bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Det mest närliggande måttet för behörighet till samtliga nationella program är behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. [7] Med elever som har slutfört utbildningen avser regeringen elever som har avslutat gymnasieskolan med examensbevis eller studiebevis som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng. [8] Preparandutbildningen är till för att elever från som saknar behörighet till ett visst nationellt program i gymnasieskolan ska få sådan behörighet. Programinriktat individuellt val är till för att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkesprogram ska få sådan behörighet och bli antagen till det programmet. [9] Anslagen 1:11–1:14 redogörs för under avsnittet 4 Vuxenutbildning. [10] Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid, varför antalet elever inom indikatorn har omräknats till heltidsstuderande. [11] Etablerad ställning på arbetsmarknaden definieras på följande sätt i : Arbetsinkomst på , sysselsatt enligt sysselsättningsregistrets definition (), inga händelser som indikerar arbetslöshet och inga händelser som indikerar arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte är att betrakta som sysselsättning. [12] Osäker ställning på arbetsmarknaden definieras på följande sätt i : Arbetsinkomst på och . Vid inkomst av aktiv näringsverksamhet gäller ingen nedre inkomstgräns. [13] Svag ställning på arbetsmarknaden definieras på följande sätt i : Arbetsinkomst eller arbetsinkomst på och förekomst av heltidsarbetslöshet eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder som överstiger . [14] Utbildningen är kursutformad och består av tre olika studievägar som riktar sig till personer med olika studiebakgrund och förutsättningar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem med större studievana. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera t.o.m. kurs D, som är den högsta kursen. Det krävs dock inte betyg på kurs D för studier inom komvux eller högre utbildning. Den sökande måste däremot ha nödvändiga kunskaper för att klara av sina studier. [15] En artikel med t.ex. två författare räknas som en halv för vardera författare. [16] Fältnormaliserade medelciteringar är ett medelvärde för alla områden och beräknas som antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område. [17] infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . [18] EU21 omfattar alla EU:s medlemsländer innan utvidgning samt , , , , och . [19] Denna indikator mäts som andelen personer i åldern 20–som deltar i någon form av utbildning. [20] EU15 omfattar de länder som var medlemmar i unionen strax före utvidgningen . [21] Fältnormaliserade medelciteringar är ett medelvärde för alla områden och beräknas som antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område. [22] Regeringen redovisar i budgetpropositionen sex av dessa sju överenskomna riktmärken. Enligt information i budgetpropositionen pågår det ett arbete inom för att få fram statistik som belyser det sjunde riktmärket om internationell rörlighet. Detta riktmärke anger att andelen högskoleexaminerade som studerat utomlands som omfattar minst 15 högskolepoäng ska uppgå till och att andelen 18–34-åringar som deltar i en grundläggande yrkesutbildning och som studerat utomlands ska uppgå till . [23] Riktmärket mäter andelen unga kvinnor och män i åldern 18–som saknar eller har mindre än studier på gymnasial nivå och som inte heller befunnit sig i formell eller icke-formell utbildning närmast före mätningen. Detta innebär att personer med två eller studier på gymnasial nivå inte klassas som ”ung med låg utbildning”, oavsett om dessa har fullföljt utbildningen eller inte. [24] Regeringen har delat in utgiftsområdet i sex verksamhetsområden: Förskola och grundskola, Gymnasieutbildning, Kommunernas vuxenutbildning, Eftergymnasial yrkesutbildning, Universitet och högskolor samt Forskning. [25] I budgetpropositionen följde regeringen upp måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. Tre indikatorer är desamma som : Befolkningens uppnådda utbildningsnivå, Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten och Riktmärkena i EU:s utbildningspolitiska samarbete. [26] EU21 omfattar alla EU:s medlemsländer innan utvidgningen samt , , , , och . [27] De åtta utbildningsinriktningarna är utbildning; humaniora och konst; samhällsvetenskap; juridik och ekonomi; naturvetenskap; teknik; tillverkning och konstruktion; lantbruk; hälsa och välfärd samt tjänster. [28] () organiserar de tre internationella studierna PIAAC (Programme for the International Assessment of Adult Competencies), (Programme for International Student ) och (The Teaching and Survey). IEA (Achievement) organiserar de två internationella studierna Timss (Trends in International Mathematics and Science Study) och Pirls (Progress in International Reading Literacy Study). [29] Det vill säga ett medelvärde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje forskningsfält. [30] (Programme for International Student ) är en studie som mäter tre kunskapsområden hos 15-åringar (matematik, naturvetenskap och läsförmåga). Studien organiseras av och genomförs . Resultaten från 2015 presenteras . [31] Regeringen avser att se över målet för forskningspolitiken i samband med att propositionen för forskning, innovation och högre utbildning presenteras . [32] Fältnormaliserade citeringar är enligt regeringen ett medelvärde för alla områden av antalet citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område. [33] I sammanhanget kan nämnas att regeringen även använder samma mått för verksamhetsområdet och högskolor för att följa upp sitt mål att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Indikatorn benämns då Vetenskaplig produktion, och regeringen hänvisar till verksamhetsområdet för uppgifter i fråga om vetenskaplig produktion. [34] Antalet avser s.k. fraktionerade artiklar. Det betyder att en artikel med två författare räknas som en halv artikel per författare. [35] Vetenskapsområdena är agronomi, medicin, teknik, naturvetenskap och samhällsvetenskap. [36] Definitionen av en idé börjar enligt regeringen bli allt tydligare. Många innovationskontor definierar en idé som en idé där ett första möte har genomförts. Därmed har idén beskrivits på ett mer omfattande sätt. [37] Regeringen definierar i detta avsnitt skola som de skolformer som ingår i skolväsendet, inklusive fritidshem (1 kap. 1 § skollagen), dvs. förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning. Personal definieras som lärare, förskollärare och fritidspedagoger som ansvarar för undervisning (2 kap. 13, 17 och 18 §§ skollagen) samt rektorer och förskolechefer som arbetsleder dessa lärare och förskollärare (2 kap. 9 § skollagen). [38] Det finns inte något krav på legitimation för en anställning som förskolechef. [39] För fritidshemmet saknas uppgift om legitimationer. [40] Vissa skolenheter är undantagna från legitimationskravet, t.ex. de som bedriver annan undervisning än språkundervisning på engelska samt . [41] Genom att koppla samman uppgifter om lärarnas legitimation och behörighet med uppgifter om respektive skolas elevsammansättning har en analys genomförts för skolor med elever med slutbetyg från årskurs 9 (statistiken är hämtad från databas ). Totalt ingår 1 341 av 1 689 grundskolor med årskurs 9 () i analysen. Bortfallet beror på saknade eller maskerade data. Resultaten är statistiskt signifikanta. För /16 framkommer ett visst negativt samband mellan exempelvis lärarnas behörighet och andel elever som är födda utomlands. [42] Uppgifterna är baserade på endast 5,7 heltidstjänster. [43] Eftersom det finns ett särskilt undantag från kravet på legitimation för yrkeslärare har valt att inte redovisa hur stor andel som är legitimerade och behöriga. Däremot redovisas andelen som har en pedagogisk högskoleexamen (se ovan). [44] Skillnaderna mellan lärarna på grundläggande respektive gymnasial nivå i komvux var . [45]Rektorernas utbildningsbakgrund /15 var lärarutbildning (), förskollärarutbildning (), samhällsvetenskaplig utbildning (), utbildning i omsorg/socialt arbete () och övrig utbildning, t.ex. humanistisk utbildning eller polis-/militärutbildning (). [46] Resultaten för de ämnesspecifika fortbildningsinsatserna, t.ex. Mattelyftet och Läslyftet, redovisas under verksamhetsområdet och grundskola. [47] Två satsningar påbörjades först . [48] Medlen för Karriärtjänster för lärare flyttades 2016 från anslaget 1:5 till anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16), se nedan. [49] (U2015/03229/S). Inledningsvis vill jag säga att vi inte har några reservationer i detta ärende. För våra ställningstaganden hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. Jag måste medge att jag blev nästan okontrollerat glad när resultatet från kom. Jag blev lärare, politiker, medborgare i landet och, inte minst, mamma till tre barn i , allt i en salig blandning. Det kändes i alla avseenden väldigt glädjande. Jag kände en sådan lättnad och glädje över att vi denna dag kunde fokusera på allt positivt och glädjande i den svenska skolan i stället för att förfasa oss över allt negativt. Jag var glad för att mina duktiga före detta lärarkollegor kunde fira och bära huvudet extra högt. Alla föräldrar som oroat sig kunde känna sig lättade och glada. Alla elever kunde känna tillförsikt inför den skola som de, enligt mätningarna, känner sig alltmer motiverade för. betydelse ska inte överdrivas, men jag tror och hoppas att det positiva trendbrottet i denna mätning kommer att vara välgörande för svensk skola och för svensk utbildningsdebatt. Vi har alla skäl att vara glada och stolta över den svenska skolan nu när både Timss och har pekat på en positiv utveckling och en vändning i resultaten. Detta är en enorm seger för alla elever, lärare, skolledare och föräldrar runt om i landet. Men detta är också en bekräftelse på hur viktigt det är att fokusera på kunskap i skolan. Även i glädjens tid gäller det att vara samlad och inte tappa greppet om de faktorer som har bidragit till den positiva utveckling vi gläder oss åt. Det är därför viktigt - viktigare än någonsin - att vi fortsätter att arbeta med de reformer som har visat sig fungera. Vi måste fortsätta att vara noggranna i våra analyser av skolans utmaningar och medvetna om vad som måste göras. Få faktorer är lika viktiga som lärarna. Vi behöver fler skickliga lärare i den svenska skolan. Tillsammans kan de tackla de problem som vi står inför. Detta blir än viktigare när vi har ett stort antal nyanlända barn och ungdomar i skolålder som också behöver en bra skola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning För att vi ska få fler skickliga lärare måste vi förbättra lärarutbildningen. De duktiga människor som studerar till att bli lärare får i genomsnitt cirka åtta timmars lärarledd undervisning . Detta är alldeles för lite med tanke på det ansvar som dessa individer sedan kommer att axla. föreslår därför en ökning av den lärarledda undervisningstiden . För att få fler att vilja bli lärare, och för att höja statusen på läraryrket, är lönen självklart viktig. Jag kan bara beklaga att regeringen inte har valt att fortsätta med karriärtjänstreformen som den tidigare alliansregeringen arbetade hårt för och som också har fått effekt. I stället har regeringen valt att introducera en annan modell, som har visat sig få mycket olyckliga konsekvenser. Jag vill här betona att vi moderater står bakom lönelyftet vad gäller de pengar man satsar. Men vi är mycket oroliga för hur detta lönelyft rent praktiskt har implementerats. Till detta lämnar nu regeringen till kommunerna och hävdar att kommunerna ska kompensera de lärare som inte fick del av lärarlönelyftet. Detta är en tuff uppgift för många små kommuner med svag ekonomi. Därtill tycker jag inte att det är hederligt av regeringen att nu komma och hävda detta. Många kommuner är med rätta upprörda över ansvarigt statsråds uttalanden. Vad som sker är att den rörlighet som vi har sett bland lärare ökar, vilket får till följd att allt fler elever möter nya lärare allt oftare. Vi moderater vill i stället satsa ytterligare på karriärtjänsterna och bygga ut detta. Vi är övertygade om att tydliga karriärmöjligheter på alla skolor medför en minskad rörlighet, då lärare ser långsiktiga vinster i att stanna på den skola där de befinner sig. Att öka antalet skickliga lärare med höjda löner kommer med stor sannolikhet att bidra till att höja yrkets status, vilket är oerhört viktigt. Som vi alla vet är matematik ett mycket viktigt område. Där har svenska elevers kunskaper gått i fel riktning . Därför är det extra roligt att se den förbättring som svenska elever har gjort inom matematiken. Att båda och Timss har visat denna förbättring pekar sannolikt på att Mattelyftet, som Alliansen införde, har gett effekt. Vi har fortfarande långt kvar innan vi, för elevernas skull, kan känna oss nöjda. Viktigt för att fortsätta förbättringen i matte är också det ökade antal mattetimmar som Alliansen införde för lågstadiet och tvingade regeringen att fullfölja i årskurs 4-6, med start denna höst. Vi moderater menar att nästa steg är ytterligare förbättring i matematik. För att åstadkomma detta vill vi se en utökning med en extra timme på högstadiet. Det är, som sagt, viktigt att i glädjens stund inte slappna av utan i stället fokusera. Därför är det oroväckande att regeringen inte är inne på samma linje. Varför har regeringen röstat emot varje satsning på matematik som Alliansen har velat genomföra? Och varför röstade man emot möjligheten att också årskurs 7-9 denna höst kunde ha fått mer matte? Varje förlorad årskull är ett misslyckande, och ansvaret faller tungt på regeringen. Skolarbetet är ett omfattande arbete där vi alla måste tillämpa ett brett perspektiv. Därför finns det många specifika områden där vi måste fortsätta förbättringen. Svenska elever tillbringar exempelvis mindre tid i skolan än elever i många andra länder, vilket är något som sannolikt har haft inverkan på de negativa resultat som vi har sett fram till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi moderater menar att svenska elever behöver mer tid med skickliga lärare. Vi föreslår därför att man utökar skoldagen med en extra timme per dag i lågstadiet. Detta, fru talman, säger regeringen också nej till. Om elever ska kunna få mer tid med skickliga lärare måste dessa lärare i sin tur kunna frigöra mer tid för undervisning, vilket de har svårt med. Alltför mycket tid tas upp av administrativa uppgifter. I syfte att avlasta lärarna föreslår att man inför lärarassistenter. Utöver de många positiva besked som vi fick av tillkom även ett besked om att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats. Skillnaden mellan låg- och högpresterande elever har, totalt sett, ökat något, och familjebakgrunden har fått ökad betydelse. Detta är en mycket tråkig utveckling. Alla elever har rätt till en bra skola och en bra utbildning. Ingen har rätt att utsätta elever för dålig undervisning, och detta gäller oavsett vilken huvudman vi talar om. Det är oacceptabelt att vi fortfarande har skolor där mer än hälften av eleverna inte klarar kunskapsmålen. Vidare är det oroväckande att dessa skolor får fortsätta med sin verksamhet år , trots att de inte förbättrar resultaten. Vi moderater är därför övertygade om att det behövs nolltolerans mot dåliga skolor. Avslutningsvis: En bra skola är grunden för att våra barn ska få ett bra liv, för att de ska kunna förverkliga sina drömmar och bidra till vårt gemensamma bästa. Därför är det viktigt att vi nu fokuserar på rätt saker och, med de positiva resultaten från de senaste veckornas mätningar i ryggen, fördubblar våra ansträngningar för svensk skola. Året slutade på ett bra sätt, och jag vet att jag delar glädjen över detta med alla mina kollegor i utskottet. Jag vill slutligen önska dem, statsråden, alla lärare, rektorer, all övrig skolpersonal och alla elever en riktigt god jul och ett gott nytt år. Jag vill också tillönska fru talman detsamma. Vad vore en budgetdebatt utan ett replikskifte med ? Det är roligt att få börja en budgetdebatt i ett positivt tonläge. Låt oss hoppas att vi kan behålla det inte bara i den här budgetdebatten, utan att det kan vara en vändning i hela skoldebatten, för jag tror att motivationen och den positiva bilden kan föra mycket gott med sig. Jag kunde ändå inte låta bli att notera att det var och in i anförandet som nämnde bristande likvärdighet och menade att detta var bekymmersamt. Det följde ingen direkt analys av och inte heller några förslag på hur den bristande likvärdigheten ska förändras. Jag kommer själv att återkomma i mitt anförande till hur jag ser på frågan. Och jag är lite nyfiken på hur och ser på det faktum att likvärdigheten minskar, att skillnaderna ökar och att vi faktiskt ligger under OECD-snittet vad gäller att kompensera för ojämlika förutsättningar. Med tanke på att ni också tar bort Samverkan för bästa skola och nationella skolutvecklingsprogram är det lite svårt att se hur vi ska kunna vända den trend som vi har sett. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag skulle också vilja komplettera med frågan: Dåliga skolor är det väl ingen som vill ha? Min fundering är om en dålig skola är en skola där eleverna inte blir behöriga i tillräckligt stor utsträckning eller om det är en skola där eleverna underpresterar i relation till sina förväntade möjliga prestationer. En av de absolut viktigaste saker som alliansregeringen gjorde var att vi återförde fokus på kunskap i svensk skola. Inte minst utifrån att jag har jobbat i svensk skola och fortfarande har mycket kontakt med kollegor och skolor runt om i landet är det tydligt att det är en stor skillnad när man besöker en skola. Man kan inte besöka någon skola - det tror jag inte att kan göra heller - som inte har ett oerhört fokus på resultatutveckling, på att eleverna har goda kunskaper, att det finns ett kunskapsfokus. Detta har varit en viktig del i alliansregeringens arbete. Jag tycker att det ska vara tillåtet att känna sig riktigt glad, för det är väldigt positivt att det nu skett ett trendbrott i svensk skola, att resultaten förbättrats, även om alla här borde vara väldigt medvetna om att vi har en lång väg kvar. Men det är mycket mer som behövs. Och det är ingen politiker som kan känna sig nöjd över att likvärdigheten minskar. Det innebär naturligtvis att det behövs väldigt många insatser. Det behövs ett fortsatt stöd, ett tidigt stöd. Därför är vi speciellt glada över att vi i betygsöverenskommelsen med regeringen till exempel fick in ett obligatoriskt bedömningsstöd i matte och svenska för barn i årskurs 1. Vi tror nämligen på att upptäcka särskilt de barn som har behov av särskilt stöd men också de barn som är duktiga och behöver större utmaningar. Det är alltså bra för alla barn. Det handlar om kunskapsuppföljningar, där jag är bekymrad över att regeringen nu säger sig vilja ta bort de nationella proven i årskurs 3. Dessa är bland de prov som jag tror är absolut viktigast för en tidig kunskapsuppföljning. Det hjälper inte minst de barn som behöver extra stöd från skolan. Jag skulle vilja fråga : Vad är ert svar på detta? Varför vill ni ta bort möjligheter att ge barnen tidigt stöd, som till exempel de nationella proven i årskurs 3 innebär? Jag återkommer i mitt anförande till flera av de saker som här kom in på. Men eftersom det är mitt replikskifte vill jag följa upp min fråga. Det räcker ju inte att vara bekymrad och säga att man ska ha fler nationella prov eller lite mer uppföljning. Hur ska vi få en mer likvärdig skola? När nu ligger under OECD-snittet räcker det inte att vi har nationella prov, eller obligatoriska diagnostiska prov inför varje terminsstart, utan det som behövs är resurser som möjliggör halvklasser och tvålärarsystem. Det möjliggör mindre klasser, olika former av stöd och, vilket är avsikten med Samverkan för bästa skola, att ha extra resurser. Då menar jag rejält med extra resurser till elever som verkligen behöver det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag vill ge en chans till att utveckla hur likvärdigheten i svensk skola ska öka. Hur ska vi se till att vi inte har skolor där inte är behöriga? Det räcker ju inte att säga att de ska stängas eller att ska ta över ansvaret att driva dem. Hur ska vi se till att de här eleverna inte under tre, fyra, först går i en skola utan att bli behöriga? Det går bra att också krydda med frågan hur länge en friskola ska gå med vinst innan den inte ska få gå med vinst längre och innan ska ta över ansvaret. Återigen: Hur ska likvärdigheten i svensk skola öka? Tack, , för frågorna! Det här är en viktig debatt som jag tror, misstänker och vet att vi kommer att föra ganska intensivt , för det är här vi behöver lägga vårt fokus. Inledningsvis vill jag säga att det är viktigt att vi bygger vidare på det som har varit orsaken till de goda kunskapsresultaten. Och där tror jag på mer undervisningstid i relation till det som alla pratar om som en av de stora framgångsfaktorerna bakom det positiva resultatet, nämligen Mattelyftet. Det vill säga att det är kompetensutveckling som vi behöver satsa på. Vi moderater har till exempel föreslagit att varje lärare ska ha rätt till en individuell kompetensutvecklingsplan. Där är ju kunskapskontrakt, det nya uppdraget för Skolinspektionen, så oerhört viktigt. Kunskapskontraktet får man när man inte presterar tillräckligt väl. När det handlar om elever som inte ges tillräckliga kunskaper är ett av de mest tråkiga exemplen , där partikamrater har styrt och där det fortsätter att vara beklämmande resultat. Man sviker elever. Skillnaden mellan samverkan för bättre skola, vilket jag tycker är ett positivt initiativ, och våra kunskapskontrakt är att samverkan för bättre skola möter ganska få skolor jämfört med vad våra kunskapskontakt skulle göra. Det innebär också att man är tvingad att rätta sig efter de resurser och de möjligheter som vi tillför genom kunskapskontraktet. Duktiga lärare är naturligtvis viktigt och att de har möjlighet och tid att se varje barn. Där spelar lärarassistenter en viktig roll. Jag vill också återkomma till det tidiga bedömningsstödet i årskurs 1. Det tror jag kommer att vara avgörande för att alla barn ses från första början och ges rätt stöd. Också jag tackar för ett positivt första inlägg i debatten. För mig är det ju extra spännande med den här debatten, eftersom det är min första budgetdebatt som statsråd. Jag tänkte följa upp det som frågade om, nämligen den viktiga frågan om likvärdighet i den svenska skolan. Vi var nog många som blev väldigt glada när Timss- och PISA-resultaten kom. Men vi var också många som blev väldigt oroliga över de starka signaler som skickade när det gäller likvärdigheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag hör nu att också är orolig över likvärdigheten. Det är välkommet, men det är förvånande att den oron kommer så sent. Vi har under fått många rapporter om försämrad likvärdighet och försämrad jämlikhet i den svenska skolan. Jag ska inte ta tid med att räkna upp alla rapporter, men de är många. Från sida har jag noterat ett ganska litet intresse för rapporterna, snarare ett intresse av att ta loven av dem, att bortförklara dem och tala om andra saker. Det är välkommet, , att ni nu tar likvärdigheten på allvar, men den insikten måste ju också följas av handlingar.