bet · H301NU13 · 2016-03-18 00:00:00 — En av de åtgärder regeringen aviserar är att utveckla det arbete som syftar till att tillvarata utlandsfödda svenskars och utländska studenters unika kompetens och värde för utrikeshandel. Som framgår av det föregående avsnittet har regeringen också inlett en dialog med och om denna åtgärd. Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett arbete i den riktning som efterfrågas i de berörda motionerna, varför de kan avstyrkas i aktuella delar. I motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2449 (M), 2015/16:2453 (M) och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) efterfrågas exportfrämjande insatser för de kulturella och kreativa näringarna i form av ett fördjupat uppdrag till Business . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av insatser för att främja kulturella och kreativa näringar som är en viktig framtidsbransch, inte minst inom svensk export. När liknande förslag behandlades (bet. 2014/15:NU13) hänvisade utskottet till det arbete som pågår på området, där Business och de svenska utlandsmyndigheterna spelar en viktig roll. Då nämndes att det nyöppnade konsulatet i har i uppdrag att fånga upp trender och impulser som kan inspirera svenska företag inom bl.a. de kreativa näringarna och it. Utskottet avstyrkte förslagen med hänvisning till den kommande exportstrategin. Utskottet kan nu konstatera att regeringen inom ramen för exportstrategin aviserar en rad åtgärder för att främja exporten av de kulturella och kreativa näringarna, vilket välkomnas. Här kan t.ex. nämnas de aviserade insatserna som rör kulturella och kreativa näringar inom ramen för innovativa och tidigt internationaliserade företag och stärkandet av Sverigebilden i utlandet. Som framgår i avsnittet om arbetet med exportstrategin har regeringen också redan påbörjat ett arbete när det gäller dessa insatser. Utskottet ser därför inga skäl för några tillkännagivanden enligt det som föreslås i de berörda motionerna som därmed avstyrks i de aktuella delarna. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande I motion 2015/16:150 (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att införa ett exportstöd för att få igång svensk småbåtsindustri. Utskottet delar motionärens uppfattning att den internationella konkurrensen inom många branscher är hård, och om konkurrensen dessutom sker på olika villkor är det inte bra. Det är också utskottets uppfattning att många företag, inte minst små och medelstora, behöver statens stöd för att nå ut på en internationell marknad. Som utskottet tidigare uttalat bör detta stöd utgå från de behov som finns hos företagen. När det gäller det statliga främjandet av näringslivets export och internationalisering ska detta ske inom ramen för . I finns lagen (2013:388) om tillämpning av , som beslutades av (prop. 2012/13:84, bet. 2012/13:NU19). Av artikel 108 i EUF-fördraget framgår att de stödåtgärder som hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, dvs. de åtgärder som är selektiva, anses vara statsstöd, och de måste därför godkännas av kommissionen på förhand. Ett ekonomiskt stöd enligt det som föreslås i den nämnda motionen skulle därmed sannolikt inte vara förenligt med . När det gäller förslaget i motion 2015/16:2078 (SD) om att stödja livsmedelsföretagen i deras kompetensutveckling när det gäller export kan utskottet konstatera att det inom ramen för exportstrategin finns åtgärder i den riktning som efterfrågas. Utskottet tänker i första hand på den aviserade informationskampanjen för att upplysa företag om det stöd som finns att få för export och internationalisering och för att ge information om enskilda marknader, men också på den utökade regionala rådgivningen och den digitala exportinformationen. I sammanhanget kan det även påminnas om den livsmedelsstrategi som regeringen arbetar med att ta fram och där det enligt skrivelsen om exportstrategin kan komma att ingå förslag som syftar till att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. I motion 2015/16:2453 (M) förordas ett tillkännagivande om att erfarenheterna av den s.k. Främjarkalendern och Symbio Create-konceptet bör tas till vara. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt med insatser för att främja kreativa näringar som är en viktig framtidsbransch inte minst inom svensk export. Såväl den s.k. Främjarkalendern som marknadsföringsplattformen Symbio Create var uppdrag som () hade och som genomfördes i samarbete med utlandsmyndigheter och andra främjarorganisationer. SI har fortsatt i uppdrag att främja svenska kulturella och kreativa näringar i utlandet, och utskottet förutsätter att de goda erfarenheter som gjorts genom tidigare insatser kan tas till vara i det pågående arbetet och ser därför inte något skäl till ett tillkännagivande enligt det som föreslås i motionen. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om det digitala skyltfönstret för de kulturella och kreativa näringarna som Kreativ Sektor har fått i uppdrag att ta fram och som ska vara klart . När det gäller de förslag på uppdrag till Business som finns i motion 2015/16:2890 (SD) kan utskottet konstatera att är ett av de länder som finns med på regeringens lista över prioriterade marknader. Av skrivelsen framgår också att Business ska få resurser för att kunna stärka närvaron på tillväxtmarknaderna. I fråga om export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering konstaterar utskottet vidare att det inom ramen för exportstrategin finns åtgärder som syftar till att främja exporten av svenska företags lösningar för modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system. Inom ramen för det här åtgärdsområdet har regeringen bl.a. gett Business i uppdrag att upprätta en grupp med uppgift att löpande identifiera de största affärerna tillsammans med intresserade företag. Vidare har ett antal myndigheter fått i uppdrag att medverka vid främjandeinsatser, däribland . I sammanhanget kan även regeringens nyindustrialiseringsstrategi nämnas där de globala konkurrensfördelar som har inom återvinning och miljöteknik framhålls. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns en stor potential till ökad export av svensk miljöteknik och noterar att regeringen i den nämnda strategin framhåller att styrka bl.a. inom systemanalys och systemlösningar kan utvecklas för att därmed bidra till ökad konkurrenskraft. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning att såväl som varor och tjänster som berör energieffektivisering bör vara prioriterade i det svenska handelsfrämjandet, konstaterar sammantaget att regeringen verkar i riktning mot det som efterfrågas, och det finns därmed ingen anledning för några tillkännagivanden enligt det som föreslås i motionen. Slutligen när det gäller förslagen i motionerna 2015/16:3147 (KD) och 2015/16:3207 (KD) om regional exportrådgivning konstaterar utskottet att flera av de aviserade åtgärderna i exportstrategin delvis ligger i linje med det som efterfrågas i motionerna. Det gäller t.ex. åtgärder för att öka samordningen och skapa en tydligare ansvarsfördelning, men också att det ska genomföras en kartläggning för att säkerställa vilka stöd som erbjuds av olika nationella och regionala offentligfinansierade aktörer. Vidare noterar utskottet att regionala exportcentrum ska etableras bl.a. tillsammans med EKN. När det gäller EKN har utskottet i ett tidigare sammanhang (bet. 2014/15:NU13) konstaterat att det har initierats ett arbete inom myndigheten för att bredda kundbasen bland små och medelstora företag och att ett av målen för EKN är att fortsätta satsningen på att öka kännedomen om myndighetens tjänster bland dessa företag. Vidare konstaterade utskottet att EKN framför allt i syfte att sänka trösklarna för små och medelstora företag också skulle fortsätta arbetet med att öka och effektivisera sin regionala närvaro. Därmed avstyrks samtliga nämnda motioner i de aktuella delarna. Exportstrategin: marknadsföring och tillgänglighet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om marknadsföring av . Utskottet hänvisar till aviserade och pågående insatser inom ramen för regeringens exportstrategi. Vidare avslår ett motionsyrkande om kvalitetsmärkning inom besöksnäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till ett pågående arbete inom . avslår även motioner om regionala direktflyg. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet inom ramen för flygstrategin. Jämför reservationerna 10 (M, C, L, KD), 11 (M, C, V, L, KD), 12 (M, C, L, KD) och 13 (V). Besöksnäringen är största tjänsteexportnäring i form av utländska turisters konsumtion i , sägs det i kommittémotion 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD). Motionärerna anser att det är viktigt att Visit fortsätter att locka utländska besökare till såväl i form av turism som möten och konferenser, för att stärka den svenska besöksnäringen, och föreslår därför ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 15). De regionala flygplatserna är en förutsättning för att hela landet ska kunna dra nytta av besöksnäringen, sägs det vidare i motionen. Motionärerna är dock kritiska till att regeringen i exportstrategin begränsar sig till statliga Swedavia och förordar ett tillkännagivande om att både de statligt och de regionalt/kommunalt ägda flygplatserna bör uppmuntras att etablera fler direkta flyglinjer till orter i andra länder (yrkande 16). I motionen framhålls också att besöksnäringens kvalitet kan stärkas genom en märkning som t.ex. Swedish Welcome för att därigenom medvetandegöra besöksnäringens aktörer om vikten av gott bemötande, miljöarbete och socialt tänkande. Eftersom många besökare från andra kontinenter gärna besöker fler länder i förespråkar motionärerna en gemensam kvalitetsstandard för den nordiska besöksnäringen. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om vikten av att fortsätta använda och utveckla kvalitetsmärkning såsom Swedish Welcome inte bara för den svenska besöksnäringen utan även för gemensamma insatser på nordisk nivå (yrkande 17). I kommittémotion 2015/16:2450 av m.fl. (M) förordas ett tillkännagivande om att spetsa Visit uppdrag i syfte att kraftsamla insatserna för att attrahera evenemang, möten och turism till (yrkande 1). Detta bör enligt motionärerna göras genom att Visit gemensamt med andra relevanta organisationer stärker och utvecklar Sverigebilden som Visit sprider goda exempel och stöttar regionala turistorganisationer. För att öka turismen bör , enligt motionärerna, vara värdland för olika idrotts-, kultur-, företags-, och branschevenemang. bör därför uppmana regeringen att ta fram en samlad strategi som tydliggör hur kan locka till sig evenemang, möten och kongresser (yrkande 2). Vidare bör uppmana regeringen att ta fram en strategi för att tydliggöra hur ska marknadsföra landets kultur- och världsarv (yrkande 3). har flera kultur- och världsarv och enligt motionärerna skapar dessa goda förutsättningar för att hävda sig i konkurrensen om den internationellt alltmer växande kulturturismen. Den svenska besöksnäringen är en av landets starkast växande branscher, men konkurrensen är tuff, framhåller (M) i motion 2015/16:404. För att besöksnäringens positiva utveckling inte ska brytas bör satsa mer på att marknadsföra som turistdestination. Motionären vill se ett tillkännagivande om möjligheten till en översyn av anslagen till marknadsföring av som turistland (yrkande 1). I partimotion 2015/16:2369 av m.fl. (C) framhålls att den svenska turismen har haft en positiv utveckling , och att allt fler utländska turister upptäcker som turistland. Besöksnäringen är en internationellt växande sektor. För att ska fortsätta utvecklas som turistland behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. Motionärerna anser att regeringen bör ta fram en strategi för hur ska ta del av den internationella tillväxten inom besöksnäringen (yrkande 23). I kommittémotion 2015/16:3296 av m.fl. (V) förordas att ska uppmana regeringen att inte verka för fler direktflyg från regionala flygplatser (yrkande 4). Motionärerna anser att det inte är försvarbart att staten finansierar omfattande flygplatsinfrastruktur utan att hänsyn tas till målen inom miljö- och transportpolitiken. Det finns därför enligt motionärerna ett behov av att staten fastställer ett antal strategiskt viktiga flygplatser för att styra statens resurser mer effektivt. Flyget ska vidare ses i ett helhetsperspektiv när det gäller infrastruktur, vilket innebär att övriga transportslag, inte minst järnvägssatsningar, måste vägas in när man tar ställning till kommande infrastrukturinvesteringar som gäller tillgänglighet till strategiskt viktiga flygplatser. Besöksnäringen växer i med ett ökande antal utländska besökare, men kan bli ännu bättre på att direkt påverka var internationella möten och kongresser hålls, sägs det i kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD). I motionen refereras vidare till utredningen om alternativa modeller för finansiering av ytterligare gemensam marknadsföring som i sitt betänkande Tillväxt genom besöksnäringen lade fram ett flertal förslag i linje med det som förordas i motionen. För att öka antalet internationella möten och evenemang i föreslår motionärerna tre tillkännagivanden. För det första förordas att offentliga verksamheter bör uppmärksamma värdet i att medverka till att internationella möten arrangeras i (yrkande 23). Vidare bör uppmana regeringen att utreda möjligheten för Visit att också arbeta för att större evenemang av olika slag förläggs till (yrkande 26). Därtill föreslår motionärerna att ska uppmana regeringen att ge ambassader och konsulat ute i världen i uppdrag att ytterligare stödja arbetet med att få fler internationella möten att arrangeras i (yrkande 24). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Marknadsföring av , Kvalitetsmärkning inom besöksnäringen och Regionala direktflyg. I de aktuella motionerna förslås en rad olika åtgärder för att stärka marknadsföringen av för att attrahera fler turister och andra besökare samt för att stärka Sverigebilden utomlands. Utskottet vill med anledning av dessa förslag inledningsvis anföra att det delar motionärernas uppfattning att besöksnäringen är en viktig tjänsteexportnäring. Utskottet välkomnar därför de många åtgärder som aviserats i exportstrategin för att stärka Sverigebilden i utlandet, öka antalet besökare i , stärka marknadsföringen av som studiedestination och öka antalet internationella evenemang som hålls i . Det är åtgärder som enligt utskottets mening ligger i linje med det som efterfrågas i motionerna. I sammanhanget kan också nämnas att näringsminister i svaret på en fråga om förutsättningarna för den svenska besöksindustrin under en frågestund i (prot. 2015/16:74 § 9) uppgav att regeringen börjar se resultat av den satsning som har gjorts genom Visit . Arbetet har bl.a. varit inriktat på den kinesiska marknaden, och näringsministern framhöll att antalet kinesiska turister som besöker har ökat avsevärt . Enligt uppgifter som publicerats på webbplats ökade turismen till snabbare än till övriga . Antalet övernattningar från ökade med . Därmed avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. I motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD) förordas att bör tillkännage för regeringen att den ska verka för att även i fortsättningen använda och utveckla kvalitetsmärkning såsom Swedish Welcome inte bara för den svenska besöksnäringen utan även för gemensamma insatser på nordisk nivå. Utskottet vill inledningsvis med anledning av detta yrkande framhålla att det ser positivt på kvalitetsmärkning inom besöksnäringen som både vägleder konsumenter till en bättre gästupplevelse och främjar en hållbar utveckling av turism. finns det flera hållbarhets- och kvalitetssystem i , utöver Swedish Welcome, som berör besöksnäringen, t.ex. Naturens Bästa, Krav, Bra Miljöval, ISO-standarder, , EMAS, Blå Flagg och Visitas klassificeringssystem. På nordisk nivå finns kvalitetsmärkningssystemen Svanen och på europeisk nivå EU Ecolabel eller den s.k. Blomman som bl.a. omfattar besöksnäringen. Utskottet vill även påminna om att har haft i uppdrag att genomföra insatser för fler hållbara turistdestinationer, där , , , och Åre deltagit. Destinationerna har bl.a. använt Swedish Welcome och utveckla sitt hållbarhetsarbete. Uppdraget avslutades och ska slutrapporteras , då även Tillväxtanalys kommer att lämna en utvärdering av insatsen. Vidare pågår det diskussioner både på EU-nivå och på nordisk nivå om kvalitetsmärkning och hållbar turism. Vid , beslutades mot bakgrund av ett förslag från om att utveckla en hållbar certifiering av turistmål i , att det ska genomföras en analys av de märkningar som finns och även ska anordnas en konferens på temat. Utskottet kan därmed konstatera att det initierats ett arbete i den riktning som efterfrågas i den nämnda motionen, som därmed avstyrks i den aktuella delen. I motion 2015/16:3296 (V) förordas att ska tillkännage för regeringen att den inte ska verka för fler direktflyg från regionala flygplatser, detta till skillnad från den ståndpunkt som förs fram i motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD) där motionärerna ser positivt på en utbyggnad av fler direktflyg från regionala flygplatser och föreslår att ska tillkännage för regeringen att såväl de regionalt och kommunalt ägda som de statligt ägda flygplatserna bör uppmuntras att etablera fler direkta flyglinjer till orter i andra länder. Som framgår av det föregående avsnittet om regeringens skrivelse ingår fler direktlinjer till och från som en åtgärd inom ramen för regeringens exportstrategi. Utskottet konstaterar vidare att regeringen avser att arbeta vidare med denna åtgärd inom ramen för flygstrategin. Av regeringens webbplats framgår att regeringen inledde ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi. Strategin ska innehålla en vision för flygets roll i transportsystemet både . Utgångspunkten för arbetet uppges vara de transportpolitiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Regeringen har bjudit in företrädare för branschen och berörda myndigheter till två dialogmöten. Regeringens avsikt är att strategin ska presenteras senast tidigt . Utskottet ser ingen anledning för att förekomma detta arbete, varför de aktuella motionsyrkandena avstyrks. Exportstrategin: vissa frågor om internationell handel Utskottets förslag i korthet avslår motioner om frihandel och rättvis handel. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden samt det utrikesutskottet anfört i sitt yttrande. avslår också ett motionsyrkande om staters rätt att reglera. Utskottet hänvisar till vad det anfört i ett tidigare ställningstagande. Jämför reservationerna 14 (M, C, L, KD), 15 (V) och 16 (V). I kommittémotion 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) förordas ett tillkännagivande om att ska vara en aktiv röst i världen och dess handelssamfund WTO för att driva på fler och mer omfattande globala frihandelsavtal (yrkande 3). Motionärerna konstaterar att protektionismen i världen har ökat och framhåller att kampen för öppna marknader och mot protektionism både är och måste vara viktigaste uppdrag i handelspolitiken. bör därför uppmana regeringen att utveckla en strategi för att motverka protektionism i världen (yrkande 4). Motionärerna anför vidare att frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga faktorer för utveckling. ska därför vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet och driva på för att föra in dessa värden i de handelsavtal som sluts (yrkande 5). När det gäller frihandelsavtal framhåller också motionärerna att det i förhandlingarna är viktigt att dessa inte ska leda till sänkta nivåer för hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet oavsett med vilken region förhandlingarna sker. Motionärerna är övertygade om att frihandel går att förena med dessa värden och understryker att ska fortsätta stå upp för frihandel, fortsätta riva handelshinder och värna konsument-, miljö- och djurskydd (yrkande 6). Motionärerna förordar också ett tillkännagivande om att ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal mellan och (TTIP) (yrkande 10). Motionärerna framhåller vidare frihandelns betydelse för utveckling, inte minst för de mindre utvecklade ländernas ekonomier. Genom att handla med dessa länder växer deras ekonomier och deras medborgare får större möjligheter att påverka sin framtid. Detta bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen (yrkande 9). I kommittémotion 2015/16:372 av m.fl. (V) konstateras att bedriver en omfattande exportfrämjande verksamhet. Detta sker i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business , EKN och SEK. En verksamhet som bl.a. av Amnesty har kritiserats för att inte tydligt vara kopplad till arbetet med de mänskliga rättigheterna. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande och att verksamheten behöver bli mer transparent (yrkande 5). I kommittémotion 2015/16:3296 av m.fl. (V) kritiseras regeringens lista på de 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete. Motionärerna konstaterar att listan innehåller en rad auktoritära regimer, som en rad demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt saknas. Motionärerna föreslår därför att ska ställa sig bakom ett tillkännagivande om att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för (yrkande 1). Vidare förordas ett likalydande yrkande som det i motion 2015/16:372 (V) om att tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande och att verksamheten behöver bli mer transparent (yrkande 2). Utöver det som anförs i den nämnda motionen om Business , EKN och SEK konstaterar motionärerna att det i skrivelsen om regeringens exportstrategi helt saknas vägledande principer för hur handel och exportfrämjande verksamhet ska bidra till global utveckling och understödja och värna mänskliga rättigheter. I motionen berörs också flera av de internationella handelsavtal som kommissionen förhandlar eller har förhandlat. Motionärerna menar att innehållet i dessa avtal kan få stora negativa konsekvenser för de länder som omfattas med försämringar i fråga om jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter som följd. Särskilt kritiserar de regler (bl.a. systemet med investeringsskydd och ISDS) som enligt motionärerna innebär att storföretagen får stor makt över utformningen av regleringar, standarder och lagar. För att förhindra detta bör därför uppmana regeringen att verka för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal (yrkande 3). Svenska exportorgan, hållbart företagande och kapitalflykt Utskottet har tidigare i ett handelspolitiskt betänkande (bet. 2012/13:NU13) återgett information från regleringsbrev och exportorganens egna beskrivningar av sin verksamhet i relation till frågor om hållbart (ansvarsfullt) företagande. En genomgång av regleringsbreven för för EKN och Business , statens ägarpolicy för statligt ägda bolag 2015 (som gäller för , SEK), SEK:s ägaranvisning och EKN:s och SEK:s webbplatser visar att inriktningen är densamma. har EKN dessutom enligt regleringsbrevet inte bara i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, utan myndigheten ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa. AV EKN:s policy för ansvarsfullt företagande i garantigivningen som beslutades framgår att EKN utökat sina riktlinjer och att myndigheten inte ska garantera affärer vars huvudsakliga och primära syfte är skatteplanering. EKN ska inte heller garantera affärer vars syfte är att otillbörligen undanhålla skattemedel. EKN kan vidare, i tillämpliga fall, kräva utökad skattetransparens.