bet · H301TU10 · 2016-03-16 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden om bl.a. villkoren inom åkerinäringen, beställaransvaret, krav på taxameter och kontroller samt indragning av taxiförarlegitimationer. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. att trafiksäkra yrkesmässiga godstransporter på väg som kan utföras på ett konkurrensneutralt sätt ska vara en högt prioriterad fråga. Med hänvisning bl.a. till den utredning som tillsattes med uppdraget att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken och till den pågående utredningen om anpassning till nya förutsättningar för taxi avstyrker utskottet motionsförslagen. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Översyn av villkoren inom åkerinäringen Regleringen av åkerinäringen inom EU Kontroller och tillsyn av åkerinäringen Mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna Sanktionsavgifter och hindrande av fortsatt färd Information om nya taxiregler Krav på taxiförare och fordon Kontroller och indragning av taxiförarlegitimationer 1.Översyn av villkoren inom åkerinäringen, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Översyn av villkoren inom åkerinäringen, punkt 1 (V) 3.Kontroller och tillsyn av åkerinäringen, punkt 3 (SD) 4.Mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna, punkt 4 (SD) 5.Sanktionsavgifter och hindrande av fortsatt färd, punkt 5 (M, C) 6.Information om nya taxiregler, punkt 8 (KD) 7.Krav på taxameter, punkt 9 (M, C, L, KD) 8.Kontroller och indragning av taxiförarlegitimationer, punkt 11 (SD) 9.Taxi och bussfiler, punkt 12 (SD) Kontroller och tillsyn av åkerinäringen, punkt 3 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av villkoren inom åkerinäringen 2015/16:338 av och (båda S) i denna del, 2015/16:635 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 21, 2015/16:3098 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (V) Regleringen av åkerinäringen inom EU 2015/16:223 av (M) yrkandena 1–3. Kontroller och tillsyn av åkerinäringen 2015/16:1431 av (S), 2015/16:1615 av (M) yrkande 2, 2015/16:1621 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1857 av Per Klarberg m.fl. (SD), 2015/16:1987 av och (båda C) i denna del, 2015/16:2518 av (M) och 2015/16:2928 av (M). Reservation 3 (SD) Mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna 2015/16:1611 av (M). Reservation 4 (SD) Sanktionsavgifter och hindrande av fortsatt färd 2015/16:338 av och (båda S) i denna del, 2015/16:1987 av och (båda C) i denna del, 2015/16:2519 av (M), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2015/16:3098 av (SD) yrkande 2. Reservation 5 (M, C) 2015/16:1987 av och (båda C) i denna del och 2015/16:2922 av och (båda M). 2014/15:264 av (M), 2015/16:767 av (M) och 2015/16:768 av (M). Information om nya taxiregler 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 6 (KD) 2015/16:2515 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 7 (M, C, L, KD) Krav på taxiförare och fordon 2015/16:1793 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1825 av (SD). Kontroller och indragning av taxiförarlegitimationer 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2015/16:2894 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 8 (SD) 2015/16:1312 av (SD). Reservation 9 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 36 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 och 2015/16 om yrkesmässiga godstransporter på väg och taxi. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. I samband med beredningen av ärendet bjöd utskottet in företrädare för och för att lämna information om yrkestrafikrelaterade frågor vid utskottets sammanträde . Översyn av villkoren inom åkerinäringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om villkoren inom åkerinäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till att Transportstyrelsen har fått i uppdrag att följa upp ett antal frågor som har stor betydelse för konkurrensvillkoren inom yrkesmässiga godstransporter på väg samt att frågan om ett införande av den s.k. holländska modellen har varit föremål för en noggrann utredning så sent som . Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (V). Gällande regler om cabotagetransporter på väg I och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (den s.k. godsförordningen) anges reglerna för tillträde till marknaden vid internationella godstransporter på väg inom gemenskapens territorium och fastställande av villkor för hur transportföretag får tillhandahålla transporttjänster i en annan medlemsstat än den där de är etablerade. Varje transportföretag som utför yrkesmässig trafik och har ett s.k. gemenskapstillstånd ska ha rätt att utföra cabotagetransporter. I artikel 8 i godsförordningen finns regler om cabotagetransporter, dvs. när ett transportföretag tillhandahåller tjänster i en medlemsstat där det inte är etablerat. Utländska transportföretag som utför en internationell transport har rätt att i ett annat land än etableringsmedlemsstaten utföra upp till tre inrikes transporter efter det att den internationella transporten har utförts. Vidare framgår att transportföretaget kan välja att utföra några eller alla cabotagetransporter som tillåts i vilken medlemsstat som helst som passeras efter det att den internationella transporten avslutats. Detta får göras under förutsättning att cabotagetransporten begränsas till en per medlemsstat efter det att det olastade transportfordonet förts in i medlemsstatens territorium. Reglerna innebär därmed att sådana transporter ska vara av tillfällig karaktär. En grundförutsättning är att det har utförts en internationell godstransport på väg från en medlemsstat eller ett tredjeland till en annan medlemsstat. Bestämmelserna är utformade så att transporterna anses förenliga med förordningen endast om transportföretaget kan uppvisa tydliga bevis på den internationella transporten och på varje påföljande cabotagetransport. Av förordningens artikel 8.3 framgår vilka uppgifter som bevismaterialet ska innehålla om varje transport. Om transportföretaget inte kan visa att transporten utförs i enlighet med förordningens villkor, ska transporten anses utgöra en överträdelse av bestämmelserna om cabotagetransporter. Enligt artikel 16 i godsförordningen ska medlemsstaterna fastställa bestämmelser om sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i förordningen och vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att se till att de genomförs. beslutade trafikutskottet att följa upp tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg mot bakgrund av bl.a. att tidigare undersökningar visat att de regelverk som finns för att säkerställa hög trafiksäkerhet, bra arbetsmiljö och sund konkurrens m.m. inte alltid följs som risken för att bli kontrollerad är förhållandevis liten. Uppföljningen visade bl.a. på ett antal olika problem när det gäller tillsyn och kontroll av branschen (2011/12:RFR8). har därefter behandlat ett antal frågor som riktar fokus på olika faktorer som inverkar på konkurrensförutsättningarna inom åkeribranschen. har även riktat flera tillkännagivanden till regeringen om olika åtgärder som utifrån olika utgångspunkter syftar till att förbättra konkurrensförutsättningarna inom åkeribranschen (bl.a. bet. 2012/13:TU16, rskr. 2012/13:228, bet. 2013/14:TU14, rskr. 2013/14:217–218 och bet. 2014/15:12, rskr. 2014/15:206). och (båda S) pekar i motion 2015/16:338 (i denna del) på att svensk lastbilstrafik är hårt utsatt för internationell konkurrens och att denna konkurrens inte är på lika villkor. Motionärerna menar att det behövs åtgärder för att komma till rätta med de många olika problem som finns inom branschen , som bl.a. social dumpning, usla villkor för chaufförer och en osund konkurrenssituation för de seriösa åkerierna, och att bör överväga att införa en modell liknande den som tillämpas i där det finns en lag som innebär att chauffören ska vara anställd i det åkeri som har trafiktillståndet. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna åtgärder för konkurrensneutrala villkor inom lastbilsbranschen. m.fl. (S) framför i motion 2015/16:635 att en del av de problem vi ser bygger på att gällande lagstiftning om cabotage inte följs och att kontroller och sanktionssystem inte fungerar trots tydliga anvisningar i den gällande EU-förordningen. Enligt motionärerna har detta inneburit att många åkerier från andra länder bedriver illegal inrikestrafik i , vilket har medfört omfattande marknadsstörningar och lönedumpning så att arbetskraft utnyttjas och seriösa åkerier har börjat konkurreras ut. Den illegala inrikestrafiken har gjort att allt fler svenska åkare har sänkt sina priser genom att anlita s.k. falska egenföretagare eller förare från utländska bemanningsföretag utan representation i eftersom lönekostnaderna genom detta kan reduceras med uppåt . Mot denna bakgrund efterfrågas insatser mot olaglig cabotagetrafik (yrkande 1). m.fl. (M, C, FP, KD) pekar i kommittémotion 2015/16:3059 på att åkerinäringen är mycket viktig för eftersom den binder samman och försörjer vårt land med varor, inte minst på de sträckor där tågen inte kan gå. Åkerinäringen är dessutom mycket viktig genom att den skapar jobb och bidrar till den ekonomiska tillväxten. Motionärerna konstaterar att svensk åkerinäring har svårt att hävda sig i en internationell konkurrens där lönerna är lägre och regelefterlevnaden likaså. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna en utredning för att stärka svensk åkerinärings konkurrenskraft (yrkande 21). (SD) pekar i motion 2015/16:3098 på att organisationen stannar utförde uppmärksammade kampanjer för att belysa de dåliga jobbvillkoren inom transportnäringen. Motionären menar att det är ett faktum att svenska åkare får det allt svårare med tanke på den utländska konkurrensen och att olika villkor finns för olika förare. I motionen efterfrågas en extern kommitté med målet att finna lösningar på hur politiken kan gynna svensk transportnäring (yrkande 1). m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2015/16:3148 på att åkerinäringen är nödvändig för samhällets varuproduktion och att den aktivt bidrar till utvecklingen i . Genom att varor och gods kan fraktas kollektivt minskar koldioxidutsläppen väsentligt mycket mer än om enskilda företag skulle ansvara för frakten själva. Svensk åkerinäring är utsatt för en hård internationell konkurrens. som svenska lastbilschaufförer får betala vid överträdelse av kör- och vilotiderna, kör många utländska åkare längre än vad som är tillåtet enligt EU-regler. Fusket inom åkerinäringen är utbrett och måste tas på stort allvar för att inte seriösa aktörer ska riskera att slås ut från marknaden. Motionärerna efterfrågar mot denna bakgrund en utredning för att stärka svensk åkerinärings konkurrenskraft (yrkande 27). Översyn för att stärka åkerinäringens konkurrenskraft I Transportstyrelsens myndighetsuppdrag ingår marknadsövervakning för samtliga trafikslag med syftet att skapa en väl fungerande marknad med konkurrens på lika villkor. Som en del i Transportstyrelsens marknadsövervakning för godstrafikmarknaden på väg presenterade myndigheten en rapport med särskilt fokus på producentsidan av marknaden (dnr TSV 2015-2106). Kartläggningen omfattade bl.a. marknadsaktivitet i termer av transporterade godsmängder och transportarbete, marknadsstruktur, ekonomisk status hos företagen, kostnads- och konkurrensutveckling samt etableringsförutsättningar. I rapporten konstateras bl.a. att jämfört med kostnadsbilden för konkurrerande företag baserade i andra EU medlemsstater har de svenska åkerierna vissa nackdelar med högre löne- och personalkostnader (framför allt jämfört med de nyare medlemsstaterna i östra ) och i flertalet fall högre drivmedelspriser. Vidare konstateras att de svenska åkeriföretagen har tappat marknadsandelar till utländska konkurrenter och att konkurrensen är hårdast på delmarknaden för fjärrtransporter medan konkurrensen är mindre hård på andra mer specialiserade eller lokala delmarknader på grund av naturligt högre trösklar. Möjligheterna för utländska åkeriföretag att konkurrera på mer lokala eller geografiskt mindre delmarknader är reglerad genom regelverket för cabotage. I rapporten konstateras att trenden har varit ett ökat inslag av cabotagetransporter av utländska företag i och att det även finns möjligheter för utländska åkeriföretag att konkurrera om transporter som utförs enligt det s.k. kombidirektivet. I rapporten redovisar Transportstyrelsen också att kartläggningen på ett övergripande plan pekar på ett antal intressanta förhållanden som kommer att ha betydelse för myndighetens fortsatta arbete på området. När det gäller åtgärder för att stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft vill utskottet peka på att Transportstyrelsen fick ett särskilt uppdrag av regeringen att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken. Uppdraget innefattar bl.a. att följa upp de nya bestämmelserna gällande cabotagetransporter, åtgärder vid hindrande av fortsatt färd, beställaransvaret och tillåtande av mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna. I uppdraget ingår vidare att överväga olika alternativ för hur kan ändras så att krav på dokumentation ska kunna ställas direkt i samband med vägkontroller av godstrafik. Transportstyrelsen ska också bevaka pågående arbete med att ta fram nya förslag till vägtransportområdet och löpande förse med information om hur kommissionens arbete fortskrider och underlag till svenska positioner. Transportstyrelsen ska också se över införlivandet av om kombinerade transporter i svensk rätt. Vidare ska Transportstyrelsen kartlägga, analysera och vid behov föreslå förändringar i fråga om hantering av och inriktning för bilaterala och multilaterala vägtransportavtal där myndigheten särskilt ska överväga om det är motiverat med förändrade villkor för s.k. tredjelandstransporter till och från av transportföretag med säte i andra länder i EU eller EES. Uppdraget innefattar också att Transportstyrelsen får lämna andra förslag till förbättringar av reglerna om yrkestrafik på vägområdet. En delredovisning ska lämnas till och uppdraget ska slutredovisas . Den s.k. holländska modellen Utskottet har behandlat motionsförslag om den s.k. holländska modellen. Bland annat riktade ett tillkännagivande till den dåvarande regeringen om att den inom yrkestrafikområdet bör göra en översyn av möjligheten att införa en modell liknande den som tillämpas i , med bl.a. krav på att de som arbetar inom åkerinäringen ska vara anställda i de företag som de utför transporter för. beslutade också ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen (bet. 2012/13:TU16, rskr. 2012/13:228). tillkännagivanden behandlades i propositionen Sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelserna om cabotagetransport på väg (prop. 2013/14:234) som den dåvarande regeringen överlämnade till . I propositionen hänvisade regeringen till en rapport från Transportstyrelsen (TSV 2013-2006) där myndigheten mot bakgrund av att svenska arbetstagares rättigheter regleras av lagen (1982:80) om anställningsskydd ifrågasatte om det finns behov av en reglering motsvarande den som tillämpas i . I rapporten konstaterades att det svenska arbetstagarbegreppet är av tvingande karaktär och att parterna inte själva disponerar över huruvida den arbetspresterande parten är att betrakta som en arbetstagare eller inte. I korthet skulle detta inom transportområdet innebära att det är omständigheterna och villkoren i själva avtalet mellan ett åkeri och en chaufför som avgör om den som ska utföra jobbet är att anse som arbetstagare eller uppdragstagare. Regeringen konstaterade i propositionen att det av redovisad praxis från Arbetsdomstolen framgår att det vid en gränsdragning mellan anställningsavtal och uppdragsavtal inte ska fästas någon avgörande vikt vid hur parterna själva betecknat avtalet dem emellan. I stället är det de faktiska omständigheterna i det aktuella avtalsförhållandet som avgör om det är ett anställningsförhållande eller uppdragsförhållande. Regeringen pekade även på att en annan aspekt på ett lagstadgat anställningskrav inom transportområdet, enligt den holländska modellen, är frågan om vilka konsekvenser det skulle få för arbetsmarknaden i övrigt. Med hänvisning till vad Transportstyrelsen kommit fram till ifrågasatte regeringen om det över huvud taget är möjligt och eftersträvansvärt att reglera ett specifikt yrkesområde. Utifrån detta bedömde den dåvarande regeringen sammantaget att den inte avsåg att vidta några åtgärder inom det aktuella området och underströk att det på den svenska arbetsmarknaden vore främmande att förbjuda uppdragstagare i en viss bransch och att det dessutom vore ett ingrepp i det fria företagandet. När frågan om den s.k. holländska modellen senast behandlades i (bet. 2014/15:TU2) avslog motionsförslag om att införa denna modell med hänvisning till att frågan utretts av Transportstyrelsen och att det vore främmande på den svenska arbetsmarknaden att förbjuda uppdragstagare i en viss bransch. Därefter har infrastrukturministern i ett interpellationssvar i framfört att när det gäller F-skattsedel och den s.k. holländska modellen anser inte regeringen att modellen är verkningsfull. Infrastrukturministern pekade på att åkeribranschen inte är den enda bransch som har problem utan att detta även finns i andra branscher samt att de regler som gäller på arbetsmarknaden ska vara så generella som möjligt och att detta innebär att särlagstiftning för vissa branscher ska undvikas. Sammanfattningsvis uttalade ministern att generella arbetsmarknadsregler som handlar om anställningsformer och annat rimligen bör vara desamma oavsett var på arbetsmarknaden man befinner sig. Mot bakgrund av att regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp ett antal frågor som har stor betydelse för konkurrensvillkoren inom yrkesmässiga godstransporter på väg och att detta arbete pågår samt att frågan om ett införande av den s.k. holländska modellen har varit föremål för noggrann utredning så sent som avstyrks motionerna 2015/16:338 (i denna del) (S), 2015/16:635 (S) yrkande 1, 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 21, 2015/16:3098 (SD) yrkande 1 och 2015/16:3148 (KD) yrkande 27. Regleringen av åkerinäringen inom EU Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regleringen av åkerinäringen inom EU. Utskottet välkomnar bl.a. att regeringen och Transportstyrelsen har gett uttryck för att man kommer att fortsätta att aktivt driva på när det gäller åkerifrågorna inom EU. (M) påtalar i motion 2015/16:223 att åkerinäringen på många håll har blivit en snedvriden marknad inom EU där olagliga åkerier och chaufförer agerar fritt utan en reell risk att bli upptäckta och åläggas böter eller sanktionsavgifter. I motionen framhålls att mer tydligt bör driva åkerifrågorna i så att alla länder har samma villkor för åkerier (yrkande 1). Motionären pekar vidare på att vissa länder har bra vägkontroller men saknar ordentliga fordonsregister, vilket har gjort det svårt att driva in böter och avgifter från åkerier i dessa länder. Andra länder brister också i vägkontrollerna, enligt motionären. Detta har enligt motionären resulterat i att åkeribranschen har fått en ökad olaglig verksamhet som pågår runt om i utan att aktörerna riskerar sanktioner, böter eller straff för sitt agerande. I motionen efterfrågas därför att ska driva frågor om kontroll av åkeribranschen hårdare i EU så att alla länder och deras myndigheter verkligen ser till att sköta de kontroller och åtaganden som varje land ska göra enligt de gemensamma direktiven (yrkande 2). Enligt motionären bör dessutom driva en linje om att införa kraftiga sanktionsavgifter för de EU-länder som inte klarar av att leverera den lagstiftning och det kontrollsystem som krävs för att upprätthålla en sund åkerinäring inom den fria inre marknaden. I motionen efterfrågas därmed att arbetar för att det EU-land som inte klarar kraven på kontroller ska åläggas kännbara sanktionsavgifter (yrkande 3). Utskottet har även tidigare behandlat frågor om regleringen av åkerinäringen inom EU, (bet. 2014/15:TU12). Utskottet konstaterade då att frågan om att bör driva på i EU för lika villkor för åkerier är viktig och att det därför är positivt att regeringen i sina EU-prioriteringar har meddelat att man kommer att verka för att kommissionen tar fram ett förslag till ändring av förordningarna om godstransporter på väg som bidrar till entydiga och rättvisa villkor för tillträde till den inre vägtransportmarknaden. Utskottet pekade även på att det är angeläget att kommissionen ser över hur man kan stärka de nationella myndigheternas möjligheter att utbyta information för att kunna utöva effektiv tillsyn och kontroll vid gränsöverskridande verksamhet. När det gäller frågan om att alla medlemsstater och deras myndigheter ska se till att sköta sina åtaganden i fråga om kontroller och tillsyn vill utskottet peka på att detta regleras i det s.k. kontrolldirektivet. Enligt direktivet är det nödvändigt att se till att de sociala reglerna tillämpas korrekt och att de tolkas på ett enhetligt sätt inom vägtransportområdet. Detta ska göras genom fastställda minimikrav för medlemsstaternas enhetliga och effektiva kontroller av att de tillämpliga bestämmelserna följs. Av direktivet framgår att medlemsstaterna har en skyldighet att lämna information till kommissionen med uppgifter om bl.a. antalet förare som kontrollerats på vägarna, antalet kontroller i företagens lokaler, antalet kontrollerade arbetsdagar och antalet rapporterade överträdelser samt antalet och typen av rapporterade överträdelser med uppgift om huruvida det rör sig om gods- eller persontransport. I syfte att förbättra EU-ländernas kontrollmöjligheter sinsemellan för den gränsöverskridande yrkestrafiken har beslutat att inrätta det EU-gemensamma systemet för informationsutbyte (ERRU). rapporterar även trafiköverträdelser inom yrkestrafiken elektroniskt genom ERRU. Införandet av det nya systemet innebär att om tillståndsmyndigheterna i ett annat land får besked från om att föraren av en lastbil registrerad i det andra landet har brutit mot kör- och vilotidsreglerna kan åtgärder vidtas omgående mot det aktuella transportföretaget. Detsamma gäller när ett svenskt företag bryter mot reglerna i en annan medlemsstat, när uppgifterna överförs till Transportstyrelsen som är den svenska tillståndsmyndigheten. Det utökade utbytet har som syfte att ge myndigheterna möjlighet att agera effektivare i fall där trafikbrott kan utgöra grund för indragning av gemenskapstillstånd, något som endast myndigheterna i utfärdandelandet kan fatta beslut om. När det gäller frågan om att bör arbeta för att det EU-land som inte klarar kraven på kontroller ska åläggas kännbara sanktionsavgifter vill utskottet peka på att kommissionen har ett system som riktar in sig på de medlemsstater som inte uppfyller de gemensamma kraven på t.ex. antalet kontroller eller som inte genomför direktiv i den nationella lagstiftningen eller på annat sätt inte följer den gemensamma lagstiftningen. Kommissionen kan i dessa fall inleda ett överträdelseförfarande mot de medlemsstater som inte uppfyller de gemensamma reglerna. När det gäller att mer tydligt bör driva åkerifrågorna i kan utskottet konstatera att det av Transportstyrelsens utvärdering av kör- och vilotider som myndigheten redovisade för regeringen anges att myndigheten i det fortsatta arbetet aktivt ska driva aktuella frågor och ta till vara intressen i internationella sammanhang (TSG 2014-1361).