bet · H301JuU15 · 2016-04-28 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3329 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur frågan om olika narkotiska preparats farlighet ska hanteras i straffrättsprocessen. Mängdens betydelse när det gäller olika narkotiska preparat har till stora delar och framför allt – – när det gäller de lägre strafflatituderna grundats på en farlighetsbedömning som innebär att olika preparat har graderats i förhållande till varandra, och denna farlighetsbedömning hade fått omfattande genomslag i rättstillämpningen och i underrättspraxis . Den brittiska medicinska tidskriften redovisade 2010 en översikt över farligheten hos en rad droger omfattande alkohol, tobak, narkotika och dopningsmedel (Nutt, , , , , : Drug harms in the UK: a multicriteria decision analysis, , 2010, vol. 376, s. 1558–1565). Underlaget för översikten utgjordes av en bedömning av en grupp experter utifrån en lista med 16 skadekriterier (dödlighet, skador, beroende, nedsättning av psykiska funktioner, ekonomiska förluster, brott m.m.). Kriterierna viktades för att tillmätas olika tyngd i utslaget. Tjugo substanser bedömdes med avseende på deras farlighet för individen respektive för andra människor men även sammantaget. Det som av vissa bedömare möjligen kunde sägas vara nytt var konsensusförfarandet och även det stora antalet medverkande samt det stora antalet droger. Konsensusförfarandet har den forensiska nackdelen att det inte rymmer särskilt mycket av diskussion. Det går inte att se vilka argument eller fakta som tillmätts avgörande betydelse. Försöken till numerisk beräkning kan också ge en falsk känsla av exakthet och är känslig för en eventuell ny och annorlunda viktning av kriterierna. I övrigt gav artikeln ingen fullständig översikt över tillgängliga preparat. kommenterade artikeln i tidskriften på följande sätt i Mefedrondomen. ”Något underlag för att föra över dessa bedömningar till svensk rättspraxis finns inte. Undersökningen ger emellertid stöd för en rättstillämpning som innebär att försiktighet iakttas med att utifrån farlighetsbedömningar lägga generella schabloner avseende art och mängd till grund för straffvärdebedömningen i enskilda fall” (NJA 2011 s. 357). Artikeln har således ansetts som tillräcklig för att skapa den osäkerhet som krävs för att kunna frångå tidigare gjorda bedömningar av preparats farlighet. Under arbete med internationella narkotikakonventioner och motsvarande svenska lagstiftning har vetenskapliga underlag använts för att göra bedömningar av farligheten hos enskilda preparat och uppdelningar av sådana i särskilda klasser när det gäller kontroll, tillåten medicinsk användning m.m. Även vid utformningen av svenska narkotikaförteckningar har vetenskapliga underlag använts för att bedöma farligheten hos enskilda preparat. Mot denna bakgrund framstår det förhållandet att företrädare för upprepat påståendet om att artikeln i skulle vara den första ”vetenskapliga” översikten som ogrundat. I propositionen En effektivare narkotika- och dopningslagstiftning (prop. 2010/11:4 s. 96) angavs bl.a. annat följande: ”Att utreda farligheten hos nya substanser måste anses vara en av Statens folkhälsoinstituts viktigaste uppgifter i klassificeringssammanhang.” har uttalat att frågan om ett preparats farlighet är en bevisfråga och att den inte lämpar sig för prejudikatbildning. har man från domstolens sida i Mefedrondomen påpekat att ”En annan sak är att någon bevisning angående ett preparats generella farlighet normalt inte krävs om frågan inte tas upp av någon part. Domstolen får då utgå från vad som är allmänt känt i detta hänseende.” Sänkningen av straffvärdena kopplat till farlighet och därmed också mängden narkotika har skett till synes utan annat underlag än artikeln i tidskriften och den osäkerhet denna artikel enligt har gett upphov till. Med hänvisning – exempelvis – till allt oftare återkommande påståenden om att cannabis skulle vara en harmlös drog finns det anledning att påpeka att utvecklingen gått i motsatt riktning, mot ökad farlighet. Exempelvis har halterna av det mest kända av de närmare 300 verksamma ämnena i cannabis – tetrahydrocannabinol (THC) – ökat från en nivå om i allmänhet 2–till halter . Detta innebär ökade koncentrationer i människokroppen för dem som missbrukar cannabis med ökade skadeverkningar som följd. Eftersom skadeverkningarna av cannabis kan antas öka har därmed farlighetsgraden när det gäller cannabis också höjts. Här kan också nämnas att cannabis med högre halter THC nu betraktas som en så kallad ”heavy drug” i , och i arbetade man med särskild lagstiftning i syfte att höja påföljderna för cannabis med THC-halter överstigande . I har verkat i motsatt riktning när det gäller flera olika narkotiska preparat. Höjda straff för narkotikabrottslighet, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3331 av och (båda SD) och 2015/16:24 av (M) och 2015/16:1485 av (M). När det gäller straffskalan för narkotikabrott vill vi se åtgärder med syfte att ge brotten högre straffvärden, inte minst sedan 2011 förändrade praxis, vilket resulterade i sänkta straff för narkotikabrott. Vi kan se fördelen med en uppdelad straffskala där synnerligen grovt narkotikabrott samt synnerligen grov narkotikasmuggling genom straffskalan utesluter ett straffvärde . Förslaget tillfredsställer emellertid inte vår ambition om en generell straffskärpning för narkotikabrott, eftersom det inte i övrigt föreslås en straffskärpning för de olika kategoriernas miniminivå och maximinivå. Vi vill att maximinivån för ringa, normalgrad, grovt samt synnerligen grovt narkotikabrott och narkotikasmuggling blir föremål för höjda straffnivåer. Vi föreslår också att normalgrad, grovt och synnerligen grovt narkotikabrott- och narkotikasmuggling blir föremål för höjda miniminivåer. Den föreslagna skärpning av straffen för brottskategorierna blir därmed en harmonisering till hur vi föreslår att andra brott ska värderas. Drogen kat, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 17. Drogen kat är narkotikaklassad i . Smugglingen av kat har ökat markant . I vissa befolkningsgrupper leder användandet av kat till svåra problem med integreringen i det svenska samhället. Missbruket är betydligt vanligare bland vuxna män än hos kvinnor och leder ofta till misär för familjen. I har den första beroendemottagningen för användare av kat öppnat. Det ökade katanvändandet i har fått till följd att bönder i nu skiftar gröda från kaffe, ”det svarta guldet”, till kat, ”det gröna guldet”. Trots detta börjar skalan för grov narkotikasmuggling att gälla först vid en insmugglad mängd på kat. Vi yrkar därför på att gränsen för grov narkotikasmuggling sätts till mängden för drogen kat. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:111 Synnerligen grova narkotikabrott: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i narkotikastrafflagen (1968:64). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 2015/16:3329 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska följa utvecklingen av rättspraxis och återkomma till med förslag på ändrade straffskalor för de grövre narkotikabrotten och narkotikasmugglingsbrotten om straffnivåerna fortsätter att ligga på samma nivå som , och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur frågan om olika narkotiska preparats farlighet ska hanteras i straffrättsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3331 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja minimi- och maximinivåerna för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:24 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa straffpåföljden vid försäljning av narkotika och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1485 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av narkotikastrafflagen i syfte att skärpa straffen för narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2306 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska införas ett synnerligen grovt narkotikabrott och ett synnerligen grovt narkotikasmugglingsbrott och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt lagstiftning mot kat och tillkännager detta för regeringen.