bet · H401UbU2 · 2016-12-02 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för produktion och distribution av kurslitteratur för högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera verksamheten. Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelats det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Myndigheten för tillgängliga medier ska enligt myndighetens instruktion bl.a. förse högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning sådana exemplar av kurslitteratur som de behöver för att kunna ta del av litteraturen. Regeringen anser att de nuvarande anslagsändamålen bör harmoniera med myndighetens instruktion och att anslaget därför även får användas för distribution av litteratur för den angivna målgruppen. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Studiestartsstöd för . Anslaget får användas för utgifter för studiestartsstöd och tilläggsbidrag. Studiemedlen är inte utformade så att alla arbetslösa som är eller äldre ser utbildning och studier som ett realistiskt alternativ. Regeringen bedömer därför att ett nytt rekryteringsinriktat studiestöd – studiestartsstöd – bör införas för att det ska bli lättare att motivera arbetslösa som har kort utbildning och ett stort utbildningsbehov att studera för att underlätta etablering på arbetsmarknaden. Förslaget har presenterats i den remitterade promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF) som utarbetats inom (). Regeringen avser att återkomma till med förslag om att införa ett studiestartsstöd och hur ett sådant närmare ska utformas. Ett studiestartsstöd är avsett att fungera som ett redskap som kommunerna kan använda inom ramen för sitt uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Målgruppen för studiestartsstödet bör vara arbetslösa som är och som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet bör främst lämnas till den som annars inte hade valt att studera och bör endast kunna lämnas . Genom studier med studiestartsstöd öppnas vägar in på arbetsmarknaden och till fortsatta studier med studiemedel. Bestämmelserna för studiestartsstöd bör i så stor utsträckning som möjligt överensstämma med reglerna för studiemedel. CSN bör i huvudsak sköta administrationen av stödet. När reformen är fullt utbyggd räknar regeringen med att ca 10 000 heltidsstuderande kommer i fråga för studiestartsstöd. Eftersom många studerar än eller på deltid går det i genomsnitt flera studerande på en sådan helårsplats. Det innebär att ca 15 000–20 000 personer med stora utbildningsbehov kommer att rekryteras till utbildning. Regeringen beräknar att kostnaden för ett nytt studiestartsstöd blir ca för en heltidsstuderande (motsvarande ). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Centrala () förvaltningsutgifter. Regeringen gör bedömningen att ett studiestartsstöd bör införas för att det ska bli lättare att motivera individer som har ett stort utbildningsbehov att studera (se anslaget 1:7). För att ge CSN möjlighet att utveckla och administrera stödet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017 och beräknar att det ökar med . För att ge CSN ekonomiska förutsättningar att fortsätta att vara en välfungerande myndighet och för att säkerställa CSN:s hantering av de ytterligare förändringar som presenteras i denna proposition föreslår regeringen att anslaget ökas med 2017. CSN bedriver ett arbete med att införa ett nytt systemstöd för att bl.a. effektivisera administrationen av studiestöden. Med anledning av bl.a. detta beräknar regeringen att anslaget minskar med . Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2017 och beräknar att det minskar med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 217 . Regeringen anger som skäl för förslaget att den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2016. Nettoupplåningen beräknas till , beslut av återkravskapital till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2017 och beräknar att det minskar med för att bidra till finansiering av en nationell digital infrastruktur (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1 och not 2). I kommittémotion 2016/17:3047 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel jämfört med regeringens förslag med . Motionärerna föreslår även en minskning av anslaget 1:8 med och av anslaget 1:9 med jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:1 Studiehjälp jämfört med regeringens förslag med . Motionärerna föreslår även en ökning av anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk med . Dessutom föreslås att tillförs ett nytt anslag 99:1 Examensbonus . Motionärerna lägger fram flera förslag för att göra det lättare att studera i vuxen ålder och avsätter till ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet. Motionärerna vill att fribeloppet höjs från dagens dryga till per kalenderår för att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier (yrkande 2), att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt utökas (yrkande 3), att åldersgränsen för studiemedel höjs till (yrkande 4) och att tilläggslån för studerande höjs från till (yrkande 5). I yrkande 6 uppmärksammar motionärerna att alla ungdomar i grund- och gymnasiesärskolan som inte avslutat sin skolgång har rätt till aktivitetsersättning utan prövning av arbetsförmåga vid s.k. förlängd skolgång. Motionärerna föreslår en reformerad ersättningsmodell så att unga människor inte med automatik får förtidspension enbart för att de går i särskola. Motionärerna tillför för de ändamål som anges ovan till anslaget 1:1 Studiebidrag, till anslaget 1:2 Studiemedel och till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (ökade kostnader för Rg-bidrag relaterade till ersättningsmodellen). I yrkande 7 föreslås en satsning på en examensbonus för lärare och sjuksköterskor som omfattar och därutöver per genomförd termin för det antal terminer som överstiger . För ändamålet tillförs . Även i partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås att det ska införas en examensbonus för alla som tar examen från lärar- eller sjuksköterskeutbildningen. I kommittémotion 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslår motionärerna att det ska införas ett studiestartsstöd för att sänka trösklarna för att långtidsarbetslösa utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning ska börja studera. [6] Studiebidraget föreslås uppgå till under maximalt . Fullt utbyggd beräknas reformen omfatta ca 15 000 personer. Studiestartsstödet föreslås samordnas med andra förmåner och ska inte kunna betalas ut som exempelvis aktivitetsstöd eller sjukersättning. I yrkande 20 vill motionärerna att fribeloppet höjs från till per kalenderår för att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier. Motionärerna vill också att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt ska utökas och att åldersgränsen för studiemedel höjs till . Slutligen bör enligt motionärerna möjligheten till tilläggslån för studerande höjas från till . Även i motion 2016/17:3329 av (M) yrkande 1 begärs en höjning av fribeloppet för studerande. I kommittémotion 2016/17:2477 av m.fl. (SD) föreslås en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser att det behövs ytterligare incitament för att motivera elever att välja att studera till yrken där det råder brist på personal, och till utbildningarna på och öronmärker pengar för att kunna öka studiestödet till dem som väljer att läsa dessa utbildningar. I kommittémotion 2016/17:3415 av m.fl. (C) föreslås jämfört med regeringens förslag en minskning av anslaget 1:1 Studiehjälp med till följd av att föreslår att regeringens förslag i proposition 2016/17:1 utgiftsområde 16 om fler platser på lärarutbildningen avslås. De föreslår även en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel med till följd av förslag om att avskaffa traineejobben. Motionärerna föreslår vidare följande ändringar jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster föreslås minskas med till följd av att åldersavskrivningen av studielån föreslås avskaffas, minskas med till följd av att förslaget om fler platser på lärarutbildningen avslås, ökas med på grund av en studiebonus för deltagare i Teach for och minskas med till följd av förslag om att avskaffa traineejobben. Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor föreslås minskas med till följd av att regeringens förslag om fler platser på lärarutbildningen avslås och med till följd av förslag om att avskaffa traineejobben. Anslaget 1:7 Studiestartsstöd föreslås minskas med till följd av att regeringens förslag om att införa studiestartsstöd avslås, och anslaget 1:8 föreslås minskas med till följd av att regeringens förslag om att införa studiestartsstöd avslås och med till följd av att regeringens föreslagna förstärkning på motsvarande belopp avslås. Motionärerna föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:8 och 1:9. I kommittémotion 2016/17:3484 av m.fl. (L) föreslås en minskning av anslaget 1:1 Studiehjälp med och en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster minskas med , att anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor minskas med och att anslaget 1:8 minskas med jämfört med regeringens förslag. Dessutom avvisar motionärerna regeringens förslag att införa det nya anslaget 1:7 Studiestartsstöd som föreslås uppgå till . Motionärerna ifrågasätter om det är rimligt att införa en modell som innebär att personer med låg betalningsförmåga omfattas av ett studiestödssystem med stor lånedel för att finansiera grundläggande utbildning. Motionärerna föreslår att tillförs ett nytt anslag 99:2 Examenspremie . Premien ska införas för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik för att öka tillgången på dessa lärarkategorier. Motionärerna anser att man inte ska genomföra förslaget om höjd bidragsnivå inom vissa lärarutbildningar, vilket innebär en kostnadsbesparing på inom anslaget 1:2. Även anslaget 1:3 påverkas med 2017. Vidare hänvisar motionärerna till att de inom utgiftsområde 16 föreslår en kvalitetssatsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar. För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor, vilket får konsekvenser för anslagen för studiestöd. Anslaget 1:2 minskas därför med . Även anslaget 1:3 påverkas. Motionärerna vill även göra en satsning på fler sommarkurser så att fler studenter snabbare kan avsluta sina studier. De föreslår för ändamålet inom anslaget 1:2. Motionärerna framhåller också att deras förslag om att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av bedöms leda till att utgifterna inom anslaget 1:3 minskar med 2017. Motionärerna anser att fyller en viktig funktion och anslår ytterligare till anslaget 1:2. Även anslaget 1:3 påverkas. Motionärerna framhåller att de avvisar regeringens förslag att bygga ut lärarutbildningen med totalt 3 600 platser till 2021 (se utg. omr. 16) och att det får konsekvensen att anslaget 1:2 minskas med 2017. Även anslaget 1:3 påverkas. Även delar av utbyggnaden av folkhögskolan avvisas av motionärerna, vilket minskar utgifterna med totalt inom anslaget 1:2 . Även anslaget 1:3 och anslaget 1:4 påverkas. Förändringar av det statliga stödet till vuxenutbildning som föreslås inom utgiftsområde 16 får konsekvensen att anslaget 1:2 minskas med 2017. Även anslaget 1:3 och anslaget 1:4 påverkas. Motionärerna föreslår inom utgiftsområde 10 att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet i stället för aktivitetsersättning och anslår därför ytterligare 92 000 000 till anslaget 1:1 och ytterligare till anslaget 1:2. Motionärerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned , vilket påverkar anslaget 1:8. I kommittémotion 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel med 2 jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår även minskningar av anslagen 1:3 Avsättning för kreditförluster med , 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med , 1:7 Studiestartsstöd med och 1:8 med jämfört med regeringens förslag. I yrkande 2 föreslås att den åldersavskrivning av studielån som finns avskaffas. Motionärerna framhåller att man för att värna ett generöst studiestödssystem måste ha målet att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Investeringar i det svenska samhällsbygget för fler jobb, bättre skolresultat och stärkt välfärd är en förutsättning för att ska vara ett hållbart samhälle där ingen lämnas efter och inte heller hålls tillbaka. Studiestödssystemet i syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studierna. Systemet är, och ska fortsätta vara, ett av världens mest omfattande. Studiesystemets utjämnande effekt bidrar till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Utbildning är avgörande för att skapa aktiva samhällsmedborgare, för enskildas utveckling och arbetsmarknadsutsikter samt för att arbetsmarknaden ska fungera väl genom att bidra till samhällets kompetensförsörjning. Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för att ska vara en kunskapsnation i världsklass som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag m.m. och avstyrka motionerna. När det gäller yrkanden om att höja fribeloppet vill utskottet anföra följande. Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. , CSNFS 2001:1). har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Fribeloppet uppgår efter höjningarna till per kalenderhalvår (med studiemedel) vid heltidsstudier . CSN:s uppföljning av den höjning av fribeloppet som gjordes 2011 visar att höjningen gav många studerande en bättre ekonomisk situation genom att betydligt fler fick behålla studiemedlet när de jobbade vid sidan av studierna och färre blev återbetalningsskyldiga i efterhand jämfört med året innan höjningen (CSN, rapport 2014:7). Utskottet vill betona att syftet med heltidsstudier är just att studier ska bedrivas på heltid och mot denna bakgrund och med anledning av de senaste årens stora höjningar av fribeloppet anser utskottet att fribeloppsgränsen är rimlig. Utskottet avstyrker därför yrkanden om höjt fribelopp. Vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande När det gäller yrkanden om att utöka antalet veckor som studerande som fyllt kan beviljas studiemedel och om att höja den övre åldersgränsen för att beviljas studiemedel till vill utskottet anföra följande. Den tid som man som studerande kan beviljas studiemedel är begränsad. Skälet är dels att gränsen ska uppmuntra till effektiva studier, dels att kostnaderna ska begränsas, både för de studerande och för samhället. För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för hur många veckor studiemedel kan lämnas. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det särskilt gäller äldre studerande gäller bl.a. att fr.o.m. det år då den studerande fyller kan han eller hon få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen, 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen och 5 kap. CSNFS 2001:1). Reglerna om den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjdes från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även reglerna om nedtrappning i rätten att låna höjdes med . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet sker numera (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft . Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att den gällande regleringen av tids- och åldersgränser för att beviljas studiemedel i de hänseenden som berörs ovan är väl avvägd, och ser således inte något behov av en ytterligare ändring. Avskaffad åldersavskrivning av studielån När det gäller yrkandena om slopad åldersavskrivning av studielån vill utskottet anföra följande. beslutade att bifalla ett motionsyrkande som innebar att regeringen skyndsamt skulle återkomma med ett förslag om avskaffad åldersavskrivning av studielån och återkrav av studiemedel. Förslagen skulle bl.a. innebära att åldersavskrivningen av studielån, som sker vid utgången av det år då låntagaren fyller , avskaffas. Även motsvarande åldersavskrivning i fråga om återkrav av studiemedel (studiebidrag och studielån) skulle tas bort. Studielån skulle dock fortsatt skrivas av om det fanns synnerliga skäl för det eller om låntagaren avled. Även återkrav skulle fortfarande skrivas av vid dödsfall (bet. 2014/15:UbU2 s. 28–30, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget gjorde regeringen bedömningen att någon avskaffad åldersavskrivning av studielån och återkrav av studiemedel inte skulle genomföras. I utbildningsutskottets yttrande till finansutskottet över vårändringsbudgeten ställde sig utbildningsutskottet bakom regeringens bedömning och framhöll i likhet med regeringen att det finns flera allvarliga problem med att genomföra en avskaffad åldersavskrivning och återkrav av studiemedel, bl.a. att det på ett oskäligt sätt missgynnar personer med låga inkomster och pensioner och då särskilt kvinnor (yttr. 2014/15:UbU6y s. 8). Utskottet har inte ändrat uppfattning utan anser fortfarande att åldersavskrivningen för studielån och återkrav av studiemedel ska behållas. Yrkandena om slopad åldersavskrivning av studielån bör därmed inte bifallas av . När det gäller yrkandet om att höja tilläggslånet för studerande vill utskottet anföra följande. En studerande kan få ett tilläggslån på (2016) vid heltidsstudier fr.o.m. det kalenderår då han eller hon fyller . Tilläggslånet kan beviljas oavsett utbildningsnivå, men som längst . Tilläggslånet är avsett för dem som tidigare haft arbetsinkomster, för att underlätta övergången mellan arbete och studier. Därför krävs det att den studerande haft en viss lägsta inkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Inkomsten ska uppgå till om studierna påbörjas (3 kap. 14 § studiestödslagen och 3 kap. 12 och 15 §§ studiestödsförordningen). ställde sig bakom en höjning av tilläggslånet med ca per studiemånad fr.o.m. . Utskottets uppfattning är att det måste finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat. Som framgått ovan höjdes tilläggslånet , och utskottet ser inget behov av att återigen höja tilläggslånet och därmed gå motionärerna till mötes. Reformerad ersättningsmodell vid förlängd skolgång Utskottet kan konstatera att ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning har fått sin skolgång förlängd har rätt till ekonomisk ersättning från sjukförsäkringen i form av aktivitetsersättning. Utskottet anser att det är angeläget att dessa ungdomar ska ges goda förutsättningar att slutföra studierna, utan att risken för ett långvarigt beroende av sjukförsäkringen ökar. Utskottet vill därför framhålla att det i betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) bl.a. föreslås att studerande med funktionsnedsättning i stället ska inordnas i det ordinarie studiestödssystemet. Betänkandet bereds inom . När det gäller frågan om arbetsförmågan vid prövningen av aktivitetsersättningen vill utskottet uppmärksamma att regeringen avser att ge i uppdrag att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att vidareutveckla prövning och utredning av arbetsförmågan före beslut om aktivitetsersättning (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 10 s. 39 f.). Utskottet anser att det finns skäl för att avvakta den pågående beredningen i ärendet och ser därför inte någon anledning till att bifalla yrkanden om ungdomar med förlängd skolgång. När det gäller yrkanden om att det bör införas en examenspremie eller examensbonus på lärarutbildningar m.m. vill utskottet anföra följande. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . Syftet var att stärka rekryteringsläget eftersom bristen på utbildade lärare inom dessa områden är bekymmersam (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 s. 38 f.). beslutade dock att i stället skulle anvisas ett nytt anslag 1:7 Examenspremie för examenspremier till studerande på bl.a. kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik (bet. 2014/15:UbU2 s. 36–37, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget återkom regeringen med förslaget om den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studenter inom vissa lärarutbildningar. , som yttrade sig till finansutskottet över förslaget, ansåg i likhet med regeringen och den bedömning som gjordes i budgetpropositionen att det för att rekrytera studerande till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik är lämpligare att ge den högre bidragsnivån inom studiemedlen (yttr. 2014/15:UbU6y s. 7).