bet · H301KU13 · 2016-04-13 00:00:00 — Frågor om rösträtt, valsystem m.m. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16 om bl.a. rösträtt och personval. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V) samt ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). Ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Rösträttsålder, punkt 1 (V) 2.Rösträtt och medborgarskap, punkt 2 (SD) 3.Rösträtt och medborgarskap, punkt 2 (V) Personval, punkt 5 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:940 av (S), 2014/15:1558 av (KD), 2014/15:1746 av och (S), 2014/15:2753 av m.fl. (S), 2014/15:2918 av (SD), 2015/16:52 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:454 av och (båda S), 2015/16:1150 av m.fl. (MP) och 2015/16:2487 av (MP) delyrkande 4. Reservation 1 (V) 2014/15:1111 av och (SD) yrkandena 1–3, 2014/15:1660 av (MP), 2014/15:2911 av och (SD) yrkande 1, 2015/16:52 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2015/16:1148 av (MP). Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2014/15:990 av (S). 2014/15:1686 av och (MP) yrkande 3, 2015/16:77 av (M) yrkande 4, 2015/16:2146 av och (båda S) yrkande 3 och 2015/16:2182 av m.fl. (MP) yrkande 3. 2014/15:96 av (M) yrkande 3, 2014/15:408 av och (FP) yrkandena 1–4, 2014/15:1400 av Skånberg (KD), 2014/15:2341 av Finn och (M), 2014/15:2877 av (M), 2015/16:77 av (M) yrkande 3, 2015/16:552 av (FP) yrkandena 1–4, 2015/16:2493 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2, 2015/16:2716 av Finn (M) och 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 4. 2015/16:2487 av (MP) delyrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 38 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16 om rösträtt, höjd riksdagsspärr, valbarhet, personval samt rullande mandatperioder. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrad rösträttsålder, med hänvisning till pågående beredning av ett förslag från och tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 1 (V). I flera motioner begärs att frågan om rösträttsålder ska ses över. Rösträtt för den som fyller som allmänna val, val till eller folkomröstningar hålls förespråkas av (S) i motion 2014/15:940, och (båda S) i motion 2015/16:454, (KD) i motion 2014/15:1558, m.fl. (S) i motion 2014/15:2753, (SD) i motion 2014/15:2918 och av (V) i motion 2015/16:52 yrkande 2. m.fl. (MP) i motion 2015/16:1150 föreslår att försöksverksamhet med rösträtt från ska övervägas. (MP) föreslår i motion 2015/16:2487 delyrkande 4 att man på prov sänker rösträttsåldern till i de lokala valen. och (båda S) begär i motion 2014/15:1746 en översyn av frågan om rösträttsålder i samtliga val. måste man ha fyllt senast på valdagen för att få rösta. Det gäller vid alla val och vid kommunala folkomröstningar. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till , enligt 1 kap. 4 § vallagen (2005:387). När det gäller de kommunala valen regleras rösträttsåldern i 4 kap. 2–3 §§ kommunallagen (1991:900), och när det gäller kommunala folkomröstningar i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Utredningsbetänkandet Låt fler forma framtiden! föreslår i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder. Utredningen föreslår att en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till ska ske vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Det föreslås att försöksverksamheten ska genomföras i kommuner som ansöker till regeringen om detta och den därefter ska följas upp och utvärderas. En sänkning av rösträttsåldern till innebär enligt utredningen att genomsnittsåldern för förstagångsväljare blir , från nuvarande . Det skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja ta ett förtroendeuppdrag. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fortfarande går i skolan ökar också samhällets möjligheter att påverka ett röstningsbeteende på . ger det skolan ett konkret tillfälle att undervisa om demokratifrågor. En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder är därutöver, anför utredningen, i linje med det nationella målet för ungdomspolitiken, enligt vilket unga ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Försöksverksamheten ska enbart gälla kommunala val och folkomröstningar, i vilka flera frågor som direkt berör ungas vardag avgörs. När det gäller val till anser utredningen att det är viktigt att rösträtten fortsatt är knuten till myndighetsåldern. överlämnade sitt betänkande . Betänkandet är nu föremål för remissbehandling; remissvaren ska ha kommit in till Motioner om rösträttsålder behandlades av utskottet (bet. 2011/12:KU3 s. 6 f.); senare under den valperioden har motsvarande yrkanden behandlats i förenklad ordning. Vid sin behandling noterade utskottet att gjort bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte bör brytas. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning när det gäller 18-årsgränsen för rösträtt. (Reservation av V.) har föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder i kommunala val och folkomröstningar; det förslaget är nu under beredning. Yrkandena från m.fl. om att försöksverksamhet ska övervägas liksom begäran om en sänkning på prov av rösträttsåldern till får därmed anses helt eller delvis tillgodosedda såvitt avser kommunala val och folkomröstningar. Utskottet anser att den fortsatta beredningen av förslag bör avvaktas. I övrigt vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning när det gäller 18-årsgränsen för rösträtt. Sammantaget föreslår utskottet att avslår motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om rösträtt och medborgarskap. Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (V). Motionsyrkanden om sambandet mellan rösträtt och medborgarskap gäller dels krav på svenskt medborgarskap för rösträtt, dels rösträtt till för utländska medborgare och dels rösträtt i kommunala val för utländska medborgare i större omfattning än vad som gäller enligt dagens regler. och (båda SD) begär i motion 2014/15:1111 yrkande 1–3 ändringar i lagen om kommunala folkomröstningar och kommunallagen som innebär att endast den som är svensk medborgare är röstberättigad samt ett tillkännagivande angående eventuella följdändringar som orsakas av de nämnda ändringarna. och (båda SD) yrkar i motion 2014/15:2911 ett tillkännagivande om att utländska medborgare inte ska ha rösträtt i . (V) begär i motion 2015/16:52 yrkande 1 ett tillkännagivande om att rösträtt till bör följa samma system som rösträtt i de kommunala valen. (MP) begär i motionerna 2014/15:1660 och 2015/16:1148 en översyn i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunalval och landstingsval. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt tredje stycket i samma paragraf, på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Enligt 4 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), är medborgare i eller , eller för det fall personen är en annan utlänning, har varit folkbokförd i i följd före valdagen. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom . Enligt 4 § i samma kapitel avgörs frågor om rösträtt enligt 2 och 3 §§ på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. har övervägt frågor om rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till . Utredningen gjorde bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte borde brytas. Utredningen föreslog därför ingen ändring när det gäller rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till (SOU 2008:125 s. 192). Motionsyrkanden om rösträttens anknytning till medborgarskap behandlades av utskottet , och . under samma valperiod har motsvarande yrkanden behandlats i förenklad ordning. Vid sin behandling (2011/12:KU3 s. 6 f.) av yrkanden om rösträttens anknytning till medborgarskap som motsvarar de nu aktuella, vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gäller sambandet mellan medborgarskap och rösträtt samt såg utskottet inte skäl att överväga andra förändringar som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap. (Reservationer av SD och V.) 2009/10:KU19 s. 17 f.) pekade utskottet på att det hade ingått i uppdrag att överväga om det fanns anledning att ändra de kriterier som gäller för bl.a. rösträtt i riksdagsval och val till . hänvisade till att dubbelt medborgarskap nu godtas fullt ut och ansåg att ett av de påtalade problem som man avsett att lösa med boenderösträtt nu torde ha fått sin lösning. Utskottet gjorde inte någon annan bedömning och avstyrkte följaktligen de då aktuella motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning när det gäller sambandet mellan medborgarskap och rösträtt. Utskottet föreslår därför att avslår motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om höjd riksdagsspärr. (S) begär i motion 2014/15:990 ett tillkännagivande om höjd spärr vid riksdagsval. Motionären anför att spärren finns till för att underlätta regeringsbildningar genom att färre småpartier kommer in i . Spärren motverkar en uppdelning i många små partier, som vid ett lågt valdeltagande och hög mobilisering kan få oproportionerligt stort inflytande. Av 3 kap. 7 § regeringsformen framgår bl.a. att endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. Spärrens uppgift är att motarbeta småpartier och hindra partisplittring (m.fl., Grundlagarna, 3 uppl. 2012, s. 237). Justitieministern anförde i proposition 1968:27 (s. 198 f.) följande: Problemen vid utformningen av proportionella valsystem sammanhänger till väsentlig del med att man inte kan driva ett rättvisetänkande som varje proportionell metod är uttryck för så långt att andra värden i det politiska livet kommer i fara. En rättvis fördelning av mandaten i folkrepresentationen får inte köpas till priset av ett valsystem, som uppmuntrar till partisplittring och därmed riskerar att förlama handlingskraften hos de demokratiska institutionerna. Demokratins duglighet är inte mindre viktig än rättvisan i valsystemet. Problemet är hur man skall kunna förse ett proportionellt valsystem med lämpligt utformade spärrar mot småpartier. Utredningsbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater I betänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) såg vallagskommitté över frågor om bl.a. proportionalitet i allmänna val, dvs. val till , kommunfullmäktige och . Inför sitt ställningstagande med förslag vad gäller riksdagsvalet berörde kommittén bl.a. frågan om procentspärrar och andra spärrar mot småpartier. När det gäller val till kommunfullmäktige utredde kommittén och föreslog en småpartispärr. Vid sin behandling av motsvarande motion (2013/14:KU19 s. 6 f.) uttalade utskottet att det fanns ett brett stöd för den rådande ordningen med en riksdagsspärr på . Utskottet noterade vidare att vallagskommitté inte gett uttryck för att någon förändring borde utredas. Mot den bakgrunden föreslog utskottet att motionen skulle avslås. Utskottet, som vidhåller sin tidigare uppfattning, föreslår att avslår motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om begränsad möjlighet till återval som riksdagsledamot och om en översyn av antalet riksdagsvalkretsar som en kandidat kan ställa upp i vid ett och samma val samt av frågan om bostadssamband. Yrkanden om begränsad möjlighet till återval som riksdagsledamot framförs av och (båda MP) i motion 2014/15:1686 yrkande 3, (M) i motion 2015/16:77 yrkande 4 och av m.fl. (MP) i motion 2015/16:2182 yrkande 3. m.fl. (MP) anför i motionerna 2014/15:1686 och 2015/16:2182 bl.a. att ska vara en plats där allas erfarenheter får höras, där det finns människor som vet hur det är att vara ung och hur det är att vara fattigpensionär, som kan beskriva svårigheterna med företagande för att man själv gett sig på dem och som kan förklara tillvaron som arbetslös för att man själv suttit där. För att åstadkomma detta borde en lagstadgad rotationsprincip införas. Ingen ska kunna omväljas till riksdagsledamot fler än två gånger i följd. Det ger att man som mest kan sitta i i följd. Detta ger fortsatta möjligheter till politiskt engagemang och uppdrag som det garanterar att plats lämnas för fler i politiken. (M) anför i motion 2015/16:77 bl.a. att en tidsbegränsning av uppdraget skulle innebära flera fördelar. Med en begränsning skapas en naturlig cirkulation och ett kontinuerligt inflöde av nya krafter, vilket är positivt. Med tidsbegränsningen blir politiken mindre av en separat och isolerad karriärväg eftersom utbytet mellan politiken och det vanliga arbetslivet då naturligt ökar. Sannolikt kan det innebära friare och mer självständiga ledamöter. En begränsning av riksdagsuppdraget till två mandatperioder i sträck vore därför rimlig. utanför , exempelvis en eller två mandatperioder, bör det åter vara möjligt att kandidera till , med sina nya erfarenheter i bagaget. och (båda S) begär i motion 2015/16:2146 yrkande 3 en översyn av antalet riksdagsvalkretsar som en kandidat kan ställa upp i vid ett och samma val samt av frågan om bostadssamband. Motionärerna anför att har nya företeelser utvecklats som innebär att partierna ställer upp med en rikslista i alla valkretsar alternativt toppar sin lista med en och samma person i flera valkretsar. Denna utveckling har möjliggjorts genom att det inte finns något bostadssamband mellan den som kandiderar och den geografiska valkretsen eller regler som innebär att man bara kan kandidera i en valkrets. Denna utveckling har lett till att allt färre riksdagsledamöter har en geografisk koppling till den landsända de är valda ifrån försvagas och att den geografiska spridningen av våra folkvalda minskar. Då det är viktigt att de folkvalda representanterna i riksdag inte bara företräder sina partier utan även företräder hela är en fortsatt utveckling där kopplingen till de geografiska valkretsarna försvagas olycklig, anser motionärerna. Därför bör det övervägas om det bör införas ett bostadssamband alternativt regler om att man bara kan vara valbar i en riksdagsvalkrets. Av 3 kap. 4 § regeringsformen följer att varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt kan vara ledamot av eller ersättare för en ledamot. Några andra begränsningar i form av valbarhets- och behörighetsvillkor för riksdagsledamöter och deras ersättare finns inte. Frågan om begränsad möjlighet till återval behandlades av utskottet (bet. 2011/12:KU3 s. 18 f.); därefter har motsvarande yrkanden behandlats i förenklad ordning. uttryckte utskottet på nytt förståelse för de önskemål om större spridning av förtroendeuppdrag som kunde antas ligga bakom förslaget i motionerna, men vidhöll sin tidigare uppfattning och avstyrkte de då aktuella motionerna. behandlade utskottet i betänkande 2000/01:KU11 en motion som syftade till att förtroendevaldas uppdrag skulle kunna tidsbegränsas. Utskottet uttryckte förståelse för de önskemål om större spridning av förtroendeuppdrag som kunde antas ligga bakom förslaget i motionen. Emellertid ansåg utskottet det uteslutet att göra en sådan inskränkning i partiernas nomineringsrätt eller – än mindre – i väljarnas fria val som skulle bli följden av en reglering enligt motionen. Motionen avstyrktes därmed. Utskottet vidhöll därefter i betänkandena /02:KU13, 2003/04:KU13 och 2006/07:KU11 denna bedömning och avstyrkte därför motioner som rörde samma fråga. I betänkande 2011/12:KU15 behandlades en motion om en ändring så att endast personer med enbart svenskt medborgarskap ska kunna vara valbara till som ledamöter. Utskottet fann inte skäl att förorda en översyn av frågan om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i . Utskottet vidhöll därmed sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte de då aktuella motionerna. (Reservation av SD.) behandlades, i samband med utskottets behandling av regeringens proposition En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80), en motion om krav på medborgarskap för vissa anställningar och uppdrag (bet. 2009/10:KU19). Utskottet delade regeringens och bedömningar när det gäller begränsningar av regeringsformens krav på svenskt medborgarskap för vissa anställningar och uppdrag. Motionen avstyrktes då den ansågs tillgodosedd genom förslaget. Rätten att kandidera i flera valkretsar i riksdagsvalet behandlades i betänkande /02:KU8. Utskottet avstyrkte då aktuella motioner samt anförde följande: Kandidaturer i flera valkretsar kan leda till problem för väljarna. Regeringen förutsätter att partierna kommer att medverka till att komma till rätta med problemet och även utan uttrycklig lagstiftning avhålla sig från åtgärder som kan försvaga valsystemets legitimitet. Regeringen anser därför att det inte nu finns tillräckliga skäl att föreslå någon lagstiftning på denna punkt. Om genomförandet av val visar att partierna inte tar sitt ansvar på allvar är regeringen dock beredd att återkomma till med förslag till erforderlig lagstiftning. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och anser att genomförandet av val bör avvaktas innan eventuell ny lagstiftning övervägs. Kandidaturer i flera valkretsar kan leda till problem både för väljare, som utskottet uttalat tidigare, och på sådana sätt som motionärerna pekar på. Detta bör dock vägas mot respekten för partiernas inre arbete och deras nomineringsförfaranden. Utskottet är inte berett att nu förespråka en sådan översyn som föreslås i motion 2015/16:2146. När det gäller frågan om begränsad möjlighet till återval vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att avslår motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar i personvals- systemet. Jämför särskilt yttrande (M, C, L, KD). Flera motioner gäller en översyn av personvalssystemet, de flesta uttryckligen med inriktning på att på olika sätt öka inslaget av personval. Avskaffande av spärrarna i personval förespråkas av (M) i motion 2014/15:96 yrkande 3 och motion 2015/16:77 yrkande 3, av och (båda FP) i motion 2014/15:408 yrkande 1–4 och motion 2015/16:552 yrkande 1–4 samt av (M) i motion 2014/15:2877. Sänkta personvalsspärrar föreslås av m.fl. (M, C, FP, KD) i motion 2015/16:2493 yrkande 2 och m.fl. (FP) i motion 2015/16:2788 yrkande 4. Skånberg (KD) förespråkar i motion 2014/15:1400 en översyn av regelsystemet för personval, med inriktningen att utveckla systemet och få det att bättre än öka väljarnas möjlighet till inflytande över vilka som väljs till politiska uppdrag och förbättra kontakten mellan politikerna och väljarna. Finn och (båda M) begär i motion 2014/15: 2341, liksom Finn (M) i motion 2015/16:2716, en översyn av vallagen i syfte att åstadkomma en förändring som, enligt motionärerna, sannolikt ger en påtagligt ökad möjlighet till personval framför enbart partival till . Det aktuella förslaget ska enligt motionärerna ses som ett möjligt komplement till den ordning som gäller för personval . Motionärernas kompletterande förslag går ut på följande: Kandidaterna är fortfarande medlemmar i och representerar därmed olika partier som uppfyller kraven för att vara registrerade för deltagande i allmänna val. Kandidaten ska dock kunna välja att representera sitt parti på en valsedel uteslutande tillskapad till stöd för personval. Detta innebär att man samlar kandidater från alla registrerade partier till valsedlar där kandidatens namn och partitillhörighet framgår, men där namnen antingen växlande slumpvis eller i annan randomiserad ordning förs upp på valsedeln. Det ska göras allmänt känt för väljarna att denna särskilda ”personvalsedel” kräver ett aktivt val av person med ett kryss för att den över huvud taget ska vara giltig. Valdistriktet ska utgöras av hela . För varje giltig valsedel (med en förkryssad person) ska rösten räknas det parti till godo som kandidaten representerar oavsett om hon eller han blir vald eller ej. Principen bör vara att lika många personröster, oavsett partiets storlek, bör kunna ge upphov till ett personvalt mandat från denna personvalsedel. Därför är det nödvändigt med en översyn över nuvarande procentregler som gäller för olikstora partier på övriga valsedlar med en anpassning som är lämplig för den nya typen av personvalsedel. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Personvalsmodellen påverkar inte mandatfördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ett parti. Syftet med personvalsinslaget är dels att väljarna ska ges bättre möjlighet att påverka vilka som ska representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som ska bli valda på de mandat som partiet har vunnit i valkretsen har det införts en spärr för personrösterna. I riksdagsvalet gäller, , att personrösterna ska motsvara av partiets röster i valkretsen. Bestämmelser om hur ledamöter ska utses finns i 14 kap. vallagen. Enligt 9 § första stycket ska ordningen mellan kandidaterna, när det gäller riksdagsvalet, i första hand bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen. Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på grundval av ett personligt röstetal ska ordningsföljden mellan återstående kandidater bestämmas genom att jämförelsetal beräknas på ett sätt som närmare anges i 10 §. I 11 § finns bestämmelser om dubbelvalsavveckling vid riksdagsval. Där framgår bl.a. att kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller för mer än ett parti ska tillträda det mandat för vilket deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet röster för partiet. konstaterade (SOU 2008:125 s. 165 f.) att personvalsdeltagandet successivt minskat sedan möjligheten att avge en särskild personröst infördes. Även det genomslag som personvalet fått när det gäller vilka kandidater som valts är begränsat. Enligt betänkandet har mot den bakgrunden ingående diskuterat olika förändringar rörande personvalet. I diskussionerna har anförts att spärrnivåerna bör sänkas alternativt att några spärrar över huvud taget inte bör finnas. Även möjligheten för väljarna att förfoga över mer än en personröst har diskuterats. Vidare har framförts att det också borde finnas en möjlighet för väljarna att på valsedeln kunna markera sitt stöd för partiets rangordning. Ytterligare alternativ till förändring har förts fram. Det har också hävdats att det finns anledning att helt ta bort personvalsinslaget i valsystemet. stannade för att föreslå att spärren för personrösterna i riksdagsvalet skulle sänkas från . Det förslaget genomfördes . 2011/12:KU3 s. 13 f.) vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gällde spärrgränser för personval.