bet · H401MJU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Anslaget är under utfasning och används för utbetalningar till beslutade stödprojekt samt utvärdering och uppföljning i regeringens satsning på hållbara städer. I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att Hållbara städer är ett projekt med låg finansiering och höga men oklara ambitioner och att projektet bör avslutas. 1:15 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av naturmiljöer som är värdefulla för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas för ersättningar enligt 31 kap. inom ansvarsområde till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden, för utgifter i samband med att värdefulla naturområden säkerställs och för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. För att fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla områden, exempelvis genom naturvårdsavtal, ska kunna tecknas och för att förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd ska kunna ges, föreslås dessutom att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2066. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att de tydligt vill reducera nya inköp av naturområden och i stället prioritera ett miljövänligt skogsbruk enligt svensk modell i kombination med ansvarsfull skötsel av redan skyddade områden. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att statligt ägd skog bör kunna användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog i större utsträckning. Dessutom anförs att särskilt fokus bör ligga på att skydda de värdefulla naturskogarna och att av medlen bör avsättas för att skydda värdefull naturskog. I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen har fastställt ett etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden som bl.a. innebär att av land- och sötvattensområden samt av områden ska bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. Skyddet av områden ska till 2020 utökas med minst 1 räknat . Eftersom etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden ännu inte har uppnåtts bedömer regeringen att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . För skyddet av skog anser regeringen dessutom att ytterligare åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås. och har därför fått i uppdrag att utvärdera och revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. Dessutom avser regeringen att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. Regeringen understryker också att miljöhänsynen måste öka i den brukade skogen eftersom det finns potential till förbättringar i den hänsyn som tas . 1:16 Havs- och vattenmyndigheten Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Havs- och vattenmyndigheten. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltnings-utgifter. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att dagens reningsverk inte har kapacitet att rena läkemedelsrester och att det behövs mer avancerade system för rening. Motionärerna föreslår därför att inom ramen för anslaget avsätts för att ytterligare insatser ska göras. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev framgår att av anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö får det användas för avancerad rening av avloppsvatten. Havs- och vattenmyndigheten har finansierat ett flertal forskningsprojekt med syftet att utveckla metoder för att rena avloppsvatten från läkemedel och andra miljöfarliga kemikalier i reningsverk. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Klimatinvesteringar. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2017. från innebär höjda ambitioner och kräver skärpta åtgärder för att nå målen. Anslaget både höjs och förlängs så att de investeringar som medför störst klimatnytta kan genomföras. Det handlar om investeringar som kräver för planering och genomförande på grund av krav på detaljplan eller tillståndsprövning, samordning mellan flera aktörer eller strategisk planering och utveckling under själva genomförandet. Anslaget får användas för klimatinvesteringar på regional och lokal nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. För att kunna teckna avtal om fleråriga projekt inom det område som anslaget omfattar föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2018-2020. I motionerna 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del och 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med till följd av att anslaget föreslås avskaffas. I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför bl.a. att de motsätter sig att ska ta på sig mycket större utsläppsminskningar än jämförbara länder. I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med mot bakgrund av att Liberalerna i stället anslår 200 000 000 på ett nytt anslag 1:20 Nationella klimatinvesteringar för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar. I motionen anges även att bör avslå regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:17 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 1 2018-2020 (yrkande 2). Enligt regeringen överskrider ansökningarna om investeringsstöd långt tillgängliga statliga medel för åren 2015–2018. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att de satsningar som investeringsstödet möjliggör har stora förutsättningar för god miljö- och samhällsnytta framöver. Med motsvarande klimateffekter som de redan beviljade åtgärderna kan det samlade resultatet av stödet bli årliga utsläppsminskningar på ca koldioxidekvivalenter. Åtgärderna bedöms också kunna ge positiva effekter på såväl flera miljökvalitetsmål som på teknikutveckling och teknikspridning. Exempel på åtgärder som beviljats investeringsstöd är nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Elbusspremie. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden införde regeringen en elbusspremie 2016. Eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av såväl klimatutsläpp, luftföroreningar som av buller. De underlättar en förtätning av bostäder i storstäder samt frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Anslaget får användas för utgifter för elbusspremien, dvs. utgifter för bidrag till juridiska personer som har förvärvat en ny elbuss. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. I motionerna 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med eftersom motionärerna ifrågasätter kortsiktiga stöd och subventioner. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter. I motionerna 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete, vissa resor, seminarier och informationsinsatser. För att underlätta planeringen och kunna teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Det föreslås därför att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2023. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . anförs i motion 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 5 att regeringen bör prioritera forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön då det inte finns tillräckligt mycket forskning om hur försurningen kommer att påverka ekosystemen i havet. I motion 2016/17:3169 av m.fl. (M) yrkande 3 uppmanas även regeringen att verka för att forskning om ekosystemtjänster och dess betydelse för vårt samhälle prioriteras. Motionärerna anför att det är svårt att värdera ekosystemtjänster och att mer forskning om detta behövs. Enligt motion 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 2 bör regeringen främja forskning om kombinationseffekter i syfte att bättre förstå hur olika kemikalier samverkar. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås i stället att anslaget ökas med då motionärerna anser att Formas är en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knutna till miljö och areella näringar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökas med 2017 och beräknar att anslaget ökas ytterligare –2020. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen överlämnade en proposition till med den forskningspolitiska inriktningen (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50). I propositionen föreslås ett nytt mål för forskningspolitiken. Målet föreslås vara att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen understryker att forskning och innovation är avgörande för att hitta lösningar på miljöproblem och är en viktig drivkraft för att föra miljöarbetet framåt. Staten är en viktig forskningsfinansiär och regeringen har kraftigt ökat stödet till miljöforskning . Inom miljöforskningen finns tre finansiärer: som stödjer den mer långsiktiga miljöforskningen, som stödjer forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och (Mistra) som stödjer den breda mer åtgärdsinriktade miljöforskningen med koppling till näringslivet. Även EU:s forskningsprogram är en viktig finansiär, särskilt programmet Horisont 2020. I bedrivs omfattande miljöforskning vid universitet och högskolor, men också vid IVL , (), (), Skogforsk, och . När det gäller forskning om klimat och ekosystemtjänster anges i budgetpropositionen att Formas har kartlagt och analyserat finansierad forskning inom sina sektorer, med bidrag från forskningsutförare och en vetenskaplig expertpanel. Analyserna har ingått i underlaget för den ovan nämnda forskningspolitiska propositionen. Utöver sina egna analyser har Formas tillsammans med , Forte, Rymdstyrelsen, och utarbetat gemensamma förslag till hur framtidens forskning bör prioriteras. Formas har också på regeringens uppdrag analyserat forsknings- och kunskapsbehoven inom områdena giftfri miljö, växtskydd samt biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Formas har även omfattande internationella samarbeten kring forskningsfinansiering. Myndigheten har en nyckelroll som expertmyndighet för två av de sju programkommittéerna för samhällsutmaningar inom EU:s forskningsprogram Horisont 2020. Inom EU deltar Formas i ett flertal samarbeten kring finansiering av forskning om bl.a. klimat, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, djurvälfärd, skogsproduktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Formas är också, tillsammans med andra myndigheter, aktivt inom flera initiativ för gemensam programplanering. Syftet med initiativen är att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom de stora gemensamma samhällsutmaningarna för att nå bästa möjliga effekt. Den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) utgör tillsammans med FN:s klimatpanel (IPCC) två viktiga initiativ där forskare från hela världen sammanställer forskningsresultat till grund för internationella förhandlingar. Svenska forskare har enligt regeringen varit mycket aktiva i dessa sammanhang. När det gäller klimatforskning anför regeringen i den forskningspolitiska propositionen att klimatrelaterad forskning utgör en viktig grund för att nå de klimatpolitiska målen. Regeringen menar att för att ska kunna bli ett fossilfritt välfärdssamhälle och vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar måste kunskapen ökas och lösningar utvecklas som leder till att vi möter klimatutmaningen. För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande omställningar i , inom EU och globalt. Omställningar och anpassningar till ett förändrat klimat krävs bl.a. vad gäller energisystem, industri, jord-, skogs- och vattenbruk, markanvändning, transport och samhällsbyggnad samt övrig produktion och konsumtion. För att möta klimatutmaningen behövs därför forskning inom flera olika ämnesområden liksom tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskning och innovation. Inom ramen för det nationella forskningsprogrammet ska det även finnas möjlighet till aktiviteter och satsningar som syftar till att kommunicera och nyttiggöra forskningsresultat, t.ex. genom att forskare bidrar till olika forskningsbaserade klimatrapporter. Regeringen anser därför att ett nationellt forskningsprogram om klimat mot denna bakgrund bör inrättas av Formas i samverkan med andra relevanta forskningsfinansiärer och aktörer. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ökning av Formas forskningsanslag om till följd av satsningen på klimatrelaterad forskning. När det gäller forskning om ekosystemtjänster finansierar med nära en forskningssatsning som syftar till att komma fram till hur värdet av ekosystemtjänster bättre kan tas tillvara i olika beslut. Satsningen pågår och den syftar till att skapa stöd för arbetet med det etappmål inom miljömålssystemet som innebär att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster ska vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där det är relevant och skäligt. När det gäller forskning om kombinationseffekter uppges det i budgetpropositionen att forskning som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör stärkas. Regeringen uppmärksammar att kunskapen om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper samt deras användning och spridning i miljön är bristfällig. Dessutom har regeringen inom ramen för miljömålsarbetet fastställt ett etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper. Etappmålet innebär att beslut som fattas inom EU och internationellt ska ställa krav på att uppgifter om miljö- och hälsofarliga egenskaper hos kemiska ämnen ska vara tillgängliga och tillräckliga för att möjliggöra riskbedömning för alla användningsområden. Besluten ska innehålla åtgärder som bl.a. innebär att det finns förutsättningar för att relevanta regelverk kan beakta kombinationseffekter vid exponering för kemikalier . I den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmål och etappmål (6707) konstateras att etappmålet inte har uppnåtts . Det framhålls att en omfattande kunskapsuppbyggnad sker inom området, men att arbetet med att utveckla och anpassa regelverken inte har kommit igång. Enligt EU:s sjunde miljöhandlingsprogram ska till 2018 utveckla en EU-strategi för en giftfri miljö. bidrar Kemikalieinspektionen med en nationell expert placerad på kommissionens generaldirektorat för miljö för att arbeta med strategin. Ett av de fyra områden som är prioriterade är kombinationseffekter. Regeringen menar i budgetpropositionen att kommissionens kommande EU-strategi för en giftfri miljö blir viktig för att utveckla regelverket och därmed öka förutsättningarna att nå den aktuella delen av etappmålet . I miljömålsuppföljningen redovisar också att forskningscenter 2014 publicerade en översikt av lagstiftning och vägledningar om kombinationseffekter från såväl EU som andra länder och internationella organisationer. publicerade forskningscentret en översikt över ny och alternativ metodik för att bedöma kombinationseffekter. publicerade också Kemikalieinspektionen en översikt och analys kring möjligheterna att använda en bedömningsfaktor för att ta hänsyn till risken för kombinationseffekter. Förslag till nya anslag I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås på ett nytt anslag: Nollvision basindustri CCS-strategi. Även i yrkande 4 i samma motion framförs behovet av en nollvision för basindustrins utsläpp av växthusgaser. Nollvisionen ska bestå av dels utsläppsfri processteknik, dels geologisk lagring av koldioxid. Motionärerna efterlyser samarbete mellan staten och industrin och anför att det är viktigt att behålla basindustrin i . I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås på ett nytt anslag med benämningen Bioekonomistrategi. Även i yrkande 5 i samma motion framhålls behovet av en nationell bioekonomistrategi. Motionärerna anför att man länge varit bra på att bruka skogen på ett hållbart sätt i och att det finns mycket kunskap och forskning på området. Genom att ta fram en nationell bioekonomistrategi kan man med hjälp av de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta. Enligt motion 2016/17:3460 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del bör anslås på ett nytt anslag: Nationella klimatinvesteringar. I motionen anförs att vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar och att det är rimligt att staten delfinansierar vissa infrastrukturmässiga klimatinvesteringar. Enligt motionärerna ska fokus på investeringarna vara att få ner utsläppen, och stöd ska riktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det framhålls dessutom att medel endast ska gå till insatser som inte skulle bli av utan stöd. I yrkande 3 i motionen föreslås att regeringen ska bemyndigas att för det nya anslaget Nationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. I motion 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås på ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Även i yrkande 3 i samma motion framförs behovet av ett ökat anslag till laddinfrastruktur för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för en omställning av fordonsflottan. Även i motion 2016/17:2913 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Motionärerna anför att eldrift gynnar stadsmiljön eftersom utsläpp och buller minskar. Den bristande tillgången till laddinfrastruktur begränsar efterfrågan på eldrivna fordon. I motion 2016/17:3439 av m.fl. (C) i denna del föreslås att avsätts till ett nytt anslag med benämningen Miljölastbilspremie. Enligt bör en miljölastbilspremie införas för att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar. Premien ska rikta sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. I motionen föreslås också att anvisas till ett nytt anslag: . Enligt finns det numera fler vilda djur i våra skogar och detta ställer krav på en aktiv och bra viltförvaltning som är regionalt förankrad. För att säkerställa en närvarande och effektiv viltförvaltning föreslår att en ny viltmyndighet inrättas. Den parlamentariska miljömålsberedningen har i sitt betänkande om en samlad strategi för klimat- och luftvårdspolitiken i (SOU 2016:47) föreslagit att det bör utvecklas en bred nollutsläppsstrategi för basmaterialindustrin när det gäller växthusgaser. Beredningen bedömer att samverkan mellan industrin och staten behövs i de inledande skedena av den teknikutveckling som krävs. För järn- och stålindustrins omställning bör en satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny processteknik prioriteras. Strategiarbetet bör enligt beredningen även omfatta förutsättningarna för geologisk lagring av koldioxid (CCS, Carbon Capture and Storage) i för att ställa om basindustrin till lågutsläppsproduktion och för att belysa möjligheterna att åstadkomma negativa utsläpp genom geologisk lagring av koldioxid i samband med biogena utsläpp. Dessutom anger Miljömålsberedningen att regeringen bör utse en ansvarig myndighet som ges resurser för arbetet med att driva och koordinera forsknings- och innovationsinsatserna för en sådan nollutsläppsstrategi. I budgetpropositionen anges ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att en långsiktig styrning och ambitiösa mål behövs för att omställningen ska fortsätta. Regeringen välkomnar Miljömålsberedningens förslag om ett klimatpolitiskt ramverk inklusive långsiktigt mål, etappmål, sektorsmål, strategi och åtgärder. Regeringen uppger att man planerar att återkomma med en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk och nya mål med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag. I budgetpropositionen framhålls även att forskning, innovation, avancerade systemlösningar och teknikutveckling är viktigt för att komma till rätta med processindustrins processutsläpp av växthusgaser.