bet · H401UU2 · 2016-12-05 00:00:00 — • för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (prop. • för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i propositionen. punkt 5). I budgetpropositionen finns även förslag från om att för bör anvisa ett ramanslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. punkt 6). föreslår i kommittémotion 2016/17:3307 av m.fl. yrkande 1 att biståndsramen ska minska med jämfört med regeringens förslag. Minskningen ska ske genom en neddragning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Partiet understryker att biståndet ska utgå från och värna /Dacs definition av bistånd (yrkande 3). Vidare föreslås att kärnstödet till multilaterala organisationer bör öka som stödet till bilaterala och multilaterala strategier minskar (yrkandena 7 och 8). Anslagen till UNHCR, WFP, , Cerf och Gavi bör också öka (yrkande 9). Motionärerna anser vidare att det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta (yrkande 10). föreslår i kommittémotion 2016/17:2504 av m.fl. att avräkningarna från biståndsramen för flyktingmottagning i bör begränsas och att biståndet till internationell flyktinghjälp bör öka. Ökade resurser bör satsas på flyktingmottagande i utvecklingsländer, t.ex. genom de fonder som inrättats av (yrkandena 1–3). Det sistnämnda förslaget återkommer i partimotion 2016/17:3409 av m.fl. yrkande 1. I kommittémotion 2016/17:2895 av m.fl. föreslår partiet att biståndsramen bör uppgå till av BNI. Partiet föreslår att anslaget 1.1 Biståndsverksamhet ökar med och anslaget 1.6 Utvärdering av internationellt bistånd med . Detta finansieras genom att avräkningarna för asylsökande från låg- och medelinkomstländer minskar med till följd av förändringar inom utgiftsområde 8 Migration. Ökningen av anslaget 1.1 Biståndsverksamhet föreslås enligt yrkandena 4–9 användas bl.a. för ökat humanitärt stöd i krisområden och ökade insatser för vatten och sanitet, livsmedelsproduktion, utbildning, hälsa, ekonomisk utveckling och industrialisering. I motion 2016/17:461 av m.fl. föreslås att regeringen ska verka för att /Dac ändrar sitt regelverk så att kostnader för fredsbevarande styrkor under FN-mandat ska räknas som bistånd. anför i kommittémotion 2016/17:3082 av m.fl. yrkande 3 att ska stå upp för enprocentsmålet i biståndet samt att mer resurser utöver detta bör ges till klimatåtgärder och klimatanpassning. I kommittémotion 2016/17:3448 av m.fl. föreslås att anslaget 1.1 Biståndsverksamhet tillförs för att öka det svenska bidraget till den gröna klimatfonden. Liberalerna föreslår i kommittémotion 2016/17:3423 av m.fl. att biståndsramen ska öka med för att uppgå till av BNI enligt nuvarande beräkningsmodell. Ökningen används för att finansiera insatser för demokratiutveckling och för att stärka FN:s humanitära hjälpprogram inom anslaget 1.1 Biståndsverksamhet. Dessa förslag återkommer i partimotion 2016/17:1066 av m.fl. yrkandena 3 och 6. Liberalerna föreslår också i ovannämnda kommittémotion att anslaget 1:2 minskar med genom att pris- och löneomräkningen för myndigheten justeras ned . I partimotion 2016/17:1066 av m.fl. yrkandena 8 och 11 föreslår partiet att det svenska stödet till utbildning bör öka och att stödet till inhemska informationssatsningar bör halveras. föreslår i kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. yrkande 1 en fördelning av anslagen för utgiftsområde 7 som överensstämmer med regeringens förslag. I yrkandena 9, 24 och 26 föreslås ett antal förändringar inom anslaget 1.1 Biståndsverksamhet, bl.a. att en större del av biståndet ska användas för humanitära insatser genom ökade bidrag till UNHCR, FN:s humanitära fond (Cerf) och med totalt . Partiet motsätter sig vidare en höjning av stöden till regionala och bilaterala strategier i , och samt till informations- och kommunikationsverksamhet i och föreslår att stödet till den globala fonden och den globala vaccinalliansen, Gavi, ökas. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen om att fastställa biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till , vilket motsvarar av den bruttonationalinkomst (BNI) som beräknades vid budgeteringstillfället EU:s nya beräkningsmodell för BNI (prop. punkt 1). Ökningen från av BNI 2017 medför att biståndsramen tillförs i enlighet med . –2015 avsatte , genom beslut om biståndsram, en procent av BNI till bistånd1. Enligt /Dacs beräkningar uppgick bistånd 2015 dock till ett betydligt högre belopp, av BNI. Att beräkning av bistånd överstiger den beslutade biståndsramen beror delvis på att , , rapporterar in de totala kostnaderna för mottagande av asylsökande från utvecklingsländer enligt gällande Dacprinciper om vad som kan räknas som bistånd. Dessa inkluderar även kostnader som finansierats från andra delar av statsbudgeten än från biståndet. ökade antalet asylsökande kraftigt, men de ökade kostnader som detta medförde avräknades inte från biståndsramen. Siffran inkluderar även förskottsbetalningar till en rad FN-organ samt en skuldsedel till Gröna klimatfonden, vilket också bidrar till ett högre utfall än den beslutade biståndsramen. Detta gör till en av de mest generösa givarna i världen. Utskottet noterar att det officiella utvecklingsbiståndet () för , enligt beräkningar, uppgick till , vilket är en ökning jämfört med i reala termer. har ODA-nivåerna gått stadigt uppåt och har ökat , då millenniemålen beslutades. Trots det uppgår den genomsnittliga ODA-nivån för bara till av BNI. Förutom är det endast , , , och som når upp till FN:s mål att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. från EU:s medlemsländer motsvarar av deras samlade BNI 2015, vilket är en ökning med i reala termer jämfört med . EU-länderna står tillsammans med kommissionen för av världens samlade bistånd. I slutsatserna från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda) framhålls bl.a. vikten av inhemsk resursmobilisering, kapital från den privata sektorn och internationellt utvecklingsbistånd som viktiga finansieringskällor för utvecklings- och hållbarhetsagendan. När det gäller utvecklingsbistånd upprepade respektive givarland sina tidigare åtaganden, inklusive åtagandet från ett flertal länder om att av BNI ska gå till internationellt bistånd och att mellan av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna. Slutsatserna från konferensen välkomnar EU:s kollektiva åtagande om att uppnå målet om av BNI till bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan, och att EU på kort sikt ska uppnå målet om 0,15–0,av BNI till de minst utvecklade länderna samt uppnå under hållbarhetsagendans löptid. ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd, (Official Development Assistance), är flöden från den offentliga sektorn med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt /Dacs kriterier. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden, s.k. avräkningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avräkningarna ska uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Detta beror bl.a. på att kostnaderna för asylmottagande i ökar jämfört med . Som andel av biståndsramen uppgår avräkningarna till 2017. har avräkningar gjorts från biståndsramen. Avräkningarna omfattar framför allt kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader som avser utvecklingssamarbete. Avräkningarnas andel av biståndsramen har varierat som en trendmässig ökning kan noteras. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , , och 2016 till (efter justeringar i vår- respektive höständringsbudget). /Dac beslutade vid högnivåmötet att uppdatera och modernisera rapporteringskraven vad gäller utgifter för freds- och säkerhetsskapande insatser. Enligt beslutet kan vissa kostnader för t.ex. militära transporter till nödställda områden, utbildning av militär personal i mänskliga rättigheter och insatser för att förebygga våldsam extremism under vissa förhållanden betalas av biståndsmedel. Ministrarna underströk i kommunikén från mötet att finansiering av militär utrustning och militära insatser även i fortsättningen ska vara exkluderade från ODA-rapportering och att rapporteringskraven ska innehålla skyddsmekanismer för att undvika felaktig användning av biståndsmedel. Inom /Dac har också en tillfällig arbetsgrupp inrättats med uppgift att dels lämna förslag på hur biståndet i samband med flyktingkriser kan förbättras, dels tydliggöra hur kostnader för asylmottagande i givarlandet ska rapporteras till /Dac. Arbetsgruppen ska presentera sina förslag för Dacs biståndsministermöte, troligen /18. har i rapporten förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering (RiR 2016:17) granskat om regeringen, och Sida hanterar osäker finansiering så att svensk biståndsverksamhet ges förutsättningar att vara förutsägbar och långsiktig. Riksrevisor informerade utskottet om rapporten och redogjorde för rekommendationer med anledning av granskningen. Utskottet kommer att återkomma till frågan om avräkningar när regeringen i en skrivelse till ska redovisa sina åtgärder med anledning av granskning. I avvaktan på detta vill utskottet erinra om sitt tidigare uttalande att stora förändringar av anslagsnivåerna under pågående budgetår riskerar att försämra effektiviteten i biståndet. Det försvårar också arbete med att granska regeringens budget som helhet och påverka politikens inriktning (bet. 2015/16:UU2). granskade regeringens agerande i samband med beredningen av budgetpropositionens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Enligt den anmälan som föranledde granskningen lämnade regeringen inte något samlat besked om hur mycket av biståndsramen som ska avräknas och gå till flyktingmottagande i . Sammantaget konstaterade att några formella fel inte har begåtts i sammanhanget. Regeringen borde dock enligt ha varit tydligare i sin information till och utrikesutskottet om de budgetmässiga konsekvenserna av sina beslut. Det gäller särskilt olika slags effekter på biståndet. I budgetpropositionen redogör regeringen för sina förslag om medelstilldelning till respektive anslag och motiv till förslagen. Med utgångspunkt i regeringens redogörelse och utskottets ställningstaganden till motionsförslag om biståndsramen ställer sig utskottet bakom förslaget till medelstilldelning till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 1:2 (Sida) som innebär en höjning av anslaget med för att möjliggöra ett mer personalintensivt bistånd. När det gäller () konstaterar utskottet att myndigheten vidtog åtgärder för att stärka verksamhetens fokus på resultat och att ett arbete inletts med att ta fram en forskningsstrategi för myndigheten. Utskottet noterar att avslutat sin finansiering av och att minskat sitt bidrag och instämmer med regeringen att detta bör föranleda en översyn av institutets instruktion. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:3 . Utskottet konstaterar att (FBA) har fortsatt att utveckla och konsolidera instrument och verktyg inom civilt fredsfrämjande, såsom genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet, säkerhetssektorreform, avväpning och återanpassning av före detta kombattanter () och multifunktionell samverkan. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:4 . Utskottet delar regeringens uppfattning att uppföljning och utvärdering är en viktig grund för den framtida utformningen av internationella bistånd. Expertgruppen för biståndsanalys har en viktig roll när det gäller att bidra till utveckling och styrning av internationella bistånd. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd. När det gäller konstaterar utskottet att har föreslagit att en parlamentariskt sammansatt utredning tillsätts för att göra en översyn av vissa frågor inom myndigheten (2016/17:KU14). Bakgrunden till förslag är bl.a. rapporter i media om myndighetens interna arbete. Rapporteringen i media behandlade även administrativa kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet. Inriktningen av internationella verksamhet ska inte ingå i utredningens uppdrag, men utskottet konstaterar att utredningens förslag, genom förändrade regelverk m.m., kan komma att påverka internationella utvecklingssamarbete. Utredningen ska presentera eventuella förslag som kräver grundlagsändringar i ett delbetänkande senast . Övriga frågor ska slutredovisas senast /18. Riksrevisor informerade utskottet om myndighetens internationella utvecklingssamarbete och redogjorde då bl.a. för biståndsanslagets bidrag till myndighetens övergripande administrativa kostnader såsom chefslöner, lokaler och administrativ service. Det framkom att dessa kostnader utgjorde av anslaget för internationellt utvecklingssamarbete . Riksrevisor informerade om att en intern översyn av fördelningen pågår och kommer att vara klar . har behandlat frågan om administrativa kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet i sitt yttrande till med anledning av uppföljningen av riksrevisionsreformen 2010 (bet. 2009/10:KU17, 2009/10:FiU3y). ansåg att redovisningen av de administrativa kostnaderna borde skärpas och förordade att detta sker genom att , i sitt budgetunderlag till utrikesutskottet, särredovisar de administrativa kostnaderna och gör en bedömning av vad som kan vara rimligt kommande år. diskuterade också alternativet att utrikesutskottet skulle ange en högsta nivå för de administrativa kostnaderna men ansåg att det skulle innebära en beredning på en väldigt detaljerad nivå, som internationella verksamhet utgör en relativt sett liten andel av den totala biståndsbudgeten. Dessutom ansåg finansutskottet att en taknivå för de administrativa kostnaderna riskerar att leda till felaktiga incitament för . hade inga invändningar mot finansutskottets ställningstagande och uttalade att får förutsättas ge utrikesutskottet ett utvecklat underlag för beräkningen av de administrativa kostnaderna. Utskottet fick en skrivelse från där myndigheten redovisar uppgifter om administrativa kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet. Av skrivelsen framgick att en redovisning av de administrativa kostnaderna i internationella verksamhet skulle ske i årsredovisningen. Utskottet konstaterar att så skedde åren 2010–2012, men att redovisningen sedan upphörde. Utskottet noterar att de administrativa kostnaderna ökade från av biståndsanslaget 2008 till 2012. Som jämförelse kan nämnas att de civilsamhällesorganisationer, s.k. ramorganisationer, som bedriver biståndsverksamhet genom anslag från Sida får ett schablonpåslag på av verksamhetsbidraget för att täcka administrativa kostnader. Utskottet utgår från att återgår till att redovisa de administrativa kostnaderna för utskottet på lämpligt sätt. bör i sammanhanget utgå från riktlinjer för prissättning för myndigheter. bör lämna en motivering om myndighetens utvecklingssamarbete medför väsentligt högre administrativa kostnader än för de myndigheter som bedriver utvecklingssamarbete på uppdrag av Sida. Med beaktande av vad som här anförts tillstyrker utskottet förslaget till medelstilldelning för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete (prop. yrkande 6). I ett antal motionsyrkanden föreslås ändringar av den indikativa fördelning på anslagsposter under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen redovisar i propositionen. Utskottet erinrar om att , enligt riksdagsordningen (SFS 2014:801, 11 kap. 18 §), fastställer medelstilldelning för olika ändamål på anslagsnivå. Utskottet finner inte anledning att genom särskilda anslagsvillkor tillmötesgå motionärernas förslag om fördelning av medel inom respektive anslag. Utskottet återkommer till flertalet av de sakfrågor som berörs i motionerna under avsnittet Politikens inriktning. bistånd ska vara förutsägbart. För att främja detta behöver kunna ingå ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten. bemyndigar därför regeringen att ingå fleråriga avtal och lämna garantier som medför behov av framtida anslag på en viss nivå. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet förslaget om att regeringen ska bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2028 (prop. yrkande 5). Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (prop. yrkande 2). Regeringen föreslår också att ska tilldelas ytterligare i form av kapitaltillskott . Utskottet besökte och informerades då bl.a. om bolagets arbete för att bidra till Agenda 2030 genom hållbara investeringar. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt med förutsägbarhet när det gäller nivån på de resurser som kan disponera och tillstyrker därmed att regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till på högst (prop. yrkande 3). Utgiften ska belasta anslaget 1.1 Biståndsverksamhet. Utskottet har som ett led i sitt uppföljningsarbete tagit del av uppgifter om revisionens iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Av publikation Årlig rapport framgår att granskningar av årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd visar att redovisningarna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndigheternas verksamhet. Revisionsberättelse med reservation har dock lämnats till Sida. Myndigheten har per överskridit den av regeringen beslutade bemyndiganderamen för anslaget med . Överskridandet redovisas inte i bemyndiganderedovisningen eftersom myndigheten i årsredovisningen har tagit hänsyn till omförhandlingar av avtal som gjordes , dvs. efter räkenskapsårets slut. Förhållandet framgår delvis i årsredovisningen samt i en not till bemyndiganderedovisningen. Bristerna bedöms till viss del vara en konsekvens av otydliga regler. Felen eller bristerna har inte påverkat revisionsberättelse. noterar dock att reglerna för hur garantier och avsättningar ska redovisas i staten behöver göras tydligare. Mot bakgrund av vad som här anförts om biståndsramen, anslagen, och avräkningar föreslår utskottet att bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 7 punkterna 1–6 och avslår motionerna 2016/17:461, 2016/17:1066 yrkandena 3, 6, 8 och 11, 2016/17:2504 yrkande 1–9, 2016/17:2895, 2016/17:3082 yrkande 3, 2016/17:3206 yrkandena 1, 9, 24 och 26, 2016/17:3307 yrkandena 1, 3, 7–10, 2016/17:3423 och 2016/17:3448, i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om utvecklingspolitikens inriktning bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (V), 8 (L), 9 (KD), 10 (SD), 11 (V), 12 (L), 13 (KD). Svenskt utvecklingssamarbete ska utgå från utmaningar som hindrar utveckling men också tillvarata de viktiga drivkrafter som finns för utveckling liksom det mervärde kan tillföra. Regeringen har en mångdimensionell syn på fattigdom. Det betyder att fattigdom inte enbart innebär brist på materiella tillgångar, utan även brist på makt och inflytande över individens egen situation, valmöjligheter och respekt för mänskliga rättigheter. utvecklingssamarbete tar därför sin utgångspunkt i och präglas av fattiga människors perspektiv på utveckling och av ett rättighetsperspektiv som innebär att de mänskliga rättigheterna och demokrati ska ses som grundläggande för utveckling. Dessa båda perspektiv ska vara utgångspunkt för analys och genomgående integreras i svenskt utvecklingssamarbete. Mot bakgrund av utvecklingen i omvärlden ser regeringen behov av att, vid sidan om fattigdoms- och rättighetsperspektiven, fullfölja integrationen av ytterligare tre perspektiv i det svenska biståndet: konfliktperspektiv, jämställdhetsperspektiv samt miljö- och klimatperspektiv. Dessa totalt fem perspektiv är tätt sammankopplade med varandra. De ska omhändertas genomgående i analys, planering, genomförande och uppföljning av utvecklingssamarbetet. Genom att integrera dessa perspektiv inom alla områden i svenskt utvecklingssamarbete stärks förutsättningarna för att bidra till det övergripande målet: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Regeringen betonar därför särskilt följande aspekter . fredliga och inkluderande samhällen, humanitärt bistånd och en stärkt länk till långsiktigt utvecklingssamarbete, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, global jämställdhet, klimat, miljö och naturresurshantering, inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling, migration och utveckling, jämlik hälsa och utbildning och forskning. anför i kommittémotion 2016/17:3307 av m.fl. yrkande 6 att landfokuseringen inom biståndet bör öka. De landstrategier som är under utfasning bör inte förlängas. anser också i partimotionerna 2016/17:3382 av m.fl.yrkande 6 och 2016/17:3387 av m.fl. yrkande 26 att biståndet i ökad utsträckning bör användas för att stärka stater i sönderfall som är i farozonen för att bli baser för terrorister. I kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. yrkandena 37 och 39 understryker partiet att bör fortsätta att fokusera en stor del av biståndet till konfliktdrabbade länder, satsa på demokratiutveckling och institutionsuppbyggnad och stärka rättsstatens funktioner. understryker också i kommittémotion 2016/17:3146 av yrkande 21 att utrikes-, EU- och biståndspolitik ska spela en viktig roll i att stärka hbt-personers rättigheter. föreslår i kommittémotion 2016/17:460 av m.fl. att regeringen bör sammanställa ett paket med åtgärder som snabbt kan sättas in mot länder som vägrar samarbeta om återtagande av sina medborgare. och Sida bör också få i uppdrag att se över bistånd och annat samarbete med länder som motarbetar återtagande av sina medborgare enligt partimotion 2016/17:3409 av yrkande 32. Partiet föreslår också, i kommittémotion 2016/17:463 av , att regeringen, i samarbete med andra biståndsgivare, på en noggrant utvald plats ska ta initiativ till ett experimentellt uppstartande av en oberoende myndighet med syfte att förbättra administration, insyn och samordning av utvecklingsinsatser i länder med svaga men fungerande myndigheter. Enligt kommittémotion 2016/17:472 av yrkande 4 och 5 måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt svenskt bistånd. Detta krav återkommer i kommittémotion 2016/17:2504 av yrkande 11. I samma motion föreslås att reformsamarbetet i ska avslutas (yrkande 12). Vidare föreslår i kommittémotion 2016/17:474 av m.fl. att regeringen ska verka för en långsiktig plan för finansiering av och ansvarsfördelning mellan givar- och mottagarländer för hivbehandling i de minst utvecklade länderna. Enligt kommittémotion 2016/17:2504 av m.fl. yrkandena 10 och 13–14 bör de minst utvecklade länderna prioriteras, budgetstödet avvecklas som biståndsform och biståndet i högre grad kanaliseras genom svenska organisationer i det civila samhället.