bet · H301TU11 · 2016-04-06 00:00:00 — Europeiska unionens domstol fastställde 2011 att hade underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt luftkvalitetsdirektivet genom att ha överskridit gränsvärdena för PM10 i luften i vissa zoner under vissa år. Därefter har ytterligare ett förfarande inletts mot om överskridanden av luftkvalitetsdirektivets gränsvärden. Mot denna bakgrund gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att förutsättningslöst ta fram förslag på åtgärder som varaktigt kan minska de höga halterna av stora partiklar i och i andra berörda tätorter, så att gränsvärdena i luftkvalitetsdirektivet kan nås. Uppdraget avrapporterades med betänkandet Skatt på dubbdäcksanvändning i tätort? (SOU 2015:27). Utredningen ansåg att det inte finns skäl att föreslå en skatt på dubbdäcksanvändning. Utredningen anser i stället att mindre ingripande och mer flexibla åtgärder bör användas för att nå miljökvalitetsnormen, dvs. sådana åtgärder som någorlunda enkelt kan varieras utifrån hur överskridandena sker. För att ändå möjliggöra ett införande av system med uttag av skatt på dubbdäcksanvändning i tätorter innehåller betänkandet ett sådant förslag. Utredningen bereds inom . Utskottet har kunskap om att olika länder har använt olika strategier för att begränsa dubbdäckens negativa effekter. Det kan handla om tekniska krav på dubbdäcken och om hastighetsbegränsningar för bilar som körs med dubbdäck. En del länder har totalförbud mot dubbdäcksanvändning, andra tillåter dubbdäck men inte på vissa vägtyper. De flesta länder som tillåter dubbdäck har tidsbegränsningar för när dubbdäcken får användas. Utskottet anser fortfarande att det är viktigt att hitta åtgärder som märkbart minskar vägtrafikens negativa effekter på miljön i städer, men mot bakgrund av pågående utredningar och beredningar avstyrker utskottet motion 2015/16:2124 (MP) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om missbruket av parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Utskottet välkomnar att regeringen överväger att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra situationen för personer som är i behov av parkeringstillstånd. Frågan om hur fusket med tillstånden kan minska är enligt utskottet fortfarande angelägen. Jämför reservationerna 3 (SD) och 4 (V). Regler om parkeringstillstånd finns i trafikförordningen. I lokala trafikföreskrifter, meddelade av en kommun eller en länsstyrelse, kan det finnas särskilda trafikregler om stannande och parkering. I 13 kap. 8 § trafikförordningen finns de grundläggande bestämmelserna om särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Reglerna grundar sig på en rådsrekommendation från om parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning. Rekommendationen innehåller bl.a. detaljerade krav på hur ett tillstånd ska utformas. Den innehåller dock inga närmare bestämmelser om vilka krav som ska uppfyllas för att den sökande ska kunna få ett parkeringstillstånd. Transportstyrelsen har även bemyndigats att meddela föreskrifter om utformningen av parkeringstillstånd för rörelsehindrade, om hur sådana tillstånd utfärdade i något annat land ska gälla här i samt om hur tillstånden ska användas. Transportstyrelsen har i styrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2009:73) om parkeringstillstånd för rörelsehindrade gett ett allmänt råd att bedömningen av väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand bör grundas på förmågan att förflytta sig till fots med eventuella hjälpmedel. Bedömningen av om en rörelsehindrad som inte själv kör ett motordrivet fordon regelbundet behöver hjälp av föraren utanför fordonet bör grundas på sökandens förmåga att ensam invänta föraren vid målpunkten. Till grund för bedömningen läggs i allmänhet läkarintyg. Om ett psykiatriskt tillstånd är grunden har styrelsen i det allmänna rådet rekommenderat att bedömningen ska grundas på ett läkarintyg utfärdat av en läkare med specialistkompetens i psykiatri. (KD) anser i motion 2015/16:1194 att det bör upprättas ett centralt register för bilförare med rörelsehinder i kombination med elektroniska parkeringstillstånd. Motionären menar att det finns ett omfattande missbruk och fusk med parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Dessa tillstånd säljs olagligen för betydande belopp, vilket medför inbrott i bilar som tillhör personer som innehar parkeringstillstånd. Det är enligt motionären hög tid att ersätta dagens parkeringstillstånd för rörelsehindrade med ett modernt, säkrare och smidigare system. Detta system bör inbegripa ett nationellt register för tillstånden och en effektivare teknisk lösning som gör att tillståndshavaren slipper förvara tillståndet synligt i bilen. I motion 2015/16:1251 efterlyser (M) ett europeiskt register för spärrade parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Eftersom dessa tillstånd är attraktiva har det uppstått en illegal marknad. För utfärdade svenska tillstånd finns det listor på tillstånd som är stulna. För parkeringstillstånd utfärdade i ett annat europeiskt land är det, enligt motionären, i princip omöjligt att veta om de är korrekt utfärdade eller falska eftersom det saknas ett europeiskt register. För att komma till rätta med problemet yrkar motionären att regeringen ska arbeta med frågan i EU och arbeta för framtagandet av ett europeiskt register över parkeringstillstånd för rörelsehindrade. m.fl. (SD) yrkar i motion 2015/16:1625 för en kraftig skärpning av straffet för användning av förfalskade parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning. har missbruket av förfalskade parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning ökat kraftigt. Detta är enligt motionärerna allvarligt och samhället måste visa att det står upp emot de som vill fuska sig till fördelar på bekostnad av de som har behov av olika slag. Motionärerna menar därför att regeringen med detta som utgångspunkt bör höja bötesbeloppet samt komplettera straffskalan för denna typ av överträdelse med en särskild straffsats för grovt olovligt utnyttjande av parkeringsplatser avsedda för handikappfordon som innebär att den felandes fordon kan förverkas. (S) yrkar i motion 2015/16:2536 om åtgärder mot falska parkeringstillstånd. Motionären pekar på att det av uppgifter i medierna framgår att fusket med falska parkeringstillstånd för rörelsehindrade är utbrett och ökar kraftigt. Motionären menar att fusket med parkeringstillstånd gäller såväl utländska som svenska tillstånd. Mot den bakgrunden anser motionären att regeringen bör få i uppdrag att undersöka möjligheten för ett nationellt register och fordonsspecifika tillstånd för att minska fusket. Frågor om parkeringstillstånd för rörelsehindrade har varit föremål för behandling ett antal gånger tidigare i utskottet, senast i betänkande 2014/15:TU10. Utskottet ansåg då att det är viktigt att regelsystemet för parkering uppfyller de högt ställda kraven på rättssäkerhet och att det är utformat så att det vinner förståelse hos vägtrafikanterna. Utskottet lyfte även fram betydelsen av att transportsystemet är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Det handlar om att skapa möjligheter för alla personer att på lika villkor kunna arbeta, studera och delta i olika aktiviteter i samhället. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att frågan om parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning är angelägen, och att det är önskvärt att frågan om användning av ny teknik för parkeringstillstånd blir föremål för fortsatta analyser och överväganden. Utskottet var dock medvetet om att tidigare utredningar inom parkeringsområdet har visat att det bl.a. finns vissa integritetsaspekter att ta hänsyn till när det gäller ny teknik. En arbetsgrupp bestående av representanter för , , Transportstyrelsen, Kommuner och Landsting samt två personer utvalda av brukarorganisationerna har gjort en mindre översyn av reglerna om parkeringstillstånd med fokus på den praktiska tillämpningen vid utfärdandet av tillstånd. Arbetsgruppen var en åtgärd inom ramen för regeringens genomförande av strategin för funktionshinderspolitiken 2011–2016. Till följd av arbetet gjordes 2014 en ändring i trafikförordningen som innebär att giltighetstiden för parkeringstillstånden numera är i stället . Utskottet ser positivt på regeringens kontinuerliga arbete med frågan. Utskottet vill bl.a. peka på att infrastrukturminister och barn-, äldre- och jämställdhetsminister bjöd in berörda organisationer för att diskutera problematiken med missbruk av och fusk med parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Inbjudna till mötet var både brukarorganisationer och representanter för den kommunala sektorn och parkeringsbranschen, bl.a. och Kommuner och Landsting. Också Transportstyrelsen medverkade. Syftet med mötet var att få en bild av utmaningarna men också att tillsammans diskutera hur fusket med parkeringstillstånd kan stoppas. Flera av mötesdeltagarna såg positivt på ett nationellt register. Vidare framfördes förslag om allt från ny lagstiftning till att använda ny och smart teknik för att komma åt problemet. Infrastrukturminister meddelade att regeringen har för avsikt att titta vidare på förslagen för att bedöma vad som kan göras på kort sikt respektive vad som är mer långsiktigt. Statsrådet ansåg vidare att även arbetet på EU-nivå behöver fortsätta och att en samsyn på området skulle skapa bättre förutsättningar att komma åt missbruket. Utskottet välkomnar att regeringen överväger att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra situationen för personer som är i behov av parkeringstillstånd. Frågan om hur fusket med tillstånden kan minska är enligt utskottet fortfarande angelägen. Utskottet avstyrker med anledning av vad som anförts ovan motionerna 2015/16:1194 (KD), 2015/16:1251 (M), 2015/16:1625 (SD) och 2015/16:2536 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om kravet på vinterdäck. Utskottet understryker att det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten äventyras. Utskottet anser att den tid som anges för krav på vinterdäck är väl avvägd. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (KD). Vägfordon ska ha vinterdäck från –om det är vinterväglag. Kraven gäller såväl tunga som lätta fordon och avser även utlandsregistrerade fordon. Vinterdäck kan vara dubbade eller dubbfria. Vinterväglag råder enligt regelverket när det finns snö, is, snömodd eller frost på någon del av vägen. Det är tillåtet att använda dubbdäck, som är en typ av vinterdäck, –. Om det är eller befaras bli vinterväglag är det tillåtet att använda dubbdäck även annan tid. Genom en ändring i trafikförordningen (1998:1276) införde regeringen krav på vinterdäck på drivaxeln för alla tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass II med en totalvikt över . Kravet gäller vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder . Bakgrunden till ändringen i trafikförordningen var framför allt den framkomlighetsproblematik som uppstår med den tunga trafiken , och beslutet fattades efter en gemensam framställan från och Transportstyrelsen till () 2011. och (båda S) uppmärksammar i motion 2015/16:300 utländska långtradare som kör i med icke godkända däck. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är de en fara, och motionärerna påminner om att många svåra olyckor inträffar med långtradare, inte minst . I förebyggande syfte föreslår därför motionärerna att kontroller av godkända däck på långtradare registrerade i andra länder ska göras i tullen innan de tillåts köra in i landet. En sådan åtgärd skulle tvinga åkerierna att utrusta fordonen med däck som uppfyller svenska lagkrav. (M) påminner i motion 2015/16:1118 om att det var alliansregeringen som införde vinterdäckskrav på drivaxlarna på tunga fordon och föreslår i yrkande 1 att låta utreda möjligheten att utöka kravet på vinterdäck för tunga fordon till att omfatta fler axlar än bara drivhjulen. Eftersom det nuvarande kravet på mönsterdjup för vinterdäck är , vilket av flera uppfattas som för lite, föreslår motionären i yrkande 2 att en översyn bör göras av bestämmelserna för att se om det finns skäl att öka minsta tillåtna mönsterdjup på vinterdäck för tunga fordon. I yrkande 3 väcker motionären frågan om att beakta möjligheten att i regelverket ställa hårdare och tydligare krav på gummiblandningen i vinterdäck för att förbättra fordonens väggrepp . I motion 2015/16:1954 argumenterar och (båda C) för att förlänga tiden mellan när det är lagstadgat krav på vinterdäck och när man senast får använda dubbade vinterdäck . Motionärerna påminner om att det finns ett lagkrav på att använda vinterdäck t.o.m. och att det efter är förbjudet att köra med dubbade vinterdäck, vilket innebär att däckskiftet måste göras . I många fall utförs arbetet av särskilda verkstäder, något som också ger arbetstillfällen. Motionärerna påpekar dock att den korta tiden innebär en stor arbetsbelastning på verkstäderna och att det inte alltid går att byta till sommardäck . För att ge dessa företag en rimlig chans att hinna med arbetet är det angeläget att den tid som finns för att byta till sommardäck förlängs till åtminstone . För att värna trafiksäkerheten yrkar (SD) i motion 2015/16:2103 på en återgång till tidigare gällande bestämmelser för när vinterdäck med dubbar får användas . får dubbdäck endast utnyttjas efter om det fortfarande råder vinterväglag. Enligt tidigare regelverk var dubbdäck tillåtna fram till oavsett väglag. Motionären påpekar dock att väglaget kan variera kraftigt under andra hälften av april eftersom det ur väderlekssynpunkt är en ostadig period. Bilförare kan därför redan ha tvingats byta till sommardäck när vintern väljer att slå till igen. För att inte äventyra trafiksäkerheten är det därför bättre att återgå till de gamla bestämmelserna och låta folk köra med dubbdäck fram till . m.fl. (KD) efterlyser i kommittémotion 2015/16:3148 yrkande 11 att effekterna av den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon utvärderas. Med hänsyn till att det gått den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon trädde i kraft anser motionärerna att det är dags att utvärdera effekterna av de nya reglerna och om antalet trafikolyckor med tunga fordon minskat som en följd av kravet på vinterdäck. I yrkande 12 föreslår motionärerna att ett vinterdäckskrav på släpvagnar över till lastbilar införs. Skälet för ett vinterdäckskrav är att kunna minimera risken att tillkopplade släpfordon viker sig vid inbromsning. Det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Frågan är relevant för såväl tunga som lätta vägfordon. Utskottet vill framhålla att frågorna som lyfts av motionärerna, dvs. den effekt som dubbdäck har för att upprätthålla en hög trafiksäkerhet, är av stor betydelse. Utskottet kan konstatera att dubbdäck bedöms vara en källa till förhöjda partikelhalter och att har dömts av för att ha överskridit luftkvalitetsdirektivets gränsvärden för PM10 på ett flertal lokala platser i landet. Utskottet välkomnar i sammanhanget det uppdrag regeringen gav Transportstyrelsen att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken (dnr N2015/06815/MRT, N2013/03890/MRT delvis, och N2014/04925/MRT delvis). I uppdraget ingår att Transportstyrelsen bör utreda om, och i så fall på vilket sätt, ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Erfarenheter från andra europeiska länder, däribland och , bör tas del av och redovisas av Transportstyrelsen. Utskottet vill understryka att det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten äventyras. Utskottet anser att den tid som anges för krav på vinterdäck är väl avvägd. Utskottet är mot bakgrund av vad som anförts ovan inte berett att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen, och därför avstyrks motionerna 2015/16:300 (S), 2015/16:1118 (M) yrkandena 1–3, 2015/16:1954 (C), 2015/16:2103 (SD) och 2015/16:3148 (KD) yrkandena 11 och 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om historiska fordon med hänvisning till pågående dialoger och beredningar. Jämför reservation 7 (SD). Av lagen (2001:558) om vägtrafikregister följer att ett fordon måste vara registrerat i vägtrafikregistret för att få användas i . Det är Transportstyrelsen som har ansvaret för vägtrafikregistret. För att Transportstyrelsen ska registrera fordonet krävs dels en ursprungskontroll av fordonet, dels en registreringsbesiktning. Ursprungskontrollen görs av Transportstyrelsen och registreringsbesiktningen av ett besiktningsorgan. För veteranfordon, inklusive motorcyklar, gäller att fordon av årsmodell eller äldre normalt inte behöver kontrollbesiktigas om de inte används i yrkesmässig trafik. Hobbyfordon, dvs. personbilar, motorcyklar och lastbilar som har högst i totalvikt och med en årsmodell som är eller äldre ska besiktigas månader efter att föregående fullständiga besiktning gjordes. I Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:112) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret sägs att ett fordon ska hänföras till kategorin tidigare registrerat i bl.a. om fordonet är ett historiskt fordon. Med historiska fordon avses fordon som är av en årsmodell som är eller äldre och som i huvudsak överensstämmer med det utförande fordonet hade när det lämnade fordonstillverkaren (föreskrifter [VVFS 2007:490] om teknisk identifiering av fordon). En utredning om tidigare registrering i och det underlag i övrigt som krävs för att fastställa att fordonet är ett historiskt fordon ska finnas vid den tekniska identifieringen. En utredning om tidigare registrering av ett historiskt fordon behövs inte om fordonet funnits i . I motion 2015/16:898 föreslår (KD) att en utredning tillsätts med uppgift att närmare undersöka möjligheterna att bevilja det rörliga kulturarvet undantag från nyare säkerhetsbestämmelser och även bevilja denna del av kulturavet vissa avgiftslättnader. Motionären framhåller att bevarandet av det rörliga kulturarvet är en verksamhet som sysselsätter många och som också gynnar jobb och företagande i landet, inte minst inom besöksnäringen. Höga avgifter och krav på moderna säkerhetsbestämmelser lägger enligt motionären i många fall hinder i vägen för ett arbete som ofta bedrivs på ideell basis och kan t.o.m. hota det rörliga kulturarvet. Det är mot denna bakgrund som behovet av en utredning ska ses. (M) yrkar i motion 2015/16:1275 på att lagstiftningen anpassas för att underlätta bevarandet av det rörliga kulturarvet. Motionären vill uppmärksamma alla de entusiaster som ägnar sig åt att renovera och bevara äldre transportmedel men som tyvärr möter hinder i form av regler, avgifter och föreskrifter vad gäller miljö- och säkerhetskrav som äldre fordon och andra slags fortskaffningsmedel inte kan anpassas till utan att i värsta fall skadas eller förvanskas. Motionären anser det befogat att har strikta regler i fråga om miljö och säkerhet men att lagstiftningen måste ge utrymme för undantag när det gäller det rullande kulturarvet för att det ska bevaras så oförvanskat som möjligt. I motion 2015/16:2060 betonar (SD) i yrkande 4 den viktiga funktion i samhället som veteranfordonshobbyn har och som engagerar många människor för att bevara en del av vårt kulturarv. Denna verksamhet förenar människor över alla generationer, och för att värna denna del av kulturarvet föreslår motionären en rad åtgärder som skulle underlätta för utövarna som enklare regler för import av veteranbilar och reservdelar, tillgång till bränsle och att en särskild registrering införs för hobbyfordon som ger lägre vägskatt men som i stöldförebyggande syfte inte kopplar registreringsnummer till en viss individ eller adress. Frågor om historiska fordon har ett flertal gånger tidigare varit föremål för behandling i utskottet, senast i betänkande 2014/15:TU10. Utskottet framförde då att tillvaratagande av äldre fordon har en kulturhistorisk betydelse och dessutom kan vara en givande hobby för den enskilde. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det är viktigt att regelverket kring fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att denna verksamhet kan utvecklas i goda former som inte står i konflikt med trafiksäkerhet och miljöhänsyn. Enligt uppgift från Transportstyrelsen pågår kontinuerliga dialoger mellan myndigheten och (). Företrädare för Transportstyrelsen och MHRF träffas kontinuerligt, dels , dels däremellan vid behov. Vidare uppger Transportstyrelsen att det har förts diskussioner med när det gäller gallringsbeslut av handlingar om ursprungskontroller. har meddelat att det inte finns skäl till andra gallringsfrister för dessa handlingar än i normalfallet. Det innebär att handlingar kan lämnas tillbaka . MHRF är enligt Transportstyrelsen informerad om ställningstagande. Utskottet påminner om att gäller enhetliga principer för finansiering av Transportstyrelsens verksamhet inom alla trafikslag (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:58 och rskr. 2010/11:59). Med ett fåtal undantag gäller att Transportstyrelsen ska bestämma avgifternas storlek så att full kostnadstäckning för ärendehandläggning, tillsyn och registerhållning uppnås. Utskottet vill dock peka på att regeringen beslutade om ett undantag från detta krav för avgifter inom vissa delmarknader som inte bedömdes kunna bära självkostnadsbaserade avgifter, bl.a. kulturhistorisk verksamhet som bedrivs utan vinstsyfte. Utskottet välkomnar att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att följa tillämpningen och konsekvenserna av de bemyndiganden som gäller för myndighetens avgiftssystem. Uppdraget omfattar endast de förordningsreglerade offentligrättsliga avgifter som Transportstyrelsen redovisar mot inkomsttitel. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill vidare framhålla att regeringen gav i uppdrag till Transportstyrelsen att efter samråd med berörda branscher redovisa en strategi för hur myndigheten inom ramen för de transportpolitiska målen och myndighetens uppdrag ska arbeta för att säkerställa att myndigheten i sin verksamhet beaktar näringslivets villkor och bidrar till en positiv näringslivsutveckling. Transportstyrelsen avrapporterade uppdraget . En åtgärd som Transportstyrelsen aviserar i rapporten är att myndigheten i regelutvecklingsprocessen tidigare än behöver kommunicera regelutvecklingsbehov och be om synpunkter från berörda aktörer. Myndighetens regelutvecklingsplaner för större regelverksförändringar ska initialt i processen publiceras på webben. Utskottet är positivt till Transportstyrelsens arbete i detta avseende. Utskottet ser också positivt på att den nya EU-lagstiftningen för fordonsbesiktningar ger möjlighet att underlätta för historiska fordon. Medlemsstaterna kan enligt och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet under vissa förutsättningar medge undantag från direktivets tillämplighet för bl.a. fordon av historiskt intresse. EU-direktivet ska införlivas i svensk rätt . Utskottet ser sammanfattningsvis positivt på pågående dialoger och beredningsarbeten och avstyrker mot den bakgrunden motionerna 2015/16:898 (KD), 2015/16:1275 (M) och 2015/16:2060 (SD) yrkande 4. Längd och vikt för vissa vägfordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om längd och vikt för vissa vägfordon med hänvisning till pågående utredningar och beredningar. Jämför reservation 8 (SD). Enligt 4 kap. 17 a § trafikförordningen (1998:1276) får ledbussar med större längd än inte föras på andra vägar än enskilda. Bestämmelsen motsvarar den största längd för bussar med en ledad sektion som tillåts enligt rådets direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen. Transportstyrelsen får dock enligt 4 kap. 17 b § trafikförordningen meddela föreskrifter som tillåter att bussar får föras trots att längderna i 4 kap. 17 a § trafikförordningen överskrids.