bet · H301UbU15 · 2016-04-21 00:00:00 — Specialisering på vissa lärarutbildningar I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 29 och i kommittémotion 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 4 framför motionärerna att det bör göras en översyn av hur högskolor skulle kunna specialisera sig på vissa inriktningar av lärarutbildningen enligt rekommendation i granskningsrapporten om statens dimensionering av lärarutbildningen (RiR 2014:18). Motionärerna menar att det ökar möjligheterna för universitet och högskolor att bli riktigt bra på vissa lärarutbildningar. Enligt motionärerna är det också ett sätt att se till att de lärarutbildningar som har få sökande ändå anordnas. Krav vid antagning till lärarutbildningen I motion 2014/15:1119 av (SD) framhåller motionären behovet av att se över möjligheten att införa en fast lägsta gräns vad gäller resultat på högskoleprovet för antagning till lärarutbildningarna. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 10 anser motionärerna att det ska införas högre betygskrav och lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningen. För att kunna antas till lärarutbildningen menar motionärerna att det ska krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare i undervisningsämnena. När försöksverksamheten med lämplighetsprov på Linnéuniversitetet och har utvärderats vill motionärerna att man utarbetar lämplighetsprov som gäller för samtliga lärarutbildningar. I motion 2014/15:855 av (KD) finns två yrkanden med samma innebörd. I yrkande 1 anser motionären att möjligheten att införa högre betygskrav för att antas till lärarutbildningen bör utredas. I yrkande 2 anför motionären att det bör ses över hur ett antagningsprov eller ett lämplighetsprov kan införas för lärarutbildningen. I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 27 föreslår motionärerna att svenska som andraspråk och specialpedagogik ska ingå i lärarutbildningen. Motionärerna vill ge () i uppdrag att utreda hur svenska som andraspråk och specialpedagogik kan ingå som obligatoriska delar av utbildningen. I kommittémotion 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslår motionärerna att svenska som andraspråk, specialpedagogik, digital kompetens och ledarskap ska ingå i lärarutbildningen. I kommittémotion 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna att svenska som andraspråk ska ingå i lärarutbildningen. I kommittémotion 2015/16:2739 av m.fl. (M) yrkande 6 framför motionärerna att det bör göras en översyn av möjligheterna att införa en ny påbyggnadsutbildning på avancerad nivå med fokus på flerspråkighet och andraspråksutveckling. Det skulle krävas genomgången lärarutbildning och undervisningserfarenhet för att få gå denna påbyggnadsutbildning. I motion 2015/16:1460 av (M) menar motionären att det behövs en lärarutbildning i tiden som ser till att alla lärare får de verktyg som finns inom ramen för specialpedagogiken. I motion 2014/15:892 av (M) yrkande 2 och i motion 2015/16:1237 av (M) yrkande 2 anför motionären att inslaget av ledarskap i lärarutbildningen bör öka. I motion 2014/15:1131 av m.fl. (SD) och i motion 2015/16:1683 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att ledarskapsutbildning ska vara en integrerad del av lärarutbildningen. I motion 2014/15:2668 av och (båda SD) yrkande 2 och i motion 2015/16:2102 av (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna att en sex- och samlevnadsundervisning av god kvalitet, som också omfattar viktiga samlevnadsfrågor, ska ingå i lärarutbildningen. I motion 2015/16:30 av (SD) anför motionären att det behövs en förändring av innehållet i utbildningen för lärare med inriktning mot fritidshem så att dessa lärare kan ansvara för jourklasser, särbegåvade barn och skolans antimobbningsarbete. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 16 anser motionärerna att en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap bör införas och att en befattning som rektor kan vara ett mål för den som går utbildningen. I motion 2014/15:867 av (KD) anser motionären att behovet av en teckenspråkslärarutbildning bör ses över. saknas enligt motionären en lärarutbildning som ger behörighet för undervisning i ämnet teckenspråk i och gymnasieskolan. I motion 2015/16:1862 av m.fl. (S) yrkande 1 anför motionärerna att möjligheten att införa normkritiskt tänkande i lärarutbildningen bör övervägas. Att förhålla sig normkritiskt innebär att synliggöra och utmana de normer som finns i samhället. I motion 2014/15:2034 av m.fl. (S) menar motionärerna att det behövs fler pedagoger med utbildning i genuskunskap inom skolan och förskolan. Lärarutbildningen bör därför förstärkas vad gäller genuskunskap. I motion 2014/15:744 av och (båda S) anser motionärerna att personalen i förskolan och behöver ha kunskaper i teckenspråk. Enligt motionärerna kan det finnas anledning att stärka möjligheten för förskollärar- och lärarstuderande att läsa teckenspråk som tillval i studierna. I motion 2015/16:2805 av (MP) yrkande 1 anser motionären att ämnet sex och samlevnad bör vara obligatoriskt på samtliga lärarutbildningar för att skolan ska kunna leva upp till läroplanen. Lärarna har rätt att få känna sig trygga i sin pedagogiska uppgift och eleverna har rätt att få känna sig trygga med att de har kompetenta lärare i ämnet. I partimotion 2014/15:138 av m.fl. (V) yrkande 4 anser motionärerna att rektors- och lärarutbildningarna bör ses över när det gäller kunskaper om funktionsnedsättningar. Enligt motionärerna har många elever som inte klarar målen i skolan en funktionsnedsättning. Motionärerna anser att lärare och rektorer behöver ha kunskaper om olika funktionsnedsättningar för att kunna identifiera alla elevers behov, anpassa undervisningen och sätta in särskilda åtgärder. I kommittémotion 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 4 menar motionärerna att kunskaperna om hbtq i lärar- och förskollärarutbildningarna bör stärkas. Motionärerna anser att det är ett av skolans och förskolans främsta uppdrag att aktivt motverka alla former av diskriminering och cementering av fördomar och normer. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning Regeringen presenterade i skrivelse 2015/16:76 Kvalitetssäkring av högre utbildning bedömningar när det gäller ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Bedömningarna syftar till att utgöra ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. Systemet bör enligt regeringen bestå av fyra komponenter, varav två finns i nuvarande system – examenstillståndsprövning och utbildningsutvärdering – och två är nya – granskning av lärosätens kvalitetssäkringsarbete och tematiska utvärderingar. Utbildningsutvärderingar bör enligt regeringen vara en prioriterad uppgift som i första hand bör initieras av () men även kunna genomföras på uppdrag av regeringen. Regeringen anser t.ex. att det för några yrkesexamina finns ett fortsatt behov av att få en nationell bild av kvaliteten och att det därför är viktigt att vissa utbildningsutvärderingar även fortsättningsvis utförs med regelbundenhet. Det gäller främst vissa legitimationsgrundande examina, t.ex. lärarexamina, där det är av särskilt intresse att utbildningarna håller hög kvalitet och är likvärdiga ur ett nationellt perspektiv och därför bör granskas . Regeringen avser att ge UKÄ i uppdrag att ansvara för att vidareutveckla och genomföra det nya systemet och bedömer att det kan vara genomfört . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna och att tillkännage för regeringen att den bl.a. ska se över hur utbildningars kvalitet kan jämföras mellan olika lärosäten (skr. 2015/16:76, bet. 2015/16:UbU9, rskr. 2015/16:155). granskning av statens dimensionering av lärarutbildningen granskade statens dimensionering av lärarutbildningen (RiR 2014:18). En av rekommendationerna till regeringen var då att stimulera och underlätta ytterligare för lärosätena att samverka kring lärarutbildningen för att på så sätt uppnå ökad specialisering mellan lärosätena. Regeringens skrivelse 2014/15:47 innehåller regeringens bedömningar med anledning av . När det gäller denna rekommendation konstaterade regeringen att en särskild utredare hade i uppdrag att bedöma vilka eventuella hinder som finns för lärosätenas möjligheter att samverka kring utbildningsutbudet och föreslå ändringar för att underlätta sådan samverkan, Utredningen om högskolans utbildningsutbud (dir. 2014:54). Regeringen uteslöt därför inte att det kunde finnas anledning att utifrån bl.a. utredarens bedömningar och förslag göra nya överväganden i fråga om dimensionering av högskoleutbildning. I sin behandling av skrivelsen ansåg utskottet, i likhet med regeringen, att lärosätena särskilt kan behöva samverka kring t.ex. utbildningar med låg studentefterfrågan för att säkerställa utbildning av hög kvalitet och svara mot arbetsmarknadens efterfrågan nationellt (bet. 2014/15:UbU7 s. 11). beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (skr. 2014/15:47, bet. 2014/15:UbU7, rskr. 2014/15:245). Tillträde till högskoleutbildning på grundnivå Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (7 §). Utbildning på grundnivå ska enligt lagen väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper (1 kap. 8 §). Av 4 kap. högskolelagen framgår att högskolorna ska ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studierna som studenter så långt det kan ske med hänsyn till att verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen (1 §). Den högskola som anordnar en utbildning avgör vilka behörighetsvillkor som ska gälla för att bli antagen till utbildningen om inte annat följer av föreskrifter från regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (2 §). Av 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) framgår att det för att bli antagen krävs att sökanden har grundläggande behörighet och dessutom den särskilda behörighet som kan vara föreskriven (2 §). Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har bl.a. den som avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan (5 §). De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen (8 §). Av bestämmelsen framgår vilka krav som avses. Om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot, ska urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval. Enligt högskoleförordningen är urvalsgrunder betyg, resultat från högskoleprovet och andra urvalsgrunder som högskolan får bestämma (12 och 23 §§). Vid urval till en utbildning ska minst en tredjedel av platserna fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de urvalsgrunder som högskolan bestämt (13 §). Lärarexamen och lärarutbildningens innehåll Det finns tre lärarexamina i högskolan: förskollärarexamen, grundlärarexamen och ämneslärarexamen. Grundlärarexamen ges med tre inriktningar: mot arbete i fritidshem, mot arbete i förskoleklass och årskurs 1–3 och mot arbete i årskurs 4–6. Ämneslärarexamen ges med två inriktningar: mot arbete i årskurs 7–9 och mot arbete i gymnasieskolan. Förskollärarexamen avläggs på grundnivå medan grundlärarexamen och ämneslärarexamen avläggs på grundnivå eller avancerad nivå beroende på poängomfattning, krav på fördjupning i ett ämne eller inom ett ämnesområde och krav på omfattning av studier på avancerad nivå. Kraven för att uppnå de olika examina regleras i examensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen. För varje examen finns det en examensbeskrivning som anger vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen. Alla examensbeskrivningar följer en gemensam struktur. Av examensbeskrivningen framgår examens omfattning i antal högskolepoäng, där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Vidare framgår mål för examen. För varje examen anges vad studenten ska visa i form av kunskap och förståelse, färdighet och förmåga och värderingsförmåga och förhållningssätt. Krav på självständigt arbete (examensarbete) framgår också. För de tre lärarexamina ska studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan om 60 högskolepoäng omfatta bl.a. ledarskap. Vidare framgår att studenten för examen ska visa kunskap om och förståelse för bl.a. ledarskap. Det exakta innehållet i en utbildning som leder till en viss examen bestämmer eller högskolan själv med utgångspunkt i målen för examen, dvs. i den kunskap och förmåga som studenten ska visa för denna examen. I högskoleförordningen regleras att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att kurser får sammanföras till utbildningsprogram (13 §). För en kurs ska det finnas en kursplan (14 §). I kursplanen ska följande anges: kursens nivå, antal högskolepoäng, mål, krav på särskild behörighet, formerna för bedömning av studenternas prestationer och de övriga föreskrifter som behövs (15 §). För utbildningsprogram ska det finnas en utbildningsplan. För kurserna inom programmet ska det finnas kursplaner (16 §). I utbildningsplanen ska följande anges: de kurser som programmet omfattar, kraven på särskild behörighet och de övriga föreskrifter som behövs (17 §). Tillstånd att utfärda lärarexamen Enligt 1 kap. högskolelagen (1992:1434) beslutar den myndighet som regeringen bestämmer om tillstånd att utfärda examina (12 §). Enligt förordningen (2012:810) med instruktion för () ska myndigheten ansvara för prövning av frågor om examenstillstånd (2 §). Detta gäller såväl statliga universitet och högskolor som enskilda utbildningsanordnare. eller en högskola ansöker på eget initiativ om tillstånd att utfärda en viss examen. Enligt UKÄ:s databas över examenstillstånd har 11 statliga universitet och 14 statliga högskolor rätt att utfärda lärarexamen. Utredningen om högskolans utbildningsutbud fick en särskild utredare i uppdrag att beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i högskolan ur ett helhetsperspektiv (dir. 2014:54). I uppdraget ingick bl.a. att bedöma vilka eventuella hinder som finns för lärosätenas möjligheter att samverka kring utbildningsutbudet och föreslå ändringar för att underlätta sådan samverkan. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2015:70) . Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds i (). Ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå (U 2016:01) fick en särskild utredare i uppdrag att se över systemet för tillträde till sådan högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare och lämna förslag till ett öppnare och enklare system (dir. 2016:24). Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska bl.a. lämna förslag till bestämmelser för tillträde till högskolan som ersätter de nuvarande bestämmelserna i högskolelagen och högskoleförordningen och som möter kraven på enkelhet och förutsebarhet. När det gäller behovet av särskilda lösningar för tillträdet till vissa utbildningar framgår följande av det ovannämnda direktivet (s. 10). Bestämmelserna om tillträde till utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare är i princip lika för all sådan utbildning. Det har dock visat sig att det finns behov av särskilda lösningar för tillträde till vissa utbildningar, t.ex. officersutbildning och yrkeslärarutbildningen med speciella krav på yrkesförkunskaper, och för vissa grupper av sökande, t.ex. sökande med utländska meriter. Ett nytt tillträdessystem ska å ena sidan kunna hantera sådana behov. Å andra sidan kan särlösningar bidra till att tillträdessystemet blir svårt att överblicka. Behov av särskilda bestämmelser för vissa utbildningar behöver därför vägas mot fördelarna med att ha ett generellt system som är lika för alla. Utredaren ska därför analysera och föreslå hur tillträdessystemet ska kunna hantera behov av särskilda lösningar för tillträdet till vissa utbildningar och för vissa grupper av sökande. Vidare ska utredaren ta ställning till om högskoleprovet ska få en mer begränsad roll i urvalet jämfört med och i så fall lämna förslag till hur rollen ska se ut. Försöksverksamhet med krav vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning Universitets- och högskolerådet (UHR) samordnar på regeringens uppdrag genomförandet av en treårig försöksverksamhet med krav på att den som antas till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket (U2014/2222/UH). UHR informerar regelbundet () om försöksverksamheten och ska utvärdera försöket 2017–2018. Uppdraget ska slutredovisas . I försöksverksamheten deltar två lärosäten: Stiftelsen () och Linnéuniversitetet. Lärosätena har arbetat fram två olika modeller för lämplighetsbedömning. UHR har tagit fram föreskrifter om lämplighet som krav vid antagning till lärarutbildning (UHRFS 2015:5). Vid anmälan till till sex lärar- och förskollärarutbildningar som ges av de båda lärosätena kommer det, utöver krav på grundläggande och särskild behörighet, att finnas krav på den sökandes lämplighet för den kommande yrkesutövningen. När det gäller frågan om en utvärdering av lärarutbildningen kan utskottet konstatera att det framgår av regeringens skrivelse om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning, som har behandlats av utskottet (bet. 2015/16:UbU9) och planeras vara genomfört , att regeringen anser att det för vissa legitimationsgrundande examina, som lärarexamen, finns ett behov av att även i fortsättningen få en nationell bild av kvaliteten. Det är enligt regeringen av särskilt intresse att sådana utbildningar håller hög kvalitet och är likvärdiga ur ett nationellt perspektiv. Dessa utbildningar bör därför granskas , anser regeringen. Utskottet menar att sådana nationella bilder av kvaliteten i lärarutbildningen får anses motsvara den utvärdering och kontinuitet som motionärerna efterfrågar och avstyrker därmed motionerna 2015/16:2399 (C) yrkande 1, 2015/16:2735 (M) yrkande 1 och 2015/16:3073 (M) yrkande 26. Specialisering på vissa lärarutbildningar Utskottet konstaterar att lärosätena själva beslutar vilka utbildningar de vill erbjuda studenter, under förutsättning att lärosätet har rätt att utfärda examen för den aktuella utbildningen. Det är också lärosätets ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas. Utskottet ser dock positivt på att lärosäten samarbetar för att uppnå hög kvalitet i sina utbildningar. I samband med behandlingen av den granskningsrapport från som motionärerna nämner ansåg utskottet, i likhet med regeringen, att lärosätena särskilt kan behöva samverka kring t.ex. utbildningar med låg studentefterfrågan för att säkerställa utbildning av hög kvalitet och svara mot arbetsmarknadens efterfrågan nationellt (bet. 2014/15:UbU7 s. 11). I sammanhanget kan utskottet konstatera att det är möjligt för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att vid svenska eller internationella utbildningssamarbeten utfärda en gemensam examen tillsammans med ett eller flera svenska eller utländska lärosäten. Slutligen kan utskottet konstatera att det i uppdraget till Utredningen om högskolans utbildningsutbud ingick att bl.a. bedöma vilka eventuella hinder som finns för lärosätenas möjligheter att samverka kring utbildningsutbudet och föreslå ändringar för att underlätta sådan samverkan. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredningens betänkande och avstyrker därför motionerna 2015/16:2735 (M) yrkande 4 och 2015/16:3073 (M) yrkande 29. Krav vid antagning till lärarutbildningen Med hänvisning till den tillsatta utredningen om ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå (U 2016:01) och till den pågående försöksverksamheten med krav på att den som antas till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket avstyrker utskottet motionerna 2014/15:855 (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1119 (SD) och 2015/16:2878 (KD) yrkande 10. När det gäller motioner som rör lärarutbildningens innehåll kan utskottet konstatera att universitet och högskolor ansvarar själva för att inom ramen för de mål som regeringen har satt upp i examensbeskrivningarna utforma utbildningarna och deras innehåll. Till exempel framgår det av examensbeskrivningarna för de tre lärarexamina att studierna inom den utbildningsvetenskapliga kärnan om 60 högskolepoäng ska omfatta bl.a. ledarskap. Vidare framgår det av beskrivningen att studenten för att få en examen ska visa kunskap om och förståelse för bl.a. ledarskap. Utskottet anser att det gällande regelverket är väl avvägt och avstyrker därmed motionerna 2014/15:138 (V) yrkande 4, 2014/15:744 (S), 2014/15:867 (KD), 2014/15:892 (M) yrkande 2, 2014/15:1131 (SD), 2014/15:2034 (S), 2014/15:2668 (SD) yrkande 2, 2015/16:20 (V) yrkande 4, 2015/16:30 (SD), 2015/16:1237 (M) yrkande 2, 2015/16:1460 (M), 2015/16:1683 (SD), 2015/16:1862 (S) yrkande 1, 2015/16:2102 (SD) yrkande 2, 2015/16:2735 (M) yrkande 2, 2015/16:2739 (M) yrkandena 1 och 6, 2015/16:2805 (MP) yrkande 1, 2015/16:2878 (KD) yrkande 16 och 2015/16:3073 (M) yrkande 27. Fler vägar till läraryrket m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fler vägar till läraryrket och validering för anställda på fritidshem. Jämför reservationerna 28 (M, C, L, KD), 29 (M, C, L) och 30 (M). Fler vägar till läraryrket I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 28 och i kommittémotion 2015/16:2735 av m.fl. (M) yrkande 3 anser motionärerna att det är viktigt att det finns fler vägar till lärarutbildningen. Motionärerna menar att akademiker som vill bli lärare ska kunna gå en kurs i pedagogik för att sedan kombinera lärararbete med fortsatt utbildning. I kommittémotion 2015/16:2771 av m.fl. (M) uppmanar motionärerna regeringen att skyndsamt kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) (yrkande 1) och att skyndsamt återkomma med förslag på lösningar som möjliggör för fristående aktörer att bedriva KPU (yrkande 2). Motionärerna menar att det är onödigt svårt att få tillstånd att anordna KPU om man inte ger en lärarutbildning. För att utveckla KPU och locka fler människor till läraryrket anser motionärerna att man bör kunna anordna KPU utan att ge en hel lärarutbildning. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 2 anför motionärerna att man bör se över möjligheten att skapa fler vägar till läraryrket genom en möjlighet att anordna fristående lärarutbildning och en snabbare validering av kunskap. Motionärerna vill också se initiativ liknande Teach for , som rekryterar från andra akademiska yrken än lärare. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslår motionärerna att det skapas fler vägar in i läraryrket för den som redan har ämneskunskaper genom att de kompletterande utbildningarna byggs ut. Motionärerna vill att en kompletterande utbildning i pedagogik på 60 högskolepoäng, dvs. heltidsstudier, ska kunna genomföras på halvtid. Validering för anställda på fritidshem I kommittémotion 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslår motionärerna att man utreder utvecklade möjligheter till vidareutbildning och validering för anställda på fritidshem som saknar pedagogisk högskoleexamen. Motionärerna framhåller att fritidshemmens verksamhet ska hålla hög pedagogisk kvalitet. Andelen personal med fritidspedagogexamen eller annan pedagogisk högskoleexamen behöver därför öka, anser motionärerna. Pågående arbete och gällande rätt Den nationella samlingen för läraryrket