bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — I enlighet med vad som aviserades i propositionen Vårändringsbudget och budgetpropositionen har regeringen avsatt för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram, varav ska avsättas för uppdraget om nationella it-strategier (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 176 och 180). delredovisade uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S). lyfte bl.a. fram att skolans personal har behov av kompetensutveckling i hanteringen av tekniska hjälpmedel, och lämnade förslag på kompetensutvecklingsinsatser inom skolutvecklingsprogrammet Digitalisering. I en andra delredovisning av uppdraget, vilken redovisades i samband med de förslag till nationella it-strategier (U2015/04666/S) som lämnade till regeringen (dnr 2015:01153 och 2015:00067), framförde bl.a. att det finns ett stort behov av kompetensutveckling inom digitaliseringsområdet på alla nivåer inom skolan. Särskilt angeläget är enligt att stärka rektorernas kompetens. Arbetet med att ta fram insatser för rektorer, lärare och personal i förskolan har påbörjats. Vad gäller förslag om nationell it-strategi framförs bl.a. att det finns behov av insatser som syftar till att alla elever och personal ska utveckla den digitala kompetens som de behöver. Andra aspekter av uppdrag om nationella skolutvecklingsprogram och en nationell it-strategi behandlas vidare under avsnitten Digitalt lärande och Barn och elever med ett annat modersmål än svenska. Regeringen genomför ett flertal fortbildningsinsatser för lärare och förskollärare, exempelvis inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket och Lärarlyftet II. Utskottet vill också lyfta fram de pågående fortbildningsinsatserna Läslyftet och Matematiklyftet. har även medel avsatts för att genomföra kompetenshöjande insatser för lärare som undervisar i svenska som andraspråk. Vidare konstaterar regeringen ekonomiska vårproposition att behovet av lärare med behörighet i svenska som andraspråk är stort och aviserar att den avser att tillföra medel för ändamålet 2017. Syftet med Förskolelyftet var att öka förskolepersonalens kunskap på områden där kraven skärpts i läroplanen. Utskottet vill framhålla att förskolans personal framöver kommer att omfattas av fortbildningsinsatserna Läslyftet, som pågår fram , och Matematiklyftet. Jämställdhetsarbetet och diskussionen om människors lika värde ska vara en naturlig och kontinuerlig del av skolans arbete. Utskottet välkomnar att de nationella skolutvecklingsprogram som har i uppdrag att ta fram även ska innefatta kompetensutvecklings- och stödinsatser när det gäller arbetsformer för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, exempelvis i fråga om jämställdhet och normkritik. föreslog i sitt slutbetänkande bl.a. kompetensutvecklingsåtgärder om innebörden i i förhållande till olika verksamheter inom stat och kommun. Utskottet inväntar regeringens beredning av frågan. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2015/16:838 (S) yrkande 3, 2015/16:2427 (S) yrkande 3, 2015/16:2736 (M) yrkande 11, 2015/16:2739 (M) yrkandena 2–5, 2015/16:2774 (M) yrkande 8, 2015/16:2878 (KD) yrkandena 12 och 18 och 2015/16:3073 (M) yrkandena 15 och 17. Särskilt om nationellt digitalt lärarlyft Frågan om skolans digitalisering är både aktuell och angelägen. Utskottet är medvetet om det arbete som pågår inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen och den nationella it-strategin, vilka bl.a. syftar till att utveckla kompetensen i skolan om it som pedagogiskt och administrativt verktyg. delredovisning av dessa uppdrag visade däremot bl.a. att det finns ett stort behov av kompetensutveckling om digitalisering på alla nivåer i skolan. Med hänvisning till detta föreslår utskottet att ska tillkännage för regeringen att den ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft. Detta uppdrag bör inkludera fortbildningsinsatser i fråga om moderna digitala verktyg, hur moderna verktyg kan användas för kunskap om bättre måluppfyllelse samt former för hur lärare kan integrera digitala verktyg i undervisningen. Utskottet tillstyrker med det anförda motion 2015/16:2768 (FP, M, C, KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolledare. Jämför reservationerna 28 (M), 29 (SD), 30 (V) och 31 (KD) samt särskilt yttrande 2 (L). Enligt motion 2015/16:2867 av (SD) yrkande 1 bör det genomföras en översyn av dagens system för rekrytering av rektorer så att fler rektorer kan rekryteras internt inom respektive skola. I yrkande 2 framförs att regeringen bör tillsätta en utredning om hur andelen rektorer med lärarbakgrund kan öka. Motionären anför att det finns ett värde i om en skolas rektor har arbetat med andra saker inom samma organisation och har en lärarbakgrund med grundläggande kunskaper om läraryrkets utmaningar. I motionerna 2015/16:2224 och 2015/16:3161 av (FP) anförs att alla skolledare bör vara utbildade lärare i grunden. Att utöver rektorsutbildning betona rektorns pedagogiska koppling genom krav på lärarutbildning skulle höja den pedagogiska nivån på skolan, menar motionären. Detta skulle dessutom innebära ytterligare ett tydligt karriärsteg för skolans pedagogiska personal. Rektorsutbildningen och kompetensutveckling för rektorer I motion 2015/16:786 av (FP) anförs att man bör se över möjligheten att vidga rektorsutbildningen för de som inte redan har en anställning som skolledare. Enligt motionären skulle detta kunna bidra till att fler får insikt i vad det innebär att vara rektor, att rekryteringsbasen utökas och att fler stannar i yrket. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 15 anför motionärerna att rektorsutbildningen även bör öppnas för personer som ännu inte fått en rektorstjänst. Enligt förslaget bör rektorsutbildningen utformas som en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap och därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och rektorslyftet. I yrkande 17 i samma motion anför motionärerna att rektorer bör erbjudas återkommande handledning. Den som tillträtt en tjänst som rektor har ett fortsatt behov av handledning för att utveckla sitt pedagogiska ledarskap. I kommittémotion 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 4 framhålls att det bör införas en obligatorisk och förskoleanpassad befattningsutbildning för förskollärare i förskolan. bör därför enligt motionärerna ges i uppdrag att se över hur befattningsutbildningen dels kan bli obligatorisk för skolledare i förskolan, dels kan kompletteras och anpassas i relevanta delar till förskolans miljö, form och förutsättningar. I yrkande 5 föreslår motionärerna att förskolechefernas titel ska ändras till rektor. Enligt motionärerna är förskolechefer lika betydelsefulla som rektorer när det gäller att leda det pedagogiska arbetet. För att förtydliga förskolans roll i utbildningskedjan är det därför enligt motionärerna centralt att stärka förskolechefernas uppdrag och status. I kommittémotion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 3 framför motionärerna att förskolechefer bör göras till rektorer. Enligt motionärerna skulle detta bidra till att höja förskolechefernas status och sätta fokus på att förskolan är en egen skolform. För att förskolans chefer ska få ytterligare fördjupade kunskaper om hur förskolan ska uppfylla sitt pedagogiska uppdrag krävs också en rektorsutbildning för förskolan. Bakgrund och gällande rätt Ledningen av utbildningen regleras i 2 kap. 9–12 §§ skollagen (2010:800). Av bestämmelserna framgår rektorns och förskolechefens arbetsuppgifter och behörighetskrav. Enligt 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor, och det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef. Dessa ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Enligt 10 § beslutar rektorn och förskolechefen om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (11 §). Enligt 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning. Fortbildningsinsatser för rektorer och förskolechefer Rektorsprogrammet är en grundläggande befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen löper , är på avancerad nivå och har tre kunskapsområden: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning samt skolledarskap. Enligt 2 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer är syftet med utbildningen att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Den pågående fortbildningen för rektorer om 7,5 högskolepoäng är inriktad mot styrnings- och ledarskapsfrågor för att ge rektorerna förutsättningar att utveckla och fördjupa sitt pedagogiska ledarskap dels utifrån kraven i skollag och läroplaner, dels utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Re-geringen beräknar att fortbildningssatsningen för rektorer ska pågå . Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet lämnade sitt betänkande Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22) till regeringen. Utredaren har lämnat förslag på ett flerårigt nationellt handlingsprogram i syfte att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Inom ramen för handlingsprogrammet föreslog utredaren bl.a. ”att en ny rekryteringsutbildning inrättas som riktar sig till lärare eller andra som är intresserade av framtida ledaruppdrag på olika nivåer inom skolan”. Enligt förslaget ska utbildningens syfte vara ”att främja rekryteringen av skolledare, men också ge kompetensutveckling för personer som har eller kommer att ha andra ledaruppgifter som exempelvis arbetslagsledare”. Ärendet bereds inom . Utskottet är medvetet om de utmaningar som dagens rektorer och förskolechefer står inför. Skolledarna har också en nyckelroll när det gäller utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. I sammanhanget vill utskottet understryka huvudmännens ansvar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att leda verksamheten mot högre måluppfyllelse. Utskottet vill även framhålla att 2 kap. 11 § skollagen fastställer att endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt får anställas som rektor eller förskolechef. När det gäller motionsyrkanden om att öppna upp rektorsutbildningen för lärare och andra yrkesgrupper anser utskottet att man inte bör föregripa beredning av de förslag som lämnades av Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet (SOU 2015:22) om bl.a. en ny rekryteringsutbildning för personer som är intresserade av ledaruppdrag inom skolan. När det gäller yrkanden om en obligatorisk utbildning för förskolechefer hänvisar utskottet till den pågående fortbildningsinsatsen för skolledare i förskolan och till att även förskolechefer har möjlighet att gå Rektorsprogrammet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:100 (V) yrkande 3, 2015/16:786 (FP), 2015/16:2224 (FP), 2015/16:2774 (M) yrkandena 4 och 5, 2015/16:2867 (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2878 (KD) yrkandena 15 och 17 och 2015/16:3161 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledare. Jämför reservationerna 32 (M) och 33 (C). I kommittémotion 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att studie- och yrkesvägledarnas roll måste uppvärderas. Motionärerna anser att en aktiv studie- och yrkesvägledning inte kan dröja till dess att gymnasievalet ska genomföras eftersom eleverna behöver bli medvetna om det kommande arbetslivet redan från lågstadiet. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 13 yrkar motionärerna att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad än vara integrerad i hela skolans verksamhet. Motionärerna anför bl.a. att studier visar att de yngre barnens undervisning i högre grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag men att detta avtar i de högre årskurserna. I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 5 anför motionärerna att invanda könsrelaterade mönster vid utbildnings- och yrkesval ska brytas genom en mer aktiv studie- och yrkesvägledning och ett tydligare genusperspektiv genom hela skolan. Motionärerna menar att specifika informationsinsatser behövs vid val till grund-, gymnasie- och högskola. Enligt motionärerna behövs även utbildningsinsatser med genusperspektiv för rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) ska studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen, och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning. Vidare anger de övergripande målen i läroplanen att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet samt bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund. Enligt läroplanen förutsätts dessutom att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) att skolans personal, efter att rektorn har gjort en arbetsfördelning, bl.a. ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn ansvarar vidare för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. Rektorn ansvarar även för att studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta. har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Detta uppdrag förlängdes i och med antagandet av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 175, bet. 2015/16:UbU1 s. 77). Uppdraget ska enligt regeringen syfta till att höja kvaliteten i skolornas arbete med arbetslivskunskap och dessutom byggas ut med ytterligare fokus på att stärka jämställdhetsperspektivet. I regleringsbrev (s. 5) anges att fortbildningsinsatserna framöver ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . I den senaste delredovisningen (dnr 2013:00121) meddelar att man har genomfört en rad insatser inom det aktuella uppdraget. Myndigheten har bl.a. upphandlat sju olika högskolekurser för studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare vid tre lärosäten. Totalt deltog ca 250 studie- och yrkesvägledare, skolledare eller lärare i någon av de olika fortbildningskurserna . Vidare redovisar att olika stödmaterial har utarbetats för lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare. Ett av materialen syftar till att stödja och stimulera arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i undervisningen och utgår från kursplanernas centrala innehåll. publicerade även ett metodmaterial med fokus på genusmedvetenhet och normkritik. Materialet riktar sig till alla som på olika sätt arbetar med att tala om arbetslivet i undervisningen, med utgångspunkt i de skrivningar som finns i skolans olika styrdokument. meddelar vidare i delredovisningen av uppdraget att man genomfört ett utbildningspaket om skola och arbetsliv, riktat till främst lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare i . har insatsen utvidgats mer systematiskt mot gymnasieskolan, svenska för invandrare och den kommunala vuxenutbildningen. Utbildningspaketet har tagits fram tillsammans med Arbetsförmedlingen i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång. har ca 1 440 lärare, studie- och yrkesvägledare samt skolledare deltagit i utbildningen på 20 olika orter. lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2015:97). I betänkandet konstaterar utredaren bl.a. att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet behöver förbättras. Utredaren föreslår bl.a. att läro- och kursplaner bör förtydligas när det gäller kunskaper om arbetslivet. konstaterar utredaren att det krävs en grundligare analys för större och mer genomgripande förändringar av studie- och yrkesvägledningen i och föreslår att en ny statlig utredning tillsätts med uppdraget att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . Utredningens slutbetänkande har remitterats och utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill framhålla vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning. Med väl underbyggda val minskar risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier och arbete. Utskottet konstaterar att det pågår flera satsningar som riktar in sig på de frågor som motionärerna lyfter fram om studie- och yrkesvägledning. Utskottet ställde sig senast vid behandlingen av budgetpropositionen positivt till att pågående uppdrag att stärka kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen förlängs . Utifrån de redovisningar har lämnat av uppdraget kan utskottet konstatera att myndigheten genomfört ett brett upplägg av aktiviteter och insatser för att ytterligare öka fokus på studie- och yrkesvägledningens viktiga roll i skolan och det faktum att det är flera personalgruppers ansvar att arbeta med dessa frågor. Utskottet vill dessutom upplysa om att de övergripande målen i läroplanen för såväl som gymnasieskolan anger att skolan har ansvar för att motverka att elevernas studie- och yrkesval begränsas av bl.a. kön. Det är därför positivt att ovanstående uppdrag nu har byggts ut med ytterligare fokus på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. När det gäller frågan om att integrera studie- och yrkesvägledningen i hela skolans verksamhet kan utskottet konstatera att läroplanerna för och gymnasieskolan tydliggör att skolans personal har ansvar för att detta genomförs. Utskottet vill i sammanhanget särskilt lyfta fram de utbildningsinsatser som genomför för lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång. Utskottet vill slutligen peka på det arbete som pågår i utifrån slutbetänkande. Utifrån det nu pågående arbetet med att stärka studie- och yrkesvägledningen, jämställdhetsperspektivet inom studie- och yrkesvägledningen samt integreringen av studie- och yrkesvägledningen i skolans alla verksamheter avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2399 (C) yrkande 13, 2015/16:2431 (C) yrkande 5 och 2015/16:2775 (M) yrkande 3. Barn och elever med ett annat modersmål än svenska Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barn och elever med ett annat modersmål än svenska. Jämför reservationerna 34 (M) och 35 (V). I kommittémotion 2015/16:2738 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att det behövs digitalt innehåll på flera språk för elever med annat modersmål än svenska. Motionärerna anser därför att ska få ett tydligt uppdrag att ta fram digitalt innehåll på flera språk för att kunna underlätta för elever med annat modersmål att tillgodogöra sig det kunskapsinnehåll som finns i skolans läro- och kursplaner. I motion 2015/16:1182 av och (båda M) anförs att ska inkluderas i lagen om nationella minoriteter och att skollagen och minoritetslagen ska harmoniseras. Motionärerna pekar på att bl.a. förskolan ingår i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Motionärerna anser vidare att det behövs undervisning i finska i olika grundskoleämnen för att barn som börjar sin väg mot aktiv tvåspråkighet i förskolan ska få möjlighet att bli tvåspråkiga fullt ut. och (båda MP) framför i motion 2015/16:2179 att det är mycket viktigt att ett barn som placeras av ges möjlighet att behålla kontakten med sitt ursprung. Motionärerna yrkar därför att barn som placerats av ska ha tillgång till modersmålsundervisning. I kommittémotion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 4 anför motionärerna att bör ges i uppdrag att genomföra en fördjupad kartläggning av situationen när det gäller modersmålsstöd i förskolan. Motionärerna påpekar att det är väl belagt att den som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre möjligheter att lära sig nya språk, t.ex. svenska, och även att utveckla kunskaper inom andra områden såsom matematik. Bakgrund och gällande rätt Rätten till modersmålsstöd och modersmålsundervisning Av 14 § språklagen (2009:600) framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § och 9 kap. 10 § skollagen (2010:800) regleras att förskolan respektive förskoleklassen ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Bestämmelserna om modersmålsstöd i förskolan respektive förskoleklassen lagreglerades i samband med införandet av skollag. Skälet till detta var enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 350–351 och s. 360–361) att förtydliga förskolans respektive förskoleklassens uppdrag.