bet · H301TU9 · 2016-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkänna-givande till regeringen. I betänkandet finns även en sammanställning från trafikutskottets öppna seminarium om en fossiloberoende transportsektor. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Målet om en fossiloberoende fordonsflotta Tillhandahållande av förnybara bränslen 1.Målet om en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Elvägar, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Tillhandahållande av förnybara bränslen, punkt 4 (SD) 4.Främjande av elfordon, punkt 6 (M, C, L, KD) 5.Forskning och utveckling, punkt 7 (M, C, L, KD) 6.Sjöfart, punkt 8 (M, C, L) 7.Sjöfart, punkt 8 (V) 8.Luftfart, punkt 9 (S, MP, V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 seminarium om en fossiloberoende transportsektor Utskottets förslag till riksdagsbeslut Målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 1, 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 17, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 20, 21 och 34, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 3. 2015/16:1365 av (C) yrkande 2 och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 2 (M, C, L, KD) Tillhandahållande av förnybara bränslen 2015/16:2013 av (SD), 2015/16:2049 av och (båda SD) och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 3 (SD) 2015/16:920 av (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 7, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 28, 2015/16:2456 av och (båda C), 2015/16:2575 av (M), 2015/16:2721 av (M), 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 32 och 2015/16:3115 av (SD) yrkande 3. 2015/16:2196 av (S), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 22, 2015/16:2372 av (C), 2015/16:2669 av (M) och 2015/16:3115 av (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2015/16:353 av i (S) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Reservation 5 (M, C, L, KD) 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 18, 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 6 (M, C, L) Reservation 7 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 31.2. Reservation 8 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 44 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen berör åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor. I samband med beredningen av ärendet sammanträffade utskottet med företrädare för Projektet elvägar som lämnade information om utvecklingen av elvägar. har sedan allmänna motionstiden bytt namn till Liberalerna. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. anordnade därför ett öppet seminarium om hur en fossiloberoende transportsektor kan uppnås. På seminariet deltog bl.a. 2030-sekretariatet, , , Svenskt Flyg, Föreningen , Finska , Skogsindustrierna, Klimatneutrala Godstransporter på Väg (KNEG) och Directive on Alternative Fuels Infrastructure (Dafi). En sammanställning från det öppna seminariet återfinns i bilaga 2. Av uppgifter från framgår att utsläppen av växthusgaser från personbilar har minskat, men utsläppsminskningen har saktat in. Vidare anges att utsläpp från transporter svarar för en tredjedel av totala utsläpp. Av uppgifter från Trafikanalys följer att de nationella utsläppen av växthusgaser från transporter till kommer från vägtrafiken. Jämfört med 1990 ligger utsläppen från vägtrafiken nu något lägre. Det är personbilarnas utsläpp som minskat, trots ökade körsträckor. Lastbilarnas utsläpp är däremot betydligt högre än 1990. Personbilarna står trots detta för ungefär två tredjedelar av utsläppen från vägtrafiken. var utsläppen från personbilar . Det är lägre än 2013, och lägre än 1990. Därefter har trafiken legat på en ganska jämn nivå, frånsett då trafiken ökade igen. Än så länge har trafikökningen inte lett till ökade utsläpp. konstaterar att energieffektivisering och ökad användning av biobränslen håller utsläppen nere. var utsläppen från tunga lastbilar . Det är lägre än 2013, men högre än 1990. Växthusgasutsläppen från lätta lastbilar ökade , då trenden vände och utsläppen började minska. var utsläppen från lätta lastbilar . Det är lägre än utsläppen , men högre än utsläppen . Av uppgifter från Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen (2015:7) följer att utsläppen från internationell sjöfart och luftfart som startat i är långt nivå, och dessa utsläpp ökade . Det kommer att krävas nya kraftfulla styrmedel för att göra det sannolikt att uppsatta delmål och mål ska nås . Av uppgifter från framgår även att inrikes flyg står för en liten del av utsläppen från transporter, men då är inte hänsyn tagen till den ökade klimateffekt som uppstår vid förbränning på hög höjd. Förbränning på hög höjd uppskattas öka klimateffekten med knappt två gånger, jämfört med om förbränningen skett på marknivå. En fordonsflotta oberoende av fossila bränslen Det transportpolitiska hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och att ökad hälsa uppnås. För att uppfylla målen preciseras hänsynsmålet bl.a. på följande sätt. ”Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.” I regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . För att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera möjliga åtgärder för hur ska nå en fossiloberoende fordonsflotta tillsattes utredningen fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser (dir. 2012:78). Utredningen lämnade slutbetänkandet SOU 2013:84 Fossilfrihet på väg till regeringen . Utredningen spänner över allt från tillförsel av energi till fordonsflottan, infrastrukturen, fordonen och olika slags trafik. Regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning Av regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning framgår bl.a. att utsläppen från inrikes transporter var koldioxidekvivalenter 2014. I skrivelsen anges att vägtransporter är den helt dominerande källan av sektorns utsläpp, medan utsläppen från inrikes sjöfart, inrikes luftfart och järnväg är förhållandevis små. Inrikes luftfart ingår i EU:s handel med utsläppsrätter (EU ETS) medan sektorn i övrigt inte gör det. Vidare framgår att utsläppen från inrikes transporter ökade , då utsläppen stabiliserades, och att de har börjat sjunka. Trendbrottet förklaras bland annat av att fordonsflottan energieffektiviseras i högre takt och av ökad inblandning av biobränslen i drivmedel. Den ökade energieffektiviseringen beror dels på att nya lätta fordon som saluförs generellt blivit effektivare till följd av bl.a. nya utsläppskrav inom EU, dels på att lätta och mer bränslesnåla dieselfordon vunnit mark gentemot bensinfordon. Parallellt har trafikarbetet för personbilar, dvs. totalt antal körda kilometer, planat ut , vilket är ett trendbrott jämfört med den tidigare stadiga ökningen. I skrivelsen anges att prognosen är att växthusgasutsläppen från inrikes transporter fortsätter att minska till 2020 när de beräknas uppgå till koldioxidekvivalenter. I synnerhet minskar utsläppen från vägtrafik till följd av fortsatt energieffektivisering av personbilsflottan och den lätta lastbilsflottan samt ökad biodrivmedelsanvändning. Även inrikesflygets utsläpp förväntas minska tack vare energieffektivisering, medan övriga trafikslag visar små förändringar. Åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor och fortsatt övergång till förnybara bränslen berör flera olika politikområden och utskott. Inom trafikutskottets beredningsområde faller främst olika åtgärder i trafikens infrastruktur inklusive tillgång till alternativa drivmedel samt vissa fordonsfrågor. Målet om en fossiloberoende fordonsflotta Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta. Utskottet konstaterar att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken och ser därför med tillfredsställelse på att frågan har hög prioritet inom regeringen. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 4 framhåller motionärerna visionen om en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen till 2030. Motionärerna framför att och övriga allianspartier i regeringsställning genomförde en lång rad insatser för ett mer fossilfritt . I motionen framförs att för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 behövs fler politiska insatser för att påskynda omställningen. och (båda MP) föreslår i motion 2015/16:2124 yrkande 1 att det ska införas antingen en kvotplikt för biodrivmedel eller en reduktionsplikt för fossila drivmedel med sikte på att användningen av fossila drivmedel i vägtrafiken ska upphöra . Motionärerna framhåller att det är dags för drivmedelspolitiken att höja blicken och seriöst ta sikte på att skapa ett fossilfritt transportsystem inom 15–. Motionärerna pekar på att det kräver att fossila drivmedel förbjuds. I partimotion 2015/16:2249 yrkande 17 framför m.fl. (FP) att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Motionärerna pekar på att transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet, och här finns också det största beroendet av import av energiråvara såsom rysk olja. I motionen anges därför att det utöver statliga styrmedel finns anledning att på lokal och regional nivå främja en fossiloberoende fordonsflotta genom åtgärder såsom fri parkering, bussfiler och slopad trängselskatt för eldrivna lätta lastbilar, taxi och personbilar. m.fl. (C) pekar i partimotion 2015/16:2371 på att utsläppen från transportsektorn är den största klimatutmaningen i . I motionen framhålls att med alliansregeringen ökade andelen förnybar energi i transportsektorn från till . I motionen anges att ska fortsätta vara pådrivande i denna omställning och främja det förnybara och miljövänliga i hela landet. Motionärerna vill se än mer förnybart i transportsektorn med målet en fossiloberoende fordonsflotta 2030. I yrkande 20 anges att bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020. I yrkande 21 framför motionärerna vidare att många olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras och fler transporter elektrifieras för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. I yrkandet anges att det behövs starkare incitament för fordonsflottan, men även för flyg- och sjötransporter. I yrkande 34 framför motionärerna att mot bakgrund av att transporter är en stor bidragande orsak till utsläpp av växthusgaser som utsläppen inte känner några gränser behövs en ambitionshöjning inom EU. För att möjliggöra långsiktiga investeringar och tydliga spelregler anser motionärerna att EU-länderna bör anta ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) framhålls att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Alliansregeringen gjorde en lång rad insatser men för att nå långsiktiga klimat- och energimål måste fler insatser komma. Motionärerna pekar i yrkande 5 på att arbetet med att minska transportsektorns fossilberoende måste vara prioriterat för att nå visionen om att ska vara klimatneutralt till 2050. I yrkande 4 understryker motionärerna att en ökad mobilitet går att förena med en minskad klimatpåverkan. Även i kommittémotion 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 2 och i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 26 framhålls att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Motionärerna framhåller att alliansregeringen genomförde en lång rad insatser för ett mer fossilfritt , men de anser att arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik måste fortsätta. I motionerna yrkas att arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 prioriteras. m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2015/16:3208 yrkandena 7 och 8 på att våra transporter har alltför stor miljöpåverkan. I motionen framförs att en av våra viktigaste politiska utmaningar är att bryta sambandet mellan en ökad mobilitet och en negativ påverkan på miljön och klimatet. Motionärerna framför att en fossiloberoende fordonsflotta 2030 är ett centralt mål för att stoppa transporternas klimatpåverkan. I motionen framförs att det bl.a. krävs en tillämpad forskning med fokus på klimatsmarta transportlösningar och en ökad introduktion av laddinfrastruktur, beteendeförändringar och långsiktiga och klimateffektiva styrmedel för såväl drivmedel som fordon. Motionärerna framhåller att det är utsläppen som ska minska. I motionen pekas vidare på att det bör tas fram en strategi för att ge förnybara drivmedel långsiktigt goda villkor. Motionärerna framhåller även att de tunga transporternas klimatpåverkan är en stor utmaning och vill bl.a. se att de mest klimateffektiva lastbilarna och bussarna premieras med en miljöbonus samt möjligheten till tyngre och längre fordon. I motionen anges att det behövs ett intermodalt synsätt på transporter. Utskottet har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. Av Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen framgår att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter fortsatte att minska , och är på en lägre nivå både än när målen antogs 2009 och än 1990, som är utgångspunkten för de internationella klimatöverenskommelserna. Av regeringens budgetproposition framgår exempelvis att transportsektorns utsläpp minskade med och är lägre än 1990. Utsläppen från personbilar har minskat jämfört med , som trafikmängden har ökat. Utsläppen från tunga fordon har däremot ökat . har dock utsläppen börjat minska även för tunga fordon. Trafikanalys framhåller vidare i sin rapport att energieffektiviteten förbättras för flera trafikslag, och andelen förnybar energi inom transportsektorn ökar. Men utvecklingstakten sjönk jämfört med de senast föregående åren. Trafikanalys konstaterar att det kommer att krävas nya kraftfulla styrmedel för att göra det sannolikt att uppsatta delmål och mål ska nås . Enligt utskottets mening är det således tydligt att redan vidtagna åtgärder inte räcker för att vi ska kunna uppnå våra miljö- och klimatmål. Regeringen har pekat på att flera saker behöver göras för att nå en fossilfri fordonsflotta. Samhället måste använda transporter smartare, inklusive en överflyttning av gods från väg till järnväg och sjöfart. Fossila bränslen måste bytas ut mot hållbara bränslen, såsom biodrivmedel. Transportsektorn behöver elektrifieras i högre grad. I regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning anges bl.a. att regeringens styrning för energieffektivitet kompletteras med riktade styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel. Regeringen konstaterar att styrmedlen kompletterar varandra; å ena sidan driver krav på bilarnas prestanda tillverkarna att utveckla och marknadsintroducera ny energieffektivare och miljövänligare teknik, å andra sidan ökar efterfrågan på den nya tekniken när andra styrmedel gör att energieffektivare och miljövänligare bilar blir relativt sett billigare för konsumenterna. Utskottet instämmer med att flera saker behöver göras, och det är därför med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av att ett flertal åtgärder, inom flera områden, har vidtagits av regeringen, eller är under beredning, för att främja en fortsatt positiv utveckling. Utskottet vill särskilt lyfta fram följande åtgärder som vidtagits av regeringen för att främja en fossiloberoende fordonsflotta: – Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar förlängs . – tillförs 2016–2019 för arbete med bl.a. främjade av förnybar energi. Av dessa ska tre miljoner användas för samordning av energiomställning i transportsektorn. – energiskatten på drivmedel höjdes med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle fr.o.m. . Därtill kommer skatten framöver att höjas med KPI plus för att bättre spegla tillväxten i . – Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon. Ett bonus–malus-system innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt – malus. Utredaren ska också föreslå hur bonus eller malus för enskilda fordon kan göras synligt, t.ex. genom någon form av märknings- eller klassificeringssystem. På så sätt ska det bli enklare för konsumenter att välja miljöanpassade och energieffektiva fordon. Uppdraget ska redovisas . – Regeringen arbetar för att den svenska koldioxidskatten ska bli godkänd av EU. har ett undantag från EU:s energiskatte- och statsstödsregler. Utan undantaget hade varit tvunget att införa full beskattning på biodrivmedel. Undantaget gäller för flytande drivmedel och för gas. – slopas skattetaket för låginblandade biobränslen, vilket innebär att låginblandning av etanol i bensin är möjligt t.o.m. 10 volymprocent och av fettsyrametylester () i diesel t.o.m. 7 volymprocent. – 62 myndigheter har fått i uppdrag att stärka arbetet med resfria möten och därmed arbeta aktivt med att minska koldioxidutsläppen från sina resor och transporter. – Anslagen för järnvägsunderhåll har höjts med för åren 2016–2018. Regeringen framför att tågtrafiken är avgörande för jobb, konkurrenskraft och klimatomställning. En fungerande järnväg bidrar till den önskade överflytten av transporter från väg till järnväg, med mindre klimatutsläpp till följd. – Genom förordning SFS 2015:579 har regeringen möjliggjort för kommuner och landsting att söka stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, s.k. stadsmiljöavtal. Stödet uppgår till –2018. Syftet med satsningen är att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektivtrafik. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stödet bör särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik. När det gäller motionsyrkandet om kvotplikt för biodrivmedel vill utskottet peka på att i propositionen Anläggningsbesked för biodrivmedel (prop. 2015/16:38) framhåller regeringen behovet av långsiktiga och stabila villkor för biodrivmedel och att förslagen i propositionen endast syftar till att säkerställa att det blir möjligt med en skattenedsättning för biodrivmedel även genom att kommissionen ger fortsatt statsstödsgodkännande. Regeringen avser enligt propositionen att så snabbt som möjligt få regler på plats som ger långsiktigt hållbara och stabila villkor för alla typer av biodrivmedel, vilket innebär att förslag ska läggas i budgetpropositionen och att nya regler ska träda i kraft senast . Energiminister svarade på en interpellation (ip. 2014/15:310) om långsiktiga styrmedel för biodrivmedel. Han framhöll då bl.a. att regeringen har en tydlig och framtidsinriktad agenda för klimat- och energiområdet med en ambition om förnybar energi . Han angav vidare i huvudsak att en viktig utgångspunkt är att kommande styrmedel för biodrivmedel ska vara långsiktiga, att långsiktigheten är en grundförutsättning för att industrin ska investera i ny teknik och anläggningar för avancerade biodrivmedel och att regeringen arbetar med att ta fram och förankra nya styrmedel som ger långsiktigt goda villkor för hållbara biodrivmedel och som även uppfyller . Enligt vad utskottet fått veta pågår ett intensivt arbete inom med att ta fram förslag till sådana styrmedel. Utskottet vill också lyfta fram att det även på EU-nivå har tagits initiativ till att främja omställningen till mer miljövänliga drivmedel bl.a. genom direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel. pågår arbete med att genomföra direktivet i svensk rätt. Utskottet kan sammanfattningsvis med tillfredsställelse konstatera att frågan om en fossiloberoende fordonsflotta har hög prioritet för regeringen. Mot denna bakgrund och med hänvisning till pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:1935 (KD) yrkande 4, 2015/16:2124 (MP) yrkande 1, 2015/16:2249 (FP) yrkande 17, 2015/16:2371 (C) yrkandena 20, 21 och 34, 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:3148 (KD) yrkande 2, 2015/16:3149 (KD) yrkande 26 och 2015/16:3208 (C) yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om genomförandet av EU:s direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Utskottet hänvisar till pågående beredning inom . Direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen För att angripa olika samhällsproblem såsom klimatförändringar och knapp tillgång på energi och resurser tog fram 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (KOM (2010) 2020). I linje med strategin har vitboken gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (KOM (2011) 14) som ambition att minska oljeberoendet inom transportsektorn och fastställde målet med en 60-procentig minskning av transporternas växthusgasutsläpp till 2050. I vitboken aviserades även att kommissionen skulle ta fram en hållbar strategi för alternativa bränslen, vilket även omfattar en infrastruktur anpassad till detta och att utfärda riktlinjer och standarder för tankningsinfrastruktur. I meddelandet om en europeisk strategi för alternativa bränslen (KOM (2013) 17) utvärderar de huvudsakliga alternativa bränslen som finns tillgängliga för att ersätta oljan och minska transporternas växthusgasutsläpp.