bet · H301FiU22 · 2016-04-08 00:00:00 — Slutsatsen var att det inte finns några absoluta hinder i lagstiftningen. Varje enskild ansökan om bankverksamhet prövas normalt var för sig tillsammans med de produkter och tjänster som banken tänker erbjuda. Enligt uppgift från har myndigheten inte gjort någon ny bedömning av förutsättningar för islamisk bankverksamhet enligt nuvarande regelverk. Inspektionen har fått in en tillståndsansökan där bolaget i fråga avser att tillhandahålla islamiska banktjänster. Prövning av ärendet pågår, och närmare information kan av detta skäl inte lämnas . Utskottet konstaterar, i likhet med vid tidigare bedömningar, att det inte finns några absoluta hinder för att bedriva bankverksamhet med lån utan ränta inom ramen för gällande lagstiftning. konstaterar utskottet att hanterar en tillståndsansökan om islamisk bankverksamhet. Med hänsyn till vad som sagts ovan avstyrker utskottet motionen om islamisk finansiering. Kontanthantering, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:314 av (S) och 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12 samt 2015/16:1528 av m.fl. (S), 2015/16:1623 av m.fl. (SD) och 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 4. Många människor, framför allt äldre, har stora svårigheter att klara sin vardag utan kontanter. De ser sin tillvaro alltmer beskuren av att många banker har slutat att tillhandahålla och hantera kontanter. har allt fler banker helt upphört med kontanthantering eller infört restriktioner för hur man får ta ut och sätta in sina pengar på banken. Det betyder att många människor har fått rätten till sina egna pengar begränsad. Detta drabbar särskilt människor i glesbygden, där det kan vara långt mellan bankkontoren. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte ha kort av integritetsskäl och en del har problem med tekniken. Vissa affärer tar inte emot kort för att det är dyrt. Jag anser därför att bankerna bör åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. ligger i EU:s bottenliga vad gäller tillgången till bankomater som möjligheterna att ta ut kontanter ur dessa kraftigt har försämrats. Bankomaterna är organiserade i ett gemensamt bolag, , mellan de fem största bankerna. Dessa fem storbanker äger också Bankernas depå AB, BDB, som tillhandahåller all kontanthantering i . Bankerna övertog depån från när den avvecklade sin kontanthantering. Det har lett till en mycket marknadsdominerande ställning för dessa aktörer som deras ägande omöjliggör för nya aktörer att till rimliga kostnader etablera bankomattjänster i . När storbankerna stänger ned bankkontoren på landsbygden har det också inneburit att antalet bankomater har minskat. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga om storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2015/16:314 och motion 2015/16:377 yrkandena 11 och 12. Kontanthantering, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2015/16:314 av (S), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12, 2015/16:1528 av m.fl. (S) och 2015/16:1623 av m.fl. (SD). En tredjedel av landets befolkning bor i glesbygd och landsbygd. Tillgången till grundläggande kommersiell och offentlig service är därför en viktig förutsättning för att livet utanför tätorterna ska fungera. Jag anser att regeringen bör se till att en grundläggande kommersiell och offentlig service på landsbygden också omfattar tillgång till grundläggande betalningsmöjligheter. Med detta menar jag att det på små orter med t.ex. stort besökstryck vid högsäsong ska finnas betalningslösningar som möjliggör för såväl kontantbetalning via uttagsautomater som kortbetalning. I detta ingår också utökade betalningsmöjligheter via sms eller internet för att fler människor ska kunna använda kollektivtrafik i större utsträckning. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2015/16:1934 yrkande 4. Regler för betaltjänster och bankkonton, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:828 av Serkan Köse (S) och 2015/16:176 av (M), 2015/16:1388 av (S), 2015/16:2064 av och (båda SD) och 2015/16:3049 av m.fl. (C) yrkande 2. bedömer att 426 000 svenskar har en skuld hos och enligt granskning av hushållens överskuldsättning uppskattas ca 28 000 svenskar vara svårt skuldsatta. Den som är skuldsatt och registrerad hos kan inte ta del av grundläggande banktjänster som t.ex. bankkort, kreditkort, bolån eller andra krediter. I många fall drabbas unga personer som har en obetald p-bot eller annat som leder till betalningsanmärkningar. När nu kontanthanteringen försvinner i allt större utsträckning drabbas skuldsatta ännu mer. En betalning av räkningar över disk medför dessutom extra kostnader för den enskilde. är bankerna endast skyldiga att erbjuda ett bankkonto men inget mer. För att kunna betala fakturor elektroniskt kan banken ordna så att en person som den skuldsatte känner väl får uttagsrätt från bankkontot. En förutsättning är att den skuldsatte känner personen så pass väl att hen kan överlåta hanteringen av hela lönen eller ersättningen som inkommer på kontot. Dessutom innebär detta förfarande en administrativ börda för personen att föra över pengar och betala den skuldsattes räkningar via sin egen internetbank. Jag anser att det inte är optimalt att 2015 vara beroende av någon annan för att kunna betala sina räkningar. En sådan situation innebär mycket stora begränsningar för redan drabbade personer. Att kunna betala sina egna räkningar via internet sparar pengar åt både skuldsatta och andra resurssvaga grupper, t.ex. pensionärer med låg pension. Jag anser också att det finns samhällsekonomiska vinster med att låta alla få tillgång till internetbank, bl.a. genom färre sjukskrivningar eftersom skuldsatta personer får mer makt över sin ekonomiska situation. Deklarerar de elektroniskt kan de också hantera sina skulder snabbare om de får skatteåterbäring . Det innebär att pengarna sätts in hos , skulden blir betald snabbare och räntan på skulden därmed mindre. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att ge alla rätt till internetbank. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2015/16:828. , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2015/16:1322 av (M) och 2015/16:2114 av och (båda M). meddelande att man avsåg att försämra servicen till och villkoren för företagskunder och bostadsrättsföreningar utanför de tre storstadsregionerna och vissa högskole- och tillväxtorter. Fokus skulle läggas på . Det är tydligt att i synnerhet avser att nedprioritera . Staten bör i ett sådant läge använda sitt ägarskap av för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Ett viktigt mål bör vara att arbeta för god bankservice och bra lånevillkor för bankkunder i hela . Detta är helt nödvändigt för att skapa nya jobb och tillväxt på mindre orter och på landsbygden. Även landsbygdens invånare måste ha tillgång till service och utlåning. Jag anser därför att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att upprätthåller god service och bra villkor i hela landet. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2015/16:377 yrkande 10. Hushållens skuldsättning, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3080 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1326 av (M), 2015/16:1702 av (M), 2015/16:2045 av och (båda SD), 2015/16:2935 av (M) och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 3. registrerar företag som erbjuder krediter till konsumenter. Myndigheten gör även vissa kontroller i fråga om lämplighet, men enligt det nuvarande regelverket krävs det enbart tillstånd för de företag som kombinerar utlåningsverksamhet av krediter med inlåning. Det innebär att inspektionen inte har samma befogenheter att utöva tillsyn och ingripa när det gäller företag som bedriver inlåning från allmänheten eller företag som erbjuder krediter till konsumenter. lämnade i samband med den nya konsumentkreditlagen en rapport till regeringen med det huvudsakliga förslaget att tillsynsansvaret för snabblåneverksamhet bör ligga på myndigheten. Med tanke på att antalet obetalda snabblån ökar och att många kreditföretag uppenbarligen inte följer konsumentkreditlagen, anser vi därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att alla finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter bör stå under tillsyn. De företag som inte sköter sig ska således också kunna förlora sitt tillstånd. har kreditgivaren ett tydligt ansvar för att lämna information om den effektiva räntan. Kreditgivaren ska även göra en kreditprövning innan utbetalning. Enligt granskning brister flera av företagen som erbjuder snabblån i den mycket viktiga prövningen. Vi vill att alla företag som erbjuder lån ska ha en god möjlighet att göra en enkel kreditkontroll eftersom det är viktigt att förbättra företagens möjligheter till kreditprövning för att minska risken för överskuldsättning. Av den anledningen anser vi att det är nödvändigt att regeringen utreder möjligheterna att införa ett heltäckande kreditregister med samtliga medborgares skulder. måste givetvis vara uppbyggt på ett sätt så att varje enskild persons integritet skyddas och att företag inte kan använda sig av registret för andra ändamål än de ovan angivna. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker vi motion 2015/16:3080 yrkandena 1 och 2. Uppdelning av banker, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:370 av m.fl. (V) och 2015/16:2219 av m.fl. (MP). I de flesta länder finns en implicit garanti från statens sida, vilken innebär att man inte kommer att låta stora finansiella institut gå i konkurs. Denna försäkran är en förklaring till varför vissa bolag kunnat växa sig så stora att de blivit ”too big to fail” och utgör grunden för den incitamentsstruktur som var en av huvudorsakerna till finanskrisen. Implicita eller uttalade statliga garantier innebär en kraftig subvention av storbankernas upplåningskostnader. Garantierna innebär också att det inte finns någon större anledning för storbankernas kreditgivare att ta reda på bankernas finansiella situation. har försökt uppskatta värdet på den svenska implicita garantin. Myndighetens bedömning är att garantin i genomsnitt har uppgått till för de fyra storbankerna –2014. Både inom EU, i och i pågår ett arbete med strukturella bankreformer för att hindra de största bankerna från att använda eget kapital för riskfyllda aktiviteter. De tekniska lösningarna ser olika ut, men syftet är detsamma – resultatet från bankernas investmentverksamheter ska inte spilla över på resultatet för den mer traditionella affärsverksamheten och i värsta fall hota bankens hela existens. Investmentverksamhetens resultat ska inte heller riskera att skattebetalarna får betala för en verksamhet som inte anses samhällsnyttig. Med tanke på hur stor den svenska banksektorn är i förhållande till BNP så är det troligt att de svenska bankernas investmentverksamhet är betydande. Ett skäl till att en bankdelningslag bör införas har sin grund i den ovan nämnda implicita bankgarantin. Den implicita bankgarantin innebär en kraftig subvention av storbankernas verksamhet. Garantin i sin nuvarande utformning är absurd i och med att bankerna kan använda subventionen till att spekulera med egna pengar i olika finansiella instrument. Det är inte helt enkelt att förstå varför staten ska subventionera privata företags finansiella spekulation och sedan gå in och rädda företag om de riskerar att gå i konkurs av samma skäl. Endast bankernas traditionella verksamhet ska omfattas av den implicita garantin. En lag om bankdelning bör också införas för att minska risken för intressekonflikter. Bankernas nuvarande affärsmodeller innebär att de dels placerar pengar för kundernas räkning, dels handlar för egen räkning. Detta kan leda till betydande intressekonflikter och bidra till att öka instabiliteten i det finansiella systemet. Jag anser därför att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning i syfte att utarbeta ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet, vilket har sin grund i den implicita bankgarantin. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker jag motion 2015/16:370. Regelverk och tillsyn inom finansmarknadsområdet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:317 av (S), 2015/16:983 av Boriana (M), 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 4 och 2015/16:2984 av Per Åsling (C). Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Fyra av fem nya jobb skapas av mindre företag. Det är genom öppenhet och handel vi bygger vårt välstånd. rankas ofta högt i internationella jämförelser när det gäller företagsklimatet. Vårt lands ekonomiska framgång förklaras ofta med att vi haft goda grundläggande villkor för företagande. Institutioner fungerar, regelverk är relativt enkla och vi har en jämförelsevis välutbildad befolkning. Detta innebär dock inte att vi kan slå oss till ro. Många företag och jobb i utmanas ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. Många företag upplever också fortfarande att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration. Det kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Jämfört med andra länder har relativt sett färre medelstora företag. De beslut som fattas politiskt kan få helt avgörande effekt på villkoren och möjligheterna för mindre företag att kunna växa och anställa. Vi anser därför att vi måste bidra till att förbättra förutsättningarna och villkoren för företagande och entreprenörskap. En agenda för växande företag kräver reformer inom en rad olika områden eftersom det är de samlade villkoren som skapar ett bra företagsklimat eller goda förutsättningar för företag att växa. Inom finansmarknadsområdet har regelverken för bank- och finansföretag skärpts . Syftet har varit att bidra till ökad finansiell stabilitet med anledning av finanskrisen. Skärpta regler kan dock hämma konkurrensen och försvåra för mindre företag att växa. Vi vill därför göra reglerna lättare för de mindre företagen. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att se över hur regelverket kan förenklas för mindre aktörer inom bank- och finansmarknaden så att konkurrensen kan öka utan att marknadens tillförlitlighet äventyras. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker vi motion 2015/16:2445 yrkande 6 och 2015/16:2455 yrkande 2. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:173 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om och översyn av konsumentskyddslagstiftningen och skattelagstiftningen samt av annan lagstiftning i syfte att göra det möjligt att bedriva bankverksamhet med islamisk finansiering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:176 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankkonto bör vara en rättighet för privatpersoner och företag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:261 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av lokal närvaro av bankverksamhet och bankkontor på landsbygden och på andra platser där tillgängligheten till banker är låg och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad konkurrens och transparens i banksektorn vad gäller villkor för kontanthantering, in- och utlåning samt räntor och krediter för företagare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:314 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att lagvägen ålägga bankerna att tillhandahålla kontanter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:317 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:370 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning i syfte att utarbeta ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda om storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:828 av Serkan Köse (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att ge alla rätt till internetbank och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:983 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1322 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens innehav i ska avyttras i sin helhet eller i form av en majoritetspost och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1326 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att inrätta en beträffande de svenska hushållens skulder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1380 av och (båda C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1388 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett kontantkort för de grupper som inte kan få ett vanligt betalkort och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1528 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en fungerande kontanthantering i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1529 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1623 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en långsiktigt hållbar och samhällsfinansierad kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1702 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att noga följa utvecklingen i arbetet att minska hushållens skuldsättning samt följa upp införda åtgärder med att förbättra hushållens ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1764 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av införande av högre krav och förutsättningar för startande och bedrivande av inkassoverksamhet i kampen mot bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1816 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förfallna fakturor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1934 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig och kommersiell service på landsbygden också ska innefatta tillgång till finansiella tjänster som betalning eller uttag med kort och kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2045 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en begränsning av bankers möjlighet till borgen vid bostadslån och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2064 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra bankkontonummer flyttbara och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2114 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2125 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett hållbart finansiellt system och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda blankning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insättningsgarantin inte garanteras av staten i första hand, utan genom marknadsbaserade försäkringar, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa reservtäckning för banker och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot spekulation på livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa lokala eller alternativa valutor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2219 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om den svenska banksektorn i syfte att separera affärsbanker från investmentbanker samt begränsa den statliga bankgarantin till de förra och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2268 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig egenfinansiering av gröna investeringar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2445 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att förenkla reglerna för att öka konkurrensen på bank- och finansmarknaderna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2455 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över hur regelverket i banksektorn kan förenklas för små aktörer så att konkurrensen kan öka, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att vidta fler åtgärder för att höja säkerheten för kort med betalningsfunktion och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om kreditupplysningslagen bör ändras så att kreditupplysningar på näringsidkare inte omfattar skulder som inte blivit fastslagna av domstol eller och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2701 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kreditupplysningslagen 7 § bör ändras, det vill säga samma regler ska gälla oavsett om det gäller fysiska personer med eller utan näringsverksamhet eller juridiska personer, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2935 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om engagemangsrapporter för borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser för privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2984 av Per Åsling (C):