bet · H401SfU2 · 2016-12-08 00:00:00 — Mot bakgrund av det arbete som redan bedriver på informationsområdet anser utskottet att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker motion 2016/17:2971 (C) yrkandena 24 och 25. Utskottet är inte berett att föreslå ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att synkronisera de nordiska pensionssystemen. Skälet är bl.a. att det pågår en översyn av försäkringsvillkoren i de svenska sociala trygghetssystemen och deras tillämpning utifrån de nya förutsättningar som globaliseringen ger i en unionsrättslig och internationell kontext (S 2014:17). Bakgrunden är att det blir vanligare att personer bor i ett land men arbetar i ett annat och att de olika trygghetssystemen kan leda till ökade risker för personer som rör sig mellan olika länder. Riskerna innebär bl.a. att en person kan gå miste om intjänade rättigheter eller bli dubbelförsäkrad, vilket i sin tur kan utgöra allvarliga hinder mot den fria rörligheten i EU. Uppdraget ska redovisas . Utskottet avstyrker med det anförda motion 2016/17:3062 (C). Vad gäller frågan om pensionsgrundande inkomst för stipendier konstaterar utskottet att inkomster som är skattepliktiga är pensionsgrundande. Detta innebär att inkomst av stipendier normalt sett inte är pensionsgrundande, vilket framgår av förarbetena till den numera upphävda lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (se prop. 1997/98:151 del 2 s. 660). Nämnda lag har i princip oförändrad överförts till socialförsäkringsbalken. Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå en utvidgning av vad som ska anses som pensionsgrundande inkomst av anställning. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:547 (MP). Garantipension och bostadstillägg till pensionärer, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2016/17:739 av (M), 2016/17:900 av och (båda S), 2016/17:1145 av och (båda S), 2016/17:1985 av (C) och 2016/17:3364 av (KD). Många pensionärer lever på mycket små pensioner och har ofta svårt att klara av utgifterna för bostad, mat, kläder och mediciner. Möjligheterna att höja pen-sionen bör därför ses över för de pensionärer som har den allra mest utsatta ekonomiska situationen, dvs. de som enbart har garantipension eller låg inkomstpension. Fördelning av pension mellan makar, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2485 av och (båda SD) och 2016/17:257 av (M), 2016/17:2565 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 22, 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 7. Inkomstskillnader mellan makar eller sambor påverkar pensionspoängen, vilket vid en skilsmässa kan leda till att den ena parten får en orimligt låg pension. Genom att göra det lättare för makar och sambor att dela lika på pensionspoängen kan man komma åt problemet. En utredning bör tillsättas för att undersöka hur många som skulle kunna tänkas använda sig av en sådan möjlighet, hur valet och ansökan enklast skulle kunna utformas och vad det skulle kosta att införa ett sådant system. Fördelning av pension mellan makar, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:257 av (M), 2016/17:2485 av och (båda SD), 2016/17:2565 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 7. har ojämställda pensioner – en genomsnittlig pension för en kvinna motsvarar av en mans pension. Ofta har kvinnan varit en förutsättning för mannens karriär genom att hon har tagit hand om hem och barn, och därmed haft låg eller ingen inkomst alls. Den ojämställda arbets-marknaden bidrar också till de orättvisa pensionerna. För att uppnå jämställda pensioner behöver pensionspoängen delas mer rättvist samt både arbetslivet och ansvaret för hem och barn bli jämställda. Den möjlighet som finns att överlåta pensionsrätter för premiepension utnyttjas av få. För att öka rättvisan bör pensionsrätter delas rakt av mellan föräldrar under småbarnsåren när den obetalda arbetsbelastningen är extra ojämn. Fördelning av pension mellan makar, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:257 av (M), 2016/17:2485 av och (båda SD), 2016/17:2565 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 22. Pensionssystemet innehåller en möjlighet att på begäran överföra premie-pension mellan makar. Alltför få känner emellertid till eller utnyttjar denna möjlighet. Jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar med gemen-samma barn borde vara den omvända, dvs. att makarnas totala intjä-nade premiepension automatiskt delas lika mellan dem så länge de har barn som inte fyllt och att de som vill frångå denna regel aktivt bör begära det. Det bör dessutom utredas om samma förutsättningar kan gälla sammanboende med gemensamma barn. Det avdrag som görs vid överföringen av premiepensionsrätt mellan makar bör också slopas. Pensionssystemet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1179 av (C), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 23–25 och 2016/17:3062 av (C) samt 2016/17:547 av (MP), 2016/17:631 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2215 av (S), 2016/17:2316 av (SD), 2016/17:2470 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2016/17:2733 av m.fl. (S), 2016/17:2981 av och (båda C), 2016/17:3061 av (C) och 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. De personer som har de lägsta pensionerna, oftast kvinnor, påverkas till stor del av följsamhetsindex. Denna indexering innebär att pensionen är högre i början för att sedan minska successivt. Följsamhetsindex drabbar många kvinnor hårt eftersom de generellt sett blir äldre än män och har lägre pensioner. En översyn bör göras för att ge regelverket en bättre utformning. När det gäller det s.k. fondtorget inom premiepensionen bör rabattavtalet slopas och ett maxtak för fondavgifterna införas. Därmed skulle premiepensionssystemet bli enklare och lättare att förstå. För att göra ett bra val krävs information om hur den framtida ekonomin påverkas av beslut om föräldraledighet, deltidsarbete och pensionssparande. I många familjer delas föräldraledigheten utifrån samhällsstrukturellt och kulturellt påverkade val, utan en tanke på hur det påverkar en framtida pension. Informationen om detta behöver förbättras genom att , i samverkan med berörda parter, ges ett informationsuppdrag om livsinkomstprincipen i pensionssystemet. bör även få i uppdrag att i samverkan med övriga berörda parter förbättra informationen till företagare om livsinkomstens betydelse för pensionen. För att göra det möjligt att flytta intjänad pension mellan nordiska pensionssystem bör inom ramen för det nordiska samarbetet initiera samtal om hur systemen ska kunna synkroniseras. Pensionssystemet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2470 av m.fl. (V) yrkandena 1–5 och 2016/17:547 av (MP), 2016/17:631 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1179 av (C), 2016/17:2215 av (S), 2016/17:2316 av (SD), 2016/17:2733 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 23–25, 2016/17:2981 av och (båda C), 2016/17:3061 av (C), 2016/17:3062 av (C) och 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. Det nuvarande pensionssystemet måste reformeras i grunden. Det bör vara uppbyggt på principerna om en solidarisk finansiering, förutsägbarhet och att det ska gå att leva på pensionen. Systemet är också underfinansierat, och det bör därför utredas hur underfinansieringen kan åtgärdas, på både kort och lång sikt. Avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet. Om avgiften hade tillförts inkomstpensionssystemet redan från början hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. Därtill bör systemet med en inbyggd broms avskaffas. Den s.k. bromsen skulle bara slå till i extremfall men har redan aktiverats . En parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppdrag att skapa ett stabilt, förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Pensionssystemet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:547 av (MP), 2016/17:631 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1179 av (C), 2016/17:2215 av (S), 2016/17:2316 av (SD), 2016/17:2470 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2016/17:2733 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 23–25, 2016/17:2981 av och (båda C), 2016/17:3061 av (C) och 2016/17:3062 av (C). Varje människa måste kunna åldras med bibehållen värdighet. Många äldre känner oro inför i livet. Det krävs därför flera åtgärder och reformer som på både kort och lång sikt stärker de äldres ekonomiska ställning. En viktig grund är pensionsreformen. Den genomsnittliga aktiva tiden på arbetsmarknaden behöver förlängas. I takt med att medellivslängden stiger är det naturligt att också pensionsåldern justeras uppåt. Inom ramen för pensionsöverenskommelsen bör därför drivkrafterna för ett längre yrkesliv stärkas. Bland annat bör gränserna för uttag av inkomstpension, tidigast uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd ses över samt rätten att kvarstå i anställning höjas till . Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 11. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2351. Det förhållandet att det bör vara mer lönsamt att arbeta står inte i motsats till att det även bör satsas på de pensionärer som har svårt att få ekonomin att gå ihop. Bostadstillägg till pensionärer är en inkomstprövad och skattefri förmån som ges till pensionärer med små inkomster. av förmånstagarna är ensamstående, och det finns en överrepresentation av kvinnor. Vi föreslår en höjning av bostadstillägget som innebär är att de med de minsta inkomsterna kan få bostadstillägg med mer . Vidare finns det skäl att begränsa pris- och löneomräkningen, vilket påverkar anslaget till . Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 11 . Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grund-syn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. I vår budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas en motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och opposi-tionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 11. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2935. Garantipensionärer och särskilt kvinnor med garantipension har det allra sämst ställt ekonomiskt. Därför behövs en förstärkning av resurserna riktad till denna grupp. En ökning av anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension föreslås därför. Det förhållandet att garantipensionen höjs leder till att färre personer blir i behov av bostadstillägg till pensionärer, vilket innebär att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer kan minskas jämfört med regeringens förslag. Till följd av en minskad invandring kan även anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas i förhållande till regeringens förslag. Sammantaget anvisar vi 5 mer än regeringen till utgiftsområde 11 . Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter för att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 11. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3451. När det gäller garantipension bör de särskilda regler som gäller beräkning av bosättningstid i det tidigare hemlandet för bl.a. flyktingar slopas. Härigenom kan anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskas. Anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökar något till följd av förslaget. Vidare bör anslagen 1:3 Bostadstillägg till pensionärer och 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas i förhållande till regeringens förslag. Dessa minskningar beror på att höjningen av den skäliga levnadsnivån i bostadstillägget, det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet som föreslogs i vårändringsbudgeten slopas. Vidare påverkas anslaget 2:1 till följd av förslag om en begränsning av pris- och löneomräkningen. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 11 . Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. Alltför många står utanför arbetsmarknaden; ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integra-tionsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Inom majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 11. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i motion 2016/17:3488. När det gäller anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension bör de särskilda regler som gäller beräkning av bosättningstid i det tidigare hemlandet för bl.a. flyktingar slopas, vilket innebär en minskning av anslaget i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ökar något till följd av detta förslag. Seniorlägenheter, trygghetsboenden och liknande bostäder har ofta tämligen höga hyror. Hyran för nyproducerade tvårumslägenheter är i genomsnitt nästan , medan taket för bostadskostnaden är för bostadstillägg. Av det skälet bör den del av bostadskostnaden som ersätts genom bostadstillägg höjas från och taket för bostadskostnaden höjas med stegvis för att 2020 uppgå till . Anslaget 2:1 påverkas av förslag om en begränsning av pris- och löneomräkningen. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 11 . Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen.