bet · H401UbU2 · 2016-12-02 00:00:00 — Studiemedlet ska minska ekonomiska hinder för personer som vill börja studera och därmed bidra till att fler väljer att utbilda sig. Studiemedlet ska också utjämna skillnader mellan enskilda och grupper i befolkningen, ge goda förutsättningar för alla att studera och bidra till en god samhällsutveckling. Alla delar av studiestödet, d.v.s. studiebidrag under gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättningar och studiemedel med bidragsdel och lånedel, ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. För att värna ett generöst studiestödssystem måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Vi anser därför att det är rimligt att ta bort den åldersavskrivning av studielån som finns . Totalt beräknas ytterligare 2017 kunna återbetalas vid avskaffad åldersavskrivning och något mindre åren därpå. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 217 . 2.Riksdagen anvisar för ramanslagen för utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1.1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1532 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiemedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa åldersavskrivningen av studielånet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2477 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3047 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att höja fribeloppet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att utöka antalet studieveckor med 20 för den som fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att höja åldersgränsen för studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att höja tilläggslånet för studerande med barn och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformerad ersättningsmodell vid förlängd skolgång och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på examensbonus för lärare och sjuksköterskor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av ett studiestartsstöd och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändrade regler för studiemedlet för att fler ska kunna studera senare i livet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3329 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja fribeloppet för studerande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en examensbonus för lärarstudenter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3415 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3484 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Förslag till beslut om beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd Bidrag till vissa studiesociala ändamål [1] Regeringen använder resultatindikatorer och s.k. andra bedömningsgrunder för att följa upp måluppfyllelsen. En resultatindikator mäter en avgränsad del (en aspekt) av målet och är kvantitativ till sin karaktär. Andra bedömningsgrunder är information från andra källor, framför allt olika rapporter eller studier av relevans för området, och de kan innehålla mer kvalitativ information. Därutöver presenterar regeringen ofta kvantitativa uppgifter som inte har någon direkt koppling till målet utan kompletterar bilden av läget eller beskriver verksamheten i något avseende, t.ex. omfattning eller kostnader. [2] I budgetpropositionen föreslogs ett förtydligande av jämställdhetsperspektivet i det rekryterande målet inom studiestödet. Den nya målformuleringen i denna del blev att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Skälet för regeringens förslag var att jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå varaktiga resultat och skapa förutsättningar för att få ett brett genomslag för de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15 s. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). [3] Enligt regeringen finns det en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha börjat studera gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. att det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till särskilda grupper. Regeringen menar att det därför är naturligt att en liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av måluppfyllelsen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 15 s. 16). [4] Antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag. [5] Ungdomar som saknar fullföljd gymnasieutbildning och befinner sig i ett arbetsmarknadspolitiskt program får per dag i utvecklingsersättning. det år då ungdomen fyller höjs ersättningen till per dag, dvs. ungdomen får utvecklingsersättning på samma nivå som ungdomar som har en fullföljd gymnasieutbildning. [6] Förslaget uppgår till samma belopp som föreslås av regeringen (se partimotion 2016/17:3350 av m.fl. s. 103 och bil. Vi lever i en föränderlig värld. Så är det inte bara i . Runt om är det många saker och ting som händer. Globalisering och digitalisering är sådant som precis har tagit fart i världen och som kommer att förändra hur vi samordnar och hanterar vårt samhälle. Detta kommer att ställa höga och hårda krav på hur vi utvecklar vårt utbildningssystem för att se till att vi underlättar för omställning och möjliggör för människor att byta karriär. Det handlar om hur vi underlättar för människor att kompetensutveckla sig genom livet. Det handlar helt enkelt om att göra det möjligt för oss att jobba allt längre, när vi lever allt längre, på en arbetsmarknad som har allt högre tempo och som ställer allt högre krav. Därför har föreslagit att vi ska lansera ett omställningspaket för att göra det möjligt för fler att ta del av högre utbildning. har ett väldigt väl utbyggt utbildningssystem, men i realiteten används det knapert för att bidra till just kompetensutveckling och omställning. Primärt används det för att rusta människor tidigt i livet. Det är absolut bra att den möjligheten finns tillgänglig på det sätt som den gör i . Men det handlar också om att använda hela det utbildningssystem vi har för att se till att kompetensutveckla vår befolkning bättre. Det är en möjlighet som vi inte kan tacka nej till. har därför föreslagit ett omställningspaket. Vi vill se en rad förändringar för att möjliggöra för människor att studera även när de är lite äldre. Man kanske behöver kompetensutvecklas, eller man vill helt enkelt byta karriär för att orka jobba till eller till. Vi föreslår bland annat att fribeloppet ska höjas för att det ska vara möjligt att studera som man i viss utsträckning arbetar. För den som redan är etablerad på arbetsmarknaden blir det därmed en möjlighet att behålla en fot på arbetsmarknaden. Och man kan då åtminstone delvis finansiera sin egen kompetensutveckling genom att arbeta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd Vi föreslår att vi ska utöka antalet studieveckor för den som är gammal för att möjliggöra för fler som har stora kostnader i livet att också ta studielån. Vi föreslår att den övre åldersgränsen för när man får ta studiemedel ska höjas till för att möjliggöra för fler att vidareutbilda sig senare i livet. Vi föreslår att tilläggslånet ska öka för dem som är för att fler som befinner sig i yrkeslivet ska kunna välja att komma tillbaka. Studiestöd, som vi debatterar , handlar i stor utsträckning om den studiesociala situationen för elever. Vi har ett väl utbyggt studiesystem och studiestödssystem, men det är framför allt riktat till de yngre eleverna. vill se till att vi använder hela systemet för att bättre möjliggöra omställning på arbetsmarknaden. Det är därför vi lägger fram de här förslagen. Alla har bråttom till sina gruppmöten, så jag ska försöka fatta mig kort. Jag vill börja med att säga att vi ställer oss bakom vårt särskilda yttrande, men vi kommer inte att delta i beslutet i det här fallet. har valt att satsa extra. extra är mycket pengar. Det ska framför allt vara morotspengar. Vi tycker att det är lite tråkigt att väldigt mycket av det som finns i skolsystemet är tvingande eller pådyvlande metoder. De här 400 miljonerna är tänkta att gå till alla de studenter som väljer att fokusera på de områden där vi har brister - det handlar inte om lånedelen utan om bidragsdelen. Det finns stora brister inom vissa områden. Vi kan se att det finns brister, och vi kan se områden där det kommer att dyka upp stora brister. Därför väljer vi att lägga på extra. För studenter är i bidragsdelen kanske kraftigt avgörande för vilken linje de väljer att fokusera på. Framför allt om de står och väljer mellan två olika yrken kan de här pengarna vara det som avgör. Det är framför allt när det gäller yrkeshögskolor och utbildningar där vi ser att det finns stora brister som vi väljer att satsa på detta. Men, fru talman, är inte främmande för tanken att titta vidare på det här. Vi har ännu inte avsatt några pengar för detta när det gäller komvux och folkhögskolor. Det finns en anledning till det. Innan vi gör det måste det nämligen ske en översyn av folkhögskolor och komvux. Det, fru talman, är någonting som Statskontoret håller på med. De kommer att komma med en slutrapport när det gäller kvaliteten och likvärdigheten i fråga om de utbildningsalternativen. Därefter återkommer kanske med konkreta förslag om en möjlighet att utöka pengarna även för dem som läser på den nivån. behöver fler människor som arbetar allt längre. Vi behöver fler arbetade timmar för att få mer pengar till välfärden och mer resurser att dela på. För att lyckas med det behöver vi förlänga arbetslivet i båda ändar. Vi behöver göra så att människor snabbare kommer ut i arbete. Vi behöver få människor att arbeta längre. Men människor behöver också få möjlighet att ställa om mitt i livet för att de ska kunna göra detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd Vi kan se att svenska elever påbörjar studierna allt senare i livet. Vi har också en dålig matchning på arbetsmarknaden. Då behövs det bra och flexibla studiemedel som möjliggör för människor att ställa om mitt i livet. Det är också viktigt att vi följer de satsningar som även gör när det gäller yrkeshögskola och yrkesvux för att ge människor möjligheten att göra detta. vill att det ska göras en lite bredare översyn av studiemedlen för att man ska få en ökad flexibilitet i systemet. Det handlar framför allt om att öka genomströmningen, att stimulera människor så att de går igenom utbildningarna snabbare. Men det handlar också om att människor som är i behov av en lägre studietakt - de kanske har gått på gymnasiesärskola eller är deltidssjukskrivna - ska få möjlighet att få en utbildning som leder till arbete och att de ska få möjlighet att utbilda sig även högre upp i åldrarna. När det gäller utbildningarna är det viktigt att vi stärker kopplingen till arbetsmarknaden och ökar flexibiliteten. Men det handlar också om att se till att människor som väljer att arbeta under sin studietid får rätt förutsättningar. Då är en viktig fråga för att man ser över fribeloppet och gör det möjligt att höja det. I betänkandet lyfter fram en särskild satsning som gäller en studiebonus för de personer som väljer att gå via Teach for , just för att få fler att söka sig till läraryrket. Det är en viktig fråga för oss. Grunden är att människor måste kunna ställa om mitt i livet. Det är bakgrunden till att vill se ett mer flexibelt studiesystem som möter de människor som snabbt vill komma igenom utbildningar och komma in på arbetsmarknaden och som möter de elever och studenter som är i behov av en långsammare studietakt - det ska också ge bättre förutsättningar för de personerna. utgångspunkt är att människan naturligt söker kunskap. Utbildning och bildning har avgörande betydelse för ett gott samhälle och för människors personliga utveckling. Utbildning ska också möta arbetsmarknadens behov av välutbildad arbetskraft. I ska alla - så långt det bara är möjligt - kunna förverkliga sina drömmar. Vi vill att alla ska ha tillgång till utbildning och att det ska vara avgiftsfritt att studera. Studiestödet, både bidragsdelen och lånedelen, är viktigt för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik. Studietiden är dock förenad med levnadskostnader, och har ett unikt studiestödssystem att värna om och vara stolt över. Genom att minska ekonomiska hinder ska alla medborgare känna att de har möjlighet till utbildning, oavsett vilka familjeförhållanden de kommer ifrån. Alla delar av studiestödet, det vill säga studiebidrag vid gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättning och studiemedel med bidragsdel och lånedel, ska bidra till att utjämna ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. Med dagens regler har man möjlighet att få sammanlagt 240 veckors studiemedel. För den som har fyllt kan förlängas med , om det finns särskilda skäl. Från och med begränsas rätten till studiemedel, och antal veckor som man kan ta studielån trappas ned fram till det år man fyller 56. Från och med det år man fyller 57 upphör möjligheten till såväl studielån som studiebidrag. utgångspunkt är att högre utbildning ska vara tillgänglig för fler som har intresse av och förutsättningar för att bedriva studier på universitets- och högskolenivå. Vi bedömer därför att det är dags att utreda om möjligheten att erhålla studiemedel ska utökas. Risken för arbetslöshet är dubbelt så stor för ungdomar utan körkort som för ungdomar med körkort, enligt en undersökning från . Körkort är i många fall ett krav från arbetsgivaren när denne ska anställa någon. För många unga är det dock dyrt att ta körkort; det vet vi. Genom att erbjuda unga CSN-lån för att ta körkort minskas risken att de avstår från att ta körkort på grund av sin ekonomi. vill därför möjliggöra CSN-lån för körkortsstudier på en behörig trafikskola. Jag vill säga några ord om fribeloppet, det vill säga det belopp man kan tjäna som man får studiemedel. Fribeloppet begränsar studenter när det gäller att få den arbetslivserfarenhet som framtida arbetsgivare söker, vilket är väldigt olyckligt. Ett slopat fribelopp skulle också möjliggöra för studenter att låna mindre och på så vis få lägre skulder efter examen. ser ett egenvärde i att studenter etablerar sig tidigt på arbetsmarknaden och ser därför positivt på att studenter också arbetar , så länge studierna inte blir lidande. Vi menar därför att fribeloppet begränsar studentens egna beslut om hur mycket tid och kapacitet denne har att arbeta vid sidan av studierna. Fribeloppet bör därför slopas. För att värna ett generöst studiestödssystem måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Vi anser därför att det är rimligt att ta bort den åldersavskrivning av studielån som finns . Totalt beräknas ytterligare kunna återbetalas 2017 vid avskaffad åldersavskrivning och något mindre åren därpå. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd Vi i står bakom vårt särskilda yttrande. Studiestöd är en stor förmån. Det studiestödssystem vi har är ett av världens mest generösa. Socialdemokraterna har kämpat för att alla, oavsett bakgrund och kön, ska få möjlighet att studera. Alla ska få möjligheten att förverkliga sina drömmar, få chansen att utvecklas som människa och att lära sig många nya saker. har studiestödssystemet utvecklats alltmer. Livslångt lärande har införlivats för att ge fler vuxna möjligheter att utvecklas i yrket eller byta yrke. Varför sker då denna utveckling? Jo, därför att Socialdemokraterna långsiktigt strävat efter att förbättra systemet och göra det möjligt för fler studenter att delta. Socioekonomisk bakgrund ska inte vara avgörande. Tröskeln ska vara lägre för studenter från hem där studier inte är en tradition. Studiestödet ska vara rekryterande för både kvinnor och män. Det ska utjämna skillnader mellan individer och grupper. Alla ska få samma möjlighet. Varför är det viktigt? Jo, därför att Socialdemokraterna vill göra det möjligt för människor att utvecklas och få nya kunskaper så att de i större utsträckning ska gå stärkta ut och delta i samhällsbyggandet, genom arbeten som gör att de kan bidra till välfärden och värna vår demokrati. Att göra det möjligt för individer att komma ur arbetslöshet genom studier är en viktig del. Bildning är viktigt - kunskap och utbildning likaså. insåg man att kunskap och bildning var nyckeln till att få vara med i samhället och skapa demokrati. Folkbildning var svaret, ett fritt och frivilligt kunskapssökande. De första folkhögskolorna startade . Studieförbunden följde efter strax . Rörelsen, bildningscirklar, föreläsningar, boklådor, tidskrifter och debattböcker var verktyg man använde då. I myntades uttrycket "demokratisk fostran", vilket var ett viktigt uppdrag för folkbildningen. Finansiering av studier har varit en viktig pusselbit för att ge fler möjlighet att studera över huvud taget. Det första studiestödet betalades ut . Det var ett lån på per läsår, som skulle betalas tillbaka . Men det var endast ett litet antal det rörde sig om. Allmänt studiebidrag infördes . Då var det på för elever i åldern . var det vanligt med stipendier av olika slag, men med krav på studielämplighet. Inte heller för det var det särskilt många som kom i fråga. CSN bildades , och det studiemedelssystem vi till stora delar har kvar härstammar . har det ändrats. Det har byggts ut. Stödet har blivit mer omfattande då behov har identifierats, exempelvis extra stöd till studenter med barn. Studiestöd är en del i ett aktivt arbete för breddad rekrytering. Fler ska känna att man har en reell möjlighet att studera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd tar vi nästa steg för att utveckla studiestöden ytterligare. En brist i systemet är att arbetslösa som är eller äldre inte ser studier och utbildning som ett realistiskt alternativ för dem. Regeringen gör därför ett rekryteringsinriktat stöd som ska införas , ett studiestartsstöd. Stödet ska göra det lättare att motivera arbetslösa med kort utbildning och ett stort utbildningsbehov att ta steget över till utbildning som gör det möjligt för dem att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska främst lämnas till dem som inte annars hade valt att studera, och det ska lämnas . Detta gör att fler kan få förutsättningar att studera och därigenom få större möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för som kunskapsnation och för att vi ska kunna konkurrera på den globala marknaden. Det är också viktigt för att vi ska kunna värna demokratin, vilket är precis lika viktigt som det var . Jag yrkar härmed bifall till utbildningsutskottets förslag. Jag tänkte passa på att lyfta fram en fråga som jag reagerade på när jag scrollade igenom mitt Facebookflöde. På Socialdemokraternas Facebooksida kunde man läsa: fredagskänslan när regeringen sänker CSN-räntan i snitt mindre i kostnad . Svenska modellen blir starkare och smartare när alla kan plugga. Sedan avslutades det hela med en härligt dansande gif-figur. Det får en att tro att regeringen har gjort ett aktivt val och fattat beslut om att sänka räntan och att CSN är en del i den politik som regeringen för. När man sedan läser , där man också har lyft fram den här frågan som berör många människor, ser man att det ju är den genomsnittliga räntan av statens upplåningskostnader som den sänkta räntan för CSN baseras på. Det bygger på de tre senaste årens upplåningskostnader. Jag vill fråga varför Socialdemokraterna försöker ta billiga politiska poäng när de egentligen genomför en vedertagen politik för räntenivån på CSN-bidraget. Tack, , för frågan. När det gäller om man ska ta åt sig äran eller inte tycker jag att det är viktigt att vi gläder oss åt att räntan går ned. Vi kan också konstatera att studiestödssystemet är ett generöst och väl utbyggt system i , vilket många andra länder saknar. Det är klart att räntan är en del av den utgift som man har när man betalar tillbaka sina lån. Då tycker jag att det är bättre att glädjas åt att räntorna går ned. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd Jag delar uppfattningen när det gäller studielåntagarna. Det är klart att det är glädjande att kostnaderna blir lägre. En viktig fråga när det gäller högre utbildning är att det ska löna sig mer att utbilda sig. Jag reagerade på att man får det att framstå som en aktiv del i den socialdemokratiska utbildningspolitiken att sänka räntan. Om anser att det är bra att sänka räntan vill jag fråga om ledamoten vill sänka räntan ytterligare för CSN för att stimulera det som du lyfte fram i ditt repliksvar. Räntepolitiken styrs ju av andra saker. Det är inte vi här i kammaren som beslutar i den frågan. Men jag vidhåller fortfarande att jag tycker att det är glädjande att räntorna har gått ned, så att studenterna kan få lägre kostnader för sina lån. Studiestöd är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska vara likt en korsett som ger stadga åt dem som vill ta steget vidare och fortsätta sina studier. Det gäller kvinnor och män, unga och äldre, inom alla utbildningsområden. Studiestödet ska vara den faktor som hjälper till att utjämna skillnader mellan individer och grupper, som bidrar till ökad social rättvisa, som verkar som en katalysator för ökad jämställdhet och likvärdighet. När fler deltar i utbildning ökar också chansen för dem att finna ett arbete. Det är bra för individen och samhället. Att få ekonomin att gå ihop är en utmaning för många. Att få ekonomin att gå ihop och börja studera är en ännu större utmaning. Att få ekonomin att gå ihop underlättas av möjligheten att få studiestöd. Men att helt förlita sig på studiestöd kan vara tufft, och därför finns det möjlighet att utnyttja rätten till att tjäna upp till ett visst belopp, det så kallade fribeloppet.