· H301UU15 · 2016-06-09 16:24:24 — Inom EU-kretsen kan vi medverka till att öka den demokratiska transparensen, kompetensen och det ekonomiska handelsutbytet. Framför allt ska vi också stödja utvecklingen av mänskliga rättigheter i dessa länder. Vi vet mycket väl att det i det östliga partnerskapet ingår länder där det finns oerhörda problem när det gäller MR-frågorna. Men det finns också problem med själva demokratiprocessen. Svaret på den frågan är ja. Där är vi helt överens. Arbetet ska fortskrida med fortsatt intensitet. Vi ska inte ge upp kampen. Bästa vägen in i EU är att verkligen öppna dörrarna för dessa länder i det östliga partnerskapet. Självklart finns det hur mycket erfarenhet som helst som den och även den förra regeringen kan bidra med på . Det finns också kompetens och kunskap för att hjälpa på rätt spår. Erfarenheterna är positiva. Vi ser mycket väl att hjälper man människor och länder till självhjälp när det gäller demokratiutveckling lär de sig ganska snabbt att hantera en sådan utveckling. Det handlar om allt ifrån att driva in skatter till att skapa en känsla för att politik betyder någonting, att politik gör skillnad. Man måste också se till att man får ett väl fungerande rättsväsen och så vidare. Ja, den kompetens som finns både här i och hos er kollegor ska vi självklart använda oss av vid alla de kontakter som vi har med . Jag återkommer till . Så långt är allt väl när det gäller att bygga upp rättsstaten och dess principer. Men jag vill slå ett slag för näringslivet och företagande. Näringslivet och företagandet är underutvecklat på . Ska det vara möjligt att driva in skatter, att få arbetstillfällen, att få tillförsikt och att få självförsörjande måste det också till ett fungerande näringsliv. För att det ska finnas ett näringsliv och ett företagande krävs det utbildning. Detta är två frågor som är centrala för . Jag hoppas att det också finns med i det socialdemokratiska synsättet, precis som det gör i vårt moderata synsätt. Jag vill lyfta upp denna fråga därför att företagandet behövs. Precis som i fråga om det östliga partnerskapet är handelsfrågorna viktiga. Det handlar om att öppna vägar till bilaterala handelsavtal men också om att öppna vägar för de andra EU-länderna. Vi ser på kontakten med på samma sätt. är kanske inte det närmaste grannland vi har, men de har råvaror som vi säkerligen kan ha mycket nytta och glädje av. I och med att vi har ett bilateralt arbete tillsammans med är jag övertygad om att vi kan öppna andra vägar, inte "bara" prata om demokrati utan också prata om andra frågor som stärker landet. Utbildning är naturligtvis en viktig faktor, ekonomi likaså. Det handlar också om att de ska kunna få in bra exportintäkter, bra importintäkter och framför allt mycket know-how när sanktioner och blockader har upphävts. Då kan de få möjligheter till en god tillväxt framöver. Det står inte alls i motsättning till vår politiska agenda. Jag utgår från att detta kommer att tas upp i de samtal vi för med dem. Grundbulten i svensk utrikespolitik är de mänskliga rättigheterna. Det är själva essensen, kärnan för mänskligheten - att alla är lika mycket värda och att alla ska ha samma rättigheter, var man än är född, i vilken situation man än må befinna sig och var i livet man än står. Det borde inte vara så svårt att uppnå. Men tyvärr ser vår värld inte ut så. Låt mig recitera för 2015-2016, där man har tittat på 160 länder. "*I minst 113 av länderna inskränktes yttrandefriheten och pressfriheten godtyckligt. *Över 60 miljoner människor i världen var på flykt, många av dem har varit på flykt . *Över 30 länder tvingade olagligen flyktingar att återvända till länder där de var i fara. *Väpnade grupper begick övergrepp i minst 36 länder. *Minst 156 människorättsförsvarare blev avrättade eller dog när de satt häktade. *I minst 61 länder finns samvetsfångar - det vill säga människor som fängslats enbart för att de utövat sina mänskliga rättigheter. *Minst 122 länder ägnade sig åt tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. *Krigsförbrytelser eller andra brott mot 'krigets lagar' förekom i minst 19 länder. *I av länderna förekom bristfälliga rättegångar. När en rättegång är bristfällig skipas inte rättvisa - vare sig för den åtalade, för den som utsatts för brottet eller i samhällets ögon." Vår värld är skev. Därför måste de mänskliga rättigheterna genomsyra all vår politik, vara grundbulten i all vår politik. Vi måste arbeta oförtrutet. ska alltid reagera mot förtryck och övergrepp, förhindra diskriminering och bidra till att stärka andra länders kapacitet att respektera de mänskliga rättigheterna. Och det är precis det som vår feministiska utrikespolitik riktar in sig på. Regeringen har tagit ett helhetsgrepp om det viktiga arbetet för de mänskliga rättigheterna i utrikespolitiken. Man aviserade redan i utrikesdeklarationen att man skulle ta fram en ny skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Den kommer att skickas till . Med den skrivelsen som grund kommer det att komma igång ett omfattande arbete med att återigen ta fram landsspecifika och regionsspecifika rapporter om mänskliga rättigheter. De kommer att skrivas och publiceras . Regeringen har tillsatt MR-ambassadören . Säkerhetsrådskandidaturen har lett till många diskussioner där man har haft möjligheten att ta upp frågan om de mänskliga rättigheterna. En plats i kommer att vara viktig för vårt arbete med de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt att vi alltid, i alla dialoger om handelsfrågor eller vilka frågor det än är vi diskuterar med våra utrikespartner, tar upp frågan om de mänskliga rättigheterna där det behövs. Jag hade möjligheten att träffa , utrikesminister, när han var på besök i , och jag kan intyga att frågor om mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter lyftes fram i diskussionerna på alla nivåer under samtalen. Ett ojämställt samhälle är inte ett samhälle som respekterar de mänskliga rättigheterna. Regeringen har antagit en handlingsplan för den feministiska utrikespolitiken. innebär det att särskilt fokus kommer att ligga på att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i humanitära situationer och att bekämpa det könsrelaterade och sexuella våldet i postkonflikt och konflikt. Kvinnors och flickors möjligheter att vara aktörer betonas också väldigt tydligt, och inom ramen för bland annat fredsprocesser, fredsfrämjande insatser och arbetet för hållbar utveckling ska detta alltid lyftas fram. kommer även att fortsätta att vara drivande i arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och ägnar vi särskild uppmärksamhet åt flickors och unga människors rättigheter. Vi måste jobba mot könsbaserat våld. Vi måste jobba mot våld i hemmet. Vi måste jobba mot sexuellt våld. Vi måste jobba mot kvinnlig omskärelse, mot barnäktenskap, mot orättvisor som drabbar hbtq-personer och mot mänsklig trafficking. I feministiska utrikespolitik är implementeringen av resolution och de efterkommande fördjupade resolutionerna en grundbult. Kvinnor är underrepresenterade i politiken i de flesta länder. Det kan vara svårt för kvinnor att engagera sig politiskt och att bli valda till beslutande församlingar. Bristen på jämställdhet och exkluderingen av kvinnor är extra tydlig i länder som präglas av krig och konflikt. Därför är det viktigt för omvärlden att ställa tydliga krav på länder att involvera också kvinnor. Kvinnor måste vara väl representerade i fredsprocesser för att vi ska nå varaktig fred. Kvinnor måste delta på lika villkor i utformandet av samhället efter konflikter. Det är i fredsförhandlingarna man anger hur ett samhälle ska fungera och hur resurser ska fördelas. Då kan man inte utesluta av befolkningen. Trots att resolution antagits är kvinnor inte synliga i fredsförhandlingar. jobbar nu aktivt för att öka kvinnors inflytande. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande om mänskliga rättigheter och avslag på samtliga reservationer. Jag har en fråga till angående den feministiska utrikespolitiken. Jag tycker också att det är viktigt att kvinnors rättigheter stärks. Det handlar om kvinnors möjlighet att försörja sig och om kvinnors delaktighet i samhället. talar om att kvinnor ska vara med till . Jag vill bara förvissa mig: Det handlar väl inte om att vill införa kvotering och strävar efter att andra länder eller organ ska kvotera när det gäller deltagande i olika processer? Vi har ingen uttalad politik om kvotering för att få in kvinnor. Vi tycker att man måste stärka kvinnor på annat sätt för att få in dem i processer. Däremot kan man ställa upp rimliga önskemål om hur pass många kvinnor som ska sitta i olika forum, och det är viktigt att kvinnor får vara med i olika beslutsforum. Jag vet att vi har samsyn här. Det handlar om att stärka kvinnor men också om att öka medvetenheten om vad kvinnor kan tillföra. Jag vill i det här sammanhanget lyfta fram och slå ett slag för kvinnors möjlighet till företagande och till försörjning. En sak som har varit väldigt framgångsrik i sammanhangen är precis det som jag nämnde i mitt anförande, nämligen mikrolån. Det handlar om att kunna låna små belopp och starta en verksamhet som leder till en vinst och en möjlighet för kvinnan att försörja sig och sina barn och därmed kunna få en position i sitt samhälle och inte behöva vara den som alltid måste be om en allmosa. Jag skulle vilja få reflektion om kvinnors möjlighet till företagande. Jag tycker precis som att det är oerhört viktigt. Det är också en viktig del av utvecklingspolitiken som vi för att kunna bidra med mikrolån. Vi har sett att det har varit väldigt framgångsrikt. Kvinnor som får de lånen klarar ofta att starta en företagsverksamhet, och de betalar också tillbaka lånen. Sedan finns det andra frågor när det gäller ekonomiskt ägande och så vidare för kvinnor. Det är till exempel frågor som arvsrätt, frågor om att äga land och om land tenure som vi jobbar väldigt mycket med inom utvecklingssamarbetet. Det är oerhört viktiga bitar för att kvinnor ska kunna leva i ett jämställt samhälle. Detta betänkande ser ut att röra mänskliga rättigheter globalt, men så är icke fallet. Det baserar sig på de motioner som har väckts sedan vi senast behandlade mänskliga rättigheter. hade vi ett betänkande som var tematiskt. är det rena motionsyrkanden som vi behandlar. Därför kan det måhända se lite märkligt ut. Det blir också speciellt märkligt därför att vi har lutat oss starkt mot de rapporter som har kommit från regeringen när det gäller just mänskliga rättigheter. Där har vi, som framgått av många debatter här i kammaren, blivit utan den hjälpen. har inga rapporter kommit. ska vi se vad som följer när regeringen lättar på förlåten efter det att omröstningen i säkerhetsrådet har ägt rum och vi får en skrivelse som vi ser fram emot med en viss nyfikenhet. Det kan måhända vara ett nytt svar på den nuvarande skrivelsen, Frihet från förtryck - skrivelse om demokratibistånd, som är basen för hela Sidas arbete på det här området. Jag hoppas att frihet från förtryck också kommer att finnas med i regeringens arbete för mänskliga rättigheter framöver, men jag ställer mig en och annan fråga om det blir fallet. Om detta diskuterade jag rätt mycket i går med utrikesministern i en debatt om dessa rapporter. Vi får väl se. När jag nu lyssnade på som representant för regeringen lät det som att det ändå fanns en koppling till just säkerhetsrådskampanjen. Vi får väl bedöma också detta när vi får se skrivelsen. mötte utrikesutskottet delar av utrikesutskottet från . Vi hade anledning att då diskutera och lyfta fram frågor om mänskliga rättigheter utifrån olika perspektiv, så långt vi nu hann. MR-situationen är allvarlig, och rättssystemet är kommunistiskt. Det är alldeles tydligt inte ett fritt rättssystem. Amnesty, som vi har att lita till när det gäller dödsstraff, redovisar tusentals dödsdomar , och utvecklingen går i fel riktning. För oss är både dödsstraff och utvecklingen av mänskliga rättigheter i är en prioriterad fråga. Vi kunde också notera att även har fått sin lag om foreign agents, på samma sätt som i . Där har polisen fått starka befogenheter att kunna begränsa kinesiska organisationer som samarbetar med utländska. Det är en trend som drog igång som är mycket allvarlig. Human Rights Watch bedömer att det är en nedåtgående trend för mänskliga rättigheter, och det gör likaså Reportrar utan gränser. Vi ser det i fråga om och minoriteters rättigheter. Situationen i det stängda landet är i den här delen mycket allvarlig. är ett land som vi hoppas ska öppna sig genom den öppning som kommer till följd av hävande av tidigare sanktioner. Men det sker fortfarande godtyckliga frihetsberövanden, och opposition och journalister sitter i fängelse. Det är någonting som är fortsatt allvarligt. Om kubanerna ska få en frihet och demokrati och mänskliga rättigheter respekterade fullt ut får röst inte tystna. Vi måste vara en stark röst i EU för detta. Det är bra att vi här har ett tillkännagivande från hela utskottet. Jag kunde ha berört och rohingyafolket. Jag kunde ha berört som ger förtrycket ett ansikte. Det ger mänskliga rättigheter till en person, nämligen ledaren i , och övriga får icke del. För tids vinnande går jag över till , vår stora granne. Även här finns det nämligen ett tillkännagivande från utskottet som jag välkomnar. Det är delvis ett bifall till den motion som har haft men också motioner från Liberalerna och , tror jag, men åtminstone från Liberalerna. Det är välkommet och viktigt. har när det gäller mänskliga rättigheter också gått i fel riktning. är en av dem som markerar. Det är tydligt vad som händer i östra och norra . Det är våld mot journalister, våld mot hbtq-personer. MR-försvarare möter själva våld, trakasseras på olika sätt, hotas, fängslas och till och med mördas. Human Rights Watch rapport pekar på hot mot yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Oberoende kritiker tystas, civilsamhället dräneras, och det blev värre 2015. Jag var själv närvarande när , som mördades utanför , begravdes. Det var väl den sista större manifestationen som gjordes på . Det går inte att undgå och i det här sammanhanget. olagliga, folkrättsvidriga annektering av har erkänt att han låg bakom och planerade. Det framgick tydligt av en dokumentär som visats också på rysk tv. Det finns en militär närvaro, och får inte rätt till sitt eget territoriums gränser. är ett land som inte har erkända gränser i vårt . Vi har sett hur man har kidnappat personer från ukrainskt territorium till ryska fängelser. Vi kunde se ett utbyte av Savtjenko, som berörs i betänkandet, mot andra fångar. Men vi ser fortfarande att det finns andra som är kvar. fick till exempel så sent som nej i högsta domstolen. Han är dömd till fängelse - en filmmakare från som har minderåriga barn som inte ens får brevväxla med sin pappa i rysk fångenskap. Detta är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt men är ett kvitto på de mänskliga rättigheterna i . Att krimtatarerna, vars ledare var här, har fått sitt parlament mejlis stängt och att de klassas som terrorister är ytterligare ett exempel. Krimtatarerna riskerar på nytt att drivas på flykt. Flera är på flykt men i . Vi har också sett att antog nya lagar. Det räcker inte med foreign agents. Det måste mer till. Här har man nu skapat ett utrymme för myndigheterna att mer fritt ge sig på NGO:er och företag som man anser är oönskade av en eller annan anledning. Detta oönskade kan också leda till att privatpersoner i som har haft kontakt med oönskade krafter får fängelse . Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt. Detta betraktas av vissa som russofobi. Men det är en verklighet som drabbar den ryska befolkningen och den ukrainska befolkningen men också den befolkning som lever i , för att ta några exempel. Jag kan konstatera att i går togs tio nya hektar i av rysk militär. De annekterades på nytt. Gränsen flyttades i Kareli. Det pågår en krypande annektering av georgiskt territorium. var det 105 byar som togs, och man säkrade rysk överhöghet när det gäller oljeledning. delades två nya byar av denna krypande annektering. Detta ses inte så ofta i de svenska medierna, men det är viktigt att uppmärksamma detta, för det är en del i samma mönster, i hur vår stora granne i öster agerar. Vi hoppas, herr talman, att vi ska kunna samtala och stötta de modiga ryska oppositionella, för de finns. Tyvärr är alltför många av dem utanför territorium, eftersom de hotas hårt om de finns där. Det finns ändå ett litet hopp om en framtid där ändrar sig, ger mänskliga rättigheter ett reellt innehåll och slutar hota sin omgivning. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag inklusive de två tillkännagivandena och avslag på reservationerna. Respekt för de mänskliga rättigheterna borde vara en självklarhet. De flesta länder har skrivit på FN:s konvention om mänskliga rättigheter, och i stort sett alla länder i har skrivit på den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Trots detta pågår i denna stund och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna runt om i världen. Tyvärr finns det inte tid för att gå in på alla områden och länder, utan jag har valt att fokusera på tre av de länder som berörs i betänkandet, nämligen , och . Ett av de länder där situationen är mycket allvarlig är , vilket också utskottet konstaterar i sitt betänkande. Åsikts, yttrande, tryck, förenings, mötes, demonstrations- och religionsfriheterna är starkt inskränkta. Rättssystemet och rättssäkerheten uppvisar stora brister. Fria fackföreningar är förbjudna, och det saknas skydd för strejkrätten. Både inhemska och utländska organisationers möjlighet att verka har kraftigt begränsats genom ny lagstiftning, är det land i världen som avrättar flest personer. Enligt uppskattningar avrättades ca 10 000 personer , vilket är en oerhört hög siffra. Utskottet konstaterar mycket riktigt att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Det är bra att arbetar för ett globalt avskaffande av dödsstraffet och att det är en prioriterad fråga i utrikespolitik. Det finns anledning att fråga sig hur kan vara världens största marknad för transplantation av mänskliga organ utan att man har något fungerande system för detta. Enligt organisationen in finns vittnesmål som berättar om hur organ har stulits från samvetsfångar, främst utövare av falungong men även från andra. Detta bekräftas även av den oberoende rapport som den kanadensiska advokaten och människorättsaktivisten publicerat. Detta är en fråga som måste utredas betydligt bättre och som har fått alltför lite uppmärksamhet av omvärlden. Mot den bakgrunden är det av stor vikt att intensifierar sina påtryckningar både bilateralt och i internationella sammanhang med syfte att ska respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna inom alla områden. När Afrikanska unionen, AU, utropade till "Året för mänskliga rättigheter i " tändes förhoppningar i både och omvärlden. som konflikter, politisk instabilitet och fattigdom hindrar många från att åtnjuta sina rättigheter och leva ett värdigt liv är möjligheterna i stora. Den socioekonomiska utvecklingen märks tydligt i många länder, och stora framsteg har skett inom en rad områden. Men utmaningarna är fortfarande stora. I betänkandet tar man upp och pekar bland annat på hur terrorgruppen har utsatt civilbefolkningen för terror, våldtäkt, mord och kidnappning i stor omfattning. Men även grannländer som och har drabbats hårt av terrorn. Vi får inte heller glömma de brott som begås av i främst och . Enbart i har mer än 2 miljoner tvingats lämna sina hem . Hundratusentals flyktingar från och lever under svåra förhållanden i överfulla läger i och . Men även regeringsstyrkorna har gjort sig skyldiga till grova övergrepp, vilket bekräftas av . Utskottet tar upp vikten av att motverka straffrihet och noterar att , , har inlett en preliminär utredning om möjliga brott mot mänskligheten och krigsbrott som kan ha utförts av Boko Haram eller nigerianska säkerhetsstyrkor. Det är ett arbete som det finns all anledning att följa på nära håll. Utskottet pekar också på vikten av biståndsinsatser i för att minska fattigdomen i landet och därmed motverka radikalisering och religiös extremism och för att se till att landets oljeinkomster på ett mer effektivt sätt används till utvecklingsinsatser. anser även att de multinationella företagen måste ta sitt ansvar för att en större del av oljeintäkterna kommer nigerianerna till del och den omfattande miljöförstöringen och korruptionen upphör. Vi ser också med stor oro hur fortsätter att kränka de mänskliga rättigheterna på en rad olika områden. Särskilt oroande är diskrimineringen och våldet mot hbtq-personer men även diskrimineringen av nationella minoriteter som krimtatarerna. Rätten till yttrande- och mötesfrihet är starkt begränsad. Myndigheterna dominerar såväl tryckta medier som radio och tv och har ytterligare utökat kontrollen över internet. Frivilligorganisationer har utsatts för trakasserier och repressalier. Ett växande antal personer har gripits och åtalats för att ha kritiserat staten och för att ha innehaft material som anses vara extremistiskt eller på annat sätt olagligt enligt en vag lagstiftning gällande nationell säkerhet. delar utskottets oro över att antog en ny lag som ger den ryska rätten att slå fast att beslut av och andra internationella domstolar är ogenomförbara om bedömningen görs att de står i strid med den ryska konstitutionen. Vi håller med om att ska vara en stark röst för internationella domstolar och för att internationella åtaganden och domar efterlevs. Vi delar till fullo utskottets uppfattning att olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten. Vi ställer oss också bakom en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot så länge annekteringen och den militära närvaron i östra fortgår. Det är av största vikt att i relationerna med verkar för och stöder demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter och påminner om att även har ställt sig bakom dessa i egenskap av medlem i . Vi håller med om att det är betydelsefullt att tydligt markerar mot en alltmer auktoritär regim i Kreml och fördjupar relationen med medborgarna och civilsamhället i för att försvara, upprätthålla och förbättra de mänskliga rättigheterna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. öppnade på härifrån. Det var ett tiotal konstnärer och skribenter från hela världen som skulle belysa värdet av yttrandefriheten i samband med det 250-åriga svenska jubileet. Det är ganska lätt att inse att vi lever i ett land där yttrandefriheten är självklar. Men om vi tittar globalt ser vi att den är få förunnad. I har hundratals nyfödda spädbarn dött helt i onödan . Mödravården står handfallen precis som resten av sjukvården. Det finns ingen mat och ingen elektricitet där. Folket svälter, oppositionen tystas och våldet är så utbrett att människor inte vågar gå utanför hemmen längre. Det rapporteras om hur venezuelanska aktivister har sköljts i vatten och attackerats för att sedan få sina könsorgan misshandlade med elektriska stötar. Allt detta sker i fredstid i ett land rikt på naturresurser därför att det socialistiska experimentet återigen testats och misslyckats. Också på fortsätter människor att offras på socialismens altare. Förtrycket är hårt. Landets problem framställs ibland som något slags konflikt mellan diktatorn och det demokratiska , när det i själva verket handlar om en konflikt mellan och de kubanska medborgarna som han aldrig har låtit rösta i fria och demokratiska val. genomfördes ännu ett farsliknande val i - . Enligt valobservatörer var omröstningarna långt ifrån demokratiska. I är mer än 200 000 barn internflyktingar.