i huvudsak förstärka brottsbekämpningen och öka tryggheten i särskilt brottsbelastade områden samt i glest befolkade delar av landet. Anslagsökningen ska även användas till att anställa fler civila inom . Vidare ska detta tillskott användas till att köpa in bättre utrustning, främst till poliser i yttre tjänst, utöka utrymmet för att höja polisernas löner, öka polisens förmåga att klara upp moderna mängdbrott på internet samt förstärka . I yrkande 2 i motionen begärs ett tillkännagivande om en satsning på 2 000 nya poliser och i yrkande 3 om att fler civilanställda ska anställas inom . I yrkande 4 föreslås ett utrustningslyft för att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerheten. Poliser i yttre tjänst ska prioriteras. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om utökat utrymme för att höja polisernas löner. I yrkande 6 begärs en resursförstärkning av polisens förmåga och kapacitet att utreda och klara upp moderna mängdbrott på internet. Slutligen begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att ska förstärkas så att den har förmåga att agera på flera platser . Ett yrkande med samma innebörd som det sistnämnda framförs även i motion 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 7. Liknande yrkanden om att utbilda och anställa minst 2 000 nya poliser samt anställa fler civilanställda framförs dels i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 7, dels i motion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. I den sistnämnda motionen föreslås också ett utrustningslyft, ett ökat utrymme för att höja polisernas löner samt ökade resurser för att utreda och klara upp mängdbrott på internet (yrkandena 4, 5 och 43). I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med 1 i förhållande till regeringens förslag. Av detta tillskott ska användas för att förbättra arbetsvillkoren, framför allt för poliser i yttre tjänst. ska användas för att uppfylla myndighetens budgetyrkande. Vidare anslås för att öka antalet civilanställda och för att återinföra beredskapspolisen. avsätts för att förstärka vittneskyddsverksamheten. Dessutom anslås för att öka kapacitet att verka på flera platser . Slutligen anslås för inköp av bättre förstärkningsvapen. Yrkanden om att anställa fler civilanställda och utbilda fler poliser framställs även i motion 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. I motion 2016/17:2302 av och (båda SD) föreslås att beredskapspolisen återinförs. I motion 2016/17:3447 av och (båda C) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att utbilda 2 000 nya poliser, anställa fler civilanställda och förbättra arbetsvillkoren. Vidare ska anslagsökningen göra det möjligt att återinrätta en polisreserv och förstärka utredningsverksamheten, särskild avseende vardagsbrott. Slutligen ska tillskottet finansiera arbetet mot sexuella ofredanden i offentliga miljöer och en utbildningsverksamhet om att motverka hederskultur. Yrkanden om att inrätta en nationell polisreserv, anställa ytterligare 2 000 poliser, öka påslagen till polisens utredningsverksamhet, motverka sexuella ofredanden i det offentliga rummet samt satsa på utbildning för att motverka brottslighet i hederns namn finns även i motion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3, 5, 12 och 18 i denna del. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av detta tillskott ska användas 2017 för att möjliggöra en förstärkning med 2 500 poliser till utgång. ska användas för att anställa mer personal och upphandla tjänster för att renodla arbetsuppgifter och avlasta polisen. Vidare ska användas för en särskild lönesatsning på poliser i yttre tjänst samt för att öka antalet civilanställda. Motionärerna vill återinföra beredskapspolisen och anslår för detta ändamål. Dessutom anslås för att förkorta handläggningstiderna för vapenlicensärenden samt för snabbare handläggning av passärenden. Yrkanden med samma innebörd som dem som beskrivits ovan framförs även i motion 2016/17:1080 av m.fl. (L) yrkande 1–3 och 5–9. Slutligen öronmärks i motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) för att förstärka myndighetens bidrag till arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Under ärendets beredning i justitieutskottet har Liberalerna korrigerat sitt yrkande i denna del till . Liberalerna har därvid anfört att anslaget bör höjas med ytterligare utöver de satsningar som nämns i motionen. Detta tillskott ska användas till forensiska analyser vid Nationellt forensiskt centrum. Anslag 1:8 föreslås minskas med motsvarande belopp. I motion 2016/17:1536 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen ska bl.a. användas till att anställa 2 000 fler poliser och 500 civilanställda. Motionärerna föreslår att utökas med ca 100 poliser. Tillskottet ska även finansiera satsningar på höjda löner och förbättrad arbetsmiljö samt till att inrätta en s.k. Forced Marriage Unit inom för att arbeta mot tvångsäktenskap. Yrkanden om höjda polislöner och förbättrade arbetsvillkor, liksom om att fördubbla insatsstyrkans förmåga återfinns även i motion 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 8. Där begärs i yrkande 15 också ett tillkännagivande om att inrätta en s.k. Forced Marriage Unit. I motion 2016/17:3383 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att stärka resurserna till polisen så att alla ska känna sig trygga i sina bostadsområden. I motion 2016/17:2554 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhålls behovet av ökade resurser till utredning och lagföring av miljöbrott. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:2 Säkerhetspolisen sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:2 Säkerhetspolisen. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Regeringen ser ett behov av att ge Säkerhetspolisen möjlighet att intensifiera arbetet mot terrorism och stärka skyddet av vitala samhällsfunktioner samt att motverka främmande makts underrättelseverksamhet. Anslaget höjs därför med 2017. För att finansiera en stärkt tillsyn av Säkerhetspolisens verksamhet höjs anslaget med . Anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen ska användas för att möjliggöra mer personal, ett effektivare informationsutbyte mellan FRA () och Must (den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten) samt ökade resurser till personskyddet. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:3 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . minskas anslaget med som tillförs utgiftsområde 1 , anslaget 6:3 Datainspektionen, som förstärkning för de uppgifter Datainspektionen får till följd av EU:s dataskyddsförordning. Vidare minskas anslaget med för att finansiera utvecklingen av statistik för bättre uppföljning och styrning av rättsväsendet. Anslaget 1:7 höjs med motsvarande belopp. Anslaget minskas med för att bidra till finansieringen av en nationell digital infrastruktur. I motion 2016/17:3310 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:3 höjs med i förhållande till regeringens förslag. I yrkande 8 i motionen anförs att det är viktigt att den internationella åklagarkammaren har rätt resurser, exempelvis tillräckligt med specialutbildade poliser som kan bistå i utredningarna. Enligt motionärerna finns det för få poliser som utreder krigsförbrytelser. Kapaciteten ska vara tillräcklig och behovet ska tillgodoses för att kunna utreda terror- och krigsbrott som begåtts utomlands. För detta ändamål anslås till . I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:3 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Beloppet är en generell resursförstärkning i syfte att öka antalet anställda i personalen och därigenom förkorta ledtiderna inom rättsprocessen. I motion 2016/17:3447 av och (båda C) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av dessa ska finansiera en utbildningsverksamhet inom domstolsväsendet för att motverka hederskultur. Ett yrkande med samma innebörd finns i motion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 18 i denna del. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. De ökade resurserna ska bl.a. förstärka kapaciteten vid riksenheten för säkerhetsmål. I motion 2016/17:1536 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att anslaget 1:3 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Syftet är bl.a. att förbättra möjligheter att utreda terroristbrott. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:4 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 . Anslaget får användas för förvaltningsuppgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . tillförs 2017 för att i samverkan med förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. Anslaget minskas med för att bidra till finansieringen av en nationell digital infrastruktur. I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:4 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Av detta belopp avsätts för att uppfylla myndighetens budgetyrkande. Resterande belopp avser satsningar på it och förstärkningar av åklagarfunktionen i omfattande och komplicerade ärenden. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:4 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen görs genom att den pris- och löneomräkning som regeringen föreslår justeras ned. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:5 Domstolar sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 5 till anslaget 1:5 Domstolar. Anslaget får användas för utgifter för de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, , , samt verksamhet. Vidare får anslaget användas för utgifter för den regionala avdelningen vid den enhetliga patentdomstolen. Anslaget får även användas för utgifter i samband med avvecklingen av Patentbesvärsrätten, och . uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår att förs till anslaget från anslaget 2:3 Grundläggande betalningstjänster inom utgiftsområde 22 för att finansiera domstolarnas ökade kostnader till följd av lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät som trädde i kraft . Anslaget minskas med för att bidra till finansieringen av en nationell digital infrastruktur. Utöver detta föreslås ett antal överföringar från anslaget i enlighet med vad som närmare framgår av propositionen (s. 57). I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar höjs med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen ska användas till att installera permanenta säkerhetskontroller med larmbågar, inklusive drift och personal, vid samtliga domstolar. Yrkanden om permanenta säkerhetskontroller och utökad säkerhetspersonal vid domstolarna framförs även i motion 2016/17:2284 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. I motion 2016/17:3447 av och (båda C) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar höjs med i förhållande till regeringens förslag. Av dessa ska finansiera en utbildningsverksamhet inom domstolsväsendet för att motverka hederskultur. Ett yrkande med samma innebörd finns i motion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 18 i denna del. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar minskas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:6 Kriminalvården sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 8 till anslaget 1:6 Kriminalvården. Anslaget får användas för Kriminalvårdens förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för utgifter för övervakningsnämnderna, övervakare, biträdande övervakare, förtroendemän och statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om knappt 103 miljoner. Regeringen avser att lämna förslag om att Kriminalvården i större utsträckning ska utföra transporter av frihetsberövade, vilket annars skulle ha utförts av . Detta leder till att Kriminalvården får ökade kostnader. Anslaget föreslås höjas med till följd av detta. Anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. För att finansiera en stärkt tillsyn av Kriminalvårdens verksamhet höjs anslaget med . Anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med för att finansiera arbetet med en ny namnlag. Vidare minskas anslaget med för att finansiera ett antal förslag i enlighet med vad som närmare framgår av propositionen (s. 59). I motion 2016/17:2230 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska finansiera den ökade beläggning som blir en följd av de kraftigt skärpta straff som motionärerna föreslår. I motion 2016/17:3447 av och (båda C) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motion 2016/17:3426 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården minskas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget 1:7 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 . Anslaget får användas för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2016 fanns ett anslagssparande om . För att utveckla statistik för bättre uppföljning och styrning av rättsväsendet föreslås att Brottsförebyggande rådets anslag höjs med .