bet · H301TU16 · 2016-05-23 00:00:00 — Statistiken är av betydelse inte minst som underlag vid statliga och regionala aktörers transportplanering och utgör dessutom ett centralt underlag för planering av både drift och underhåll samt större nyinvesteringar. Utskottet har behandlat frågan om resestatistik tidigare, senast i betänkande 2014/15:TU13. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda hur tillgången på tillförlitlig och offentlig statistik över punktlighet ska säkerställas liksom möjligheterna att offentliggöra statistiken över resande (bet. 2013/14: TU19, rskr. 2013/14:372). Utredningen om järnvägens organisation har behandlat frågan om statistik och framför bl.a. att regeringen bör ta initiativ till kraftfulla förbättringsåtgärder när det gäller insamling och sammanställning av statistik och andra uppgifter. Utredaren framför bl.a. att för att kunna göra prognoser om järnvägens framtida utveckling men också få fram annat underlag av betydelse för vilka anslagsmedel som bör budgeteras, liksom för andra beslut av betydelse för sektorn, krävs en kraftig förbättring i insamlingen av statistik och andra uppgifter från järnvägens aktörer. Detta inkluderar klargöranden om vilka uppgifter som behövs och varför, med en bättre synkronisering mellan olika myndigheter för att undvika dubbelarbete, både vad gäller insamling och lämning av uppgifter. Av regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår att frågan har behandlats av Utredningen om järnvägens organisation som avrapporterade sitt slutbetänkande . Regeringen framför att ärendet är föremål för beredning inom . Utskottet ser positivt på att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och andra aktörer offentliggör tillgängliga data. Vidare är det av vikt att Trafikanalys offentliga data har en god tillgänglighet. Utskottet välkomnar att regeringen arbetar med frågan och förutsätter att regeringen återkommer till . Med hänsyn till pågående beredning avstyrker utskottet därmed motionerna 2015/16:303 (S), 2015/16:3058 (M) yrkande 29 och 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 9. 2015/16:TU16 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa resenärsfrågor. Utskottet framhåller betydelsen av ett tryggt, säkert och tillgängligt kollektivtrafiksystem och hänvisar till pågående utvecklingsarbete. Jämför reservation 10 (M). I motion 2015/16:493 framhåller (M) att man bör se över möjligheterna att utse försökslän för en pilotstudie av kundvalsmodell i kollektivtrafiken. Motionären framhåller att pilotstudien bör göras i nära samverkan med företrädare för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och att ett statsbidrag för pilotstudien bör undersökas. I motionen anges att en av orsakerna till den högst begränsade effekten av marknadsöppningen är att huvuddelen av kollektivtrafiken upphandlas och skattesubventioneras till drygt hälften av kostnaderna, vilket utestänger kommersiella aktörer från marknaden. och (båda C) framhåller i motion 2015/16:3025 att det bör göras en översyn för att se hur resenärernas ställning inom kollektivtrafiken kan stärkas. I motionen anges att i tidigare arbete med att bl.a. utveckla transportsystem har inte resenärsperspektivet fångats upp på ett systematiskt sätt. Motionärerna anser att det är angeläget att en funktion kommer till stånd som säkerställer och stärker resenärernas ställning inom kollektivtrafiken. Det skulle bl.a., menar motionärerna, ge möjlighet att fokusera på resandet i hela landet, se möjligheterna till samspel mellan olika trafikslag och skapa förutsättningar för kunskap och intresse kring resenärernas behov. I kommittémotion 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 30 framförs att regelverket för s.k. plankning bör ses över för att om möjligt skapa mer preventiva åtgärder. Enligt motionärerna fungerar inte dagens utformning av den s.k. tilläggsavgiften för en passagerare som inte har löst sin biljett för kollektivtrafikfärd tillräckligt väl. Den är dessutom avhängig av att många kontroller utförs. Motionärerna framhåller att var av resorna i s.k. plankning. Utskottet har behandlat frågor som har betydelse för resenärer tidigare, bl.a. i betänkande 2014/15:TU13. Utskottet har framhållit att utvecklingen av ett system som underlättar för resenärer och ett tryggt, säkert och tillgängligt transportsystem för alla är av stor betydelse. Utskottet har även välkomnat de initiativ som har tagits av branschen. I proposition 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag konstateras att det i utpräglade glesbygder finns ett relativt litet utbud av allmän kollektivtrafik medan den särskilda kollektivtrafiken kan vara relativt omfattande i förhållande till befolkningen. Det klargörs vidare i propositionen att det därför behövs en väl fungerande samordning av olika sorters kollektivtrafik för att utnyttja offentliga medel optimalt i syfte att skapa tillgänglighet. Utskottet vill påminna om att den nya lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter trädde i kraft . Lagen omfattar regionala resor med tåg, spårväg, tunnelbana och buss och gäller för sträckor . Lagen ersätter de allmänna resevillkor som tillämpades , bl.a. de frivilliga resegarantierna och lagen om rätt till reseinformation. Vid resor som är eller längre gäller EU:s tåg- och busspassagerarförordningar. Förordningarna innehåller likartade bestämmelser om rätt till ersättning och information vid förseningar och inställda avgångar. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla det viktiga arbete som organisationer för resenärer bedriver, såsom Resenärsforum. Organisationen är en samverkansplattform och tar bl.a. fram remissyttranden och rapporter om aktuella frågor. När det gäller motionsförslag om s.k. plankning vill utskottet peka på att enligt lagen (1977:67) om tilläggsavgift i kollektiv persontrafik får den som driver kollektiv persontrafik, för vilken regeringen eller en förvaltningsmyndighet fastställer taxan, ta ut en tilläggsavgift av resande som inte kan visa giltig biljett. har man utarbetat promemorian Ny lag om tilläggsavgift i kollektivtrafik (Ds 2016:9) som bl.a. innehåller ett förslag till ny lag om tilläggsavgift. I den nya lagen föreslås att en transportör som avser att tillämpa systemet med tilläggsavgift själv ska bestämma storleken på avgiften anpassad till den trafik som den enskilda transportören bedriver, dock inom en högsta gräns som anges i lagen. I promemorian föreslås den nya lagen träda i kraft . Promemorian är föremål för remissbehandling till . Utskottet har i sammanhanget vidare noterat att det av uppgifter i medierna framkommer att SL planerar för bl.a. modernare spärrar och fler kontrollanter i för att minska antalet resenärer som inte har löst biljett. Mot bakgrund av bl.a. pågående utvecklingsarbete avstyrker utskottet motionerna 2015/16:493 (M), 2015/16:3025 (C) och 2015/16:3058 (M) yrkande 30. 2015/16:TU16 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att riva upp kollektivtrafiklagen. Utskottet framhåller att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen. Jämför reservation 11 (V). I partimotion 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att regeringen bör återkomma till med förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Som skäl för yrkandet framförs bl.a. att det inte finns några internationella exempel som visar att avreglerad kollektivtrafik ger fler aktörer, ett ökat trafikutbud och lägre priser. Motionärerna menar att de system som lyckats bäst är de där det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet kan bedrivas av olika aktörer. Utskottet anser att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Kollektivtrafiken ska därför vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. har godkänt regeringens propositioner om en ny kollektivtrafiklag (bet. 2009/10:TU21, rskr. 2009/10:379) och om kompletteringar av kollektivtrafiklagen (bet. 2011/12:TU5, rskr. 2011/12:247). Utskottet vill lyfta fram att ett syfte med den nya kollektivtrafiklagen är att stärka det offentligas arbete med kollektivtrafiken såsom införandet av regionala kollektivtrafikmyndigheter och bestämmelser om trafikförsörjningsprogram osv. I sammanhanget vill utskottet också peka på den uppföljning som trafikutskottet har gjort av kollektivtrafiklagen med utgångspunkt i de transportpolitiska målen och lagstiftningen på området. Viktiga aspekter i uppföljningen har varit resenärernas rättigheter, kollektivtrafikföretagens marknadstillträde och de regionala och centrala myndigheternas agerande. bedömde bl.a. att en allmän översyn bör göras av kollektivtrafiklagen. Utskottet är inte berett att ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:756 (V) yrkande 1, som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att utreda och utvärdera kollektivtrafiklagen. Utskottet hänvisar bl.a. till utskottets uppföljningsgrupps genomförda uppföljning av kollektivtrafiklagen. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 11 konstateras att det är långt kvar tills förutsättningarna för kommersiell linjetrafik är i nivå med de intentioner som kollektivtrafiklagen eftersträvar. Motionärerna framför bl.a. att det finns problem med trafikpliktsbeslut och tillträde till offentligt ägda terminaler och bytespunkter, informationssystem samt betalsystem. I motionen yrkas därmed att regeringen bör utreda och utvärdera den nya kollektivtrafiklagen i syfte att stärka konkurrens, öppenhet och transparens. Enligt utskottets mening är det angeläget att kollektivtrafikmarknaden utvecklas så att den svarar mot de transportpolitiska mål och principer som har antagit. Det innebär bl.a. att kollektivtrafiklagstiftningen ska skapa förutsättningar för att öka det kollektiva resandet och kunna anpassas efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. Ett ökat kollektivt resande bidrar till en miljömässigt hållbar utveckling i hela landet men också till ökad trafiksäkerhet och mindre trängsel. Utskottet vill därför framhålla att det delar motionärernas uppfattning om vikten av att följa upp och utvärdera den nya kollektivtrafiklagen för att säkerställa att den faktiskt verkar i avsedd riktning och bidrar till att genomföra transportpolitiken. Utskottet välkomnar också att Trafikanalys har haft regeringens uppdrag att utvärdera utfallet av reformen på kollektivtrafikområdet. Även Transportstyrelsen har i uppdrag att följa utvecklingen av kollektivtrafikmarknaden dels som tillsynsmyndighet enligt kollektivtrafiklagen, dels som ansvarig för marknadsövervakning. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det beslutade att genomföra en uppföljning av kollektivtrafiklagen. Huvudinriktningen för uppföljningen har varit att ur ett brukarperspektiv undersöka vilka effekter införandet av lagen har fått för resenärerna. Den övergripande bedömning som uppföljningsgruppen gör är att en allmän översyn bör göras av kollektivtrafiklagen. Uppföljningsgruppen menar att en sådan översyn bör beakta de iakttagelser och bedömningar som gjorts i Utskottet vill även peka på att väntas det fattas beslut om en ny kollektivtrafikförordning i EU. Regeringen framhåller därför i vårändringspropositionen (prop. 2015/16:99) behov av att se över den Regeringen anser att det i detta sammanhang också är viktigt att analysera vilka effekter den kollektivtrafiklag som trädde i kraft haft för resenärer och för samhällets kollektivtrafikplanering samt för kostnader för detta. I en interpellationsdebatt (ip. 2015/16:44) framförde statsrådet att hon noga kommer att följa utvecklingen på kollektivtrafikmarknaden och vid behov prova ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att människor ska välja att resa med kollektivtrafik. Med hänsyn till pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 11, som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ökad kollektivtrafik med hänvisning till pågående arbete och beredning. Jämför reservation 13 (V). m.fl. (V) anför i partimotion 2015/16:756 yrkande 2 att regeringen bör återkomma till med en handlingsplan för hur målen om fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken samt fördubblat antal resor till 2020 ska kunna förverkligas. I motionen konstateras att det inte finns något större behov av mer omfattande utredningar, men däremot bör det genomföras en snabbutredning med en mer sammanfattande översyn för detta. Översynen bör resultera i en handlingsplan med förslag på åtgärder och styrmedel. Motionärerna framför i yrkande 3 att bör få i uppdrag att i samarbete med andra berörda myndigheter utarbeta samhällsekonomiska nyttoberäkningsmodeller för satsningar på kollektivtrafik. I yrkande 4 framför motionärerna vidare att regeringen också bör ge i uppdrag att analysera behov av nationella åtgärder för att stärka kostnadseffektivitet i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmålet. I motion 2015/16:1139 av m.fl. (MP) framförs att regeringen bör föra en dialog med berörda aktörer om hur en fördubbling av kollektivtrafiken kan finansieras på ett effektivt och ansvarsfullt sätt, vad gäller både investeringar och drift. Motionärerna framför att för att en fördubblad kollektivtrafik ska bli verklighet måste staten vara med och bidra till finansieringen av en framtida kollektivtrafik. I motionen anges att en modell som skulle kunna prövas är en kollektivtrafikmiljard, dvs. huvudmän för kollektivtrafik får medel beroende på hur många nya resenärer man lyckats attrahera. Motionärerna framför att det skulle innebära att kollektivtrafikhuvudmännen själva kan välja de metoder de tror är mest effektiva. Utskottet har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet menar att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Utskottet vill särskilt lyfta fram kollektivtrafikbranschens initiativ till målet om en fördubblad kollektivtrafik. Det övergripande målet är att kollektivtrafikens marknadsandel ska fördubblas , och som ett mål på vägen ska antalet resor med kollektivtrafik fördubblas till 2020 jämfört med . Utskottet välkomnar initiativet och följer arbetet med stort intresse. riktade därför också ett tillkännagivande till regeringen om statens roll i att bidra till att skapa rätt förutsättningar för att kollektivtrafikbranschens mål om en fördubblad kollektivtrafik ska kunna nås (bet. 2014/15:TU13, rskr. 2014/15:207). Utskottet påminde om att kollektivtrafik är en fråga som är föremål för överväganden i första hand på regional nivå som utskottet underströk att även staten kan vidta åtgärder för att understödja branschens mål om fördubblad kollektivtrafik, inte minst genom att bidra till att ge kollektivtrafikbranschen de förutsättningar som krävs när det gäller exempelvis infrastruktur. Av regeringens skrivelse 2015/16:75 framgår att ärendet bereds inom . Utskottet välkomnar vidare de satsningar som regeringen har gjort på kollektivtrafiken. Utskottet vill gärna bl.a. lyfta fram att regeringen har föreslagit en tidsbegränsad satsning på kollektivtrafik i landsbygd för att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd om 2016, 2017, 2018 samt 2019. har även fått i uppgift att samråda med länen om vad som kan uppnås i respektive län och därefter lämna förslag till regeringen om hur medlen bäst kan användas. har sedermera redovisat sitt förslag som bl.a. innehåller hållplatsåtgärder, optimering av signalsystem samt åtgärder för att möjliggöra samtidig infart. uppger att åtgärderna har prioriterats med hänsyn till geografisk spridningen över landet, åtgärdernas genomförbarhet och överensstämmelse med uppdragets syfte. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg. omr. 22) aviserade regeringen även att avsätts till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort. Regeringen aviserade att staten genom stadsmiljöavtal ska stimulera hållbara transporter i städer. biföll regeringens ökade satsning om 500 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:85). (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer utfärdades av Utskottet vill vidare peka på att i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22) framför regeringen att det är viktigt att staten bidrar aktivt till att förbättra förutsättningarna för personer att resa med Regeringen pekar på att den har flera möjligheter till åtgärder som kan förbättra förutsättningarna för kollektivt resande; framför allt gäller det förbättring av transportinfrastrukturen och genom de regler som styr förhållandena på transportområdet. I budgetpropositionen anges också att det är angeläget att samhällsplaneringen generellt och i ökad utsträckning främjar en samhällsstruktur med goda möjligheter att resa kollektivt, till fots eller med Statsrådet underströk vidare i en interpellationsdebatt i 2015/16:44) bl.a. att en väl fungerande kollektivtrafik är en mycket viktig del av transportsystemet. Statsrådet framförde att det är viktigt att kollektivtrafiken blir attraktivare för att fler ska välja att resa med Vidare konstaterade statsrådet att medel som staten förfogar över för att förbättra kollektivtrafiken är att utveckla den övergripande transportinfrastrukturen, främst i form av vägar och järnvägar. utvecklingen av infrastrukturen pågår en planeringsprocess som kommer att leda fram till att regeringen under innevarande mandatperiod fattar beslut om en ny nationell plan. kollektivtrafik står inför flera utmaningar, varav en av de största är att kostnaden för trafiken ökar mer än vad resandet gör. Utskottet vill dock även peka på att tillgången till kollektivtrafik som alternativ till bil är begränsad på landsbygden. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd är utskottet därför positivt till att regeringen i budgetpropositionen föreslog satsningar på bl.a. kollektivtrafik i landsbygd. Satsningen på kollektivtrafik i landsbygd föreslås uppgå till 2016 och beräknas uppgå till 210–230 2017–2019. ska samråda med länen om vad som kan uppnås i respektive län och därefter föreslå regeringen hur medlen bäst kan användas. Utskottet välkomnar vidare att Statens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) har fått i uppdrag att genomföra en studie om hur exempelvis innovativa lösningar kan öka medborgares vilja och möjlighet att resa kollektivt på den svenska landsbygden. Uppdraget ska redovisas i en delrapport samt i en slutrapport . Utskottet vill även lyfta fram att den uppföljning av kollektivtrafiklagen som har genomförts av utskottet visar att det finns en betydande kreativitet hos aktörerna inom kollektivtrafiken – en förmåga att se nya alternativ och lösningar på gamla problem. Utskottet pekar bl.a. på att ett mer konkret uttryck för detta är K2 som nationellt centrum för forskning och utbildning om kollektivtrafik. Utskottet välkomnar sammanfattningsvis regeringens uttalanden om vikten av en ökad kollektivtrafik. Med hänsyn till pågående arbete och beredning inom finner inte utskottet att det finns anledning att vidta några initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:756 (V) yrkandena 2–4 och 2015/16:1139 (MP). Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om färdtjänst och tillgänglighet inom kollektivtrafiken. Utskottet framhåller betydelsen av tillgänglighet inom kollektivtrafiken och avstyrker motionsförslagen med hänvisning till pågående utvecklings- och utredningsarbete. Jämför reservation 14 (V). Av lagen (1997:736) om färdtjänst framgår att tillstånd till färdtjänst ska meddelas för dem som på grund av en funktionsnedsättning, som inte endast är tillfällig, har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationsmedel. Varje kommun ansvarar i fråga om kommuninvånarna för att färdtjänst av god kvalitet anordnas inom kommunen och, om det finns särskilda skäl, mellan kommunen och andra kommuner. Om en kommun har överlåtit sina uppgifter till en regional kollektivtrafikmyndighet ansvarar myndigheten för att färdtjänst anordnas inom kommunen. Av lagen (1997:735) om riksfärdtjänst framgår att tillstånd till riksfärdtjänst ska meddelas om resan till följd av den sökandes funktionsnedsättning inte till normala reskostnader kan göras med allmänna kommunikationer eller inte kan göras utan ledsagare, ändamålet med resan är rekreation eller fritidsverksamhet eller någon annan enskild angelägenhet, resan görs inom från en kommun till en annan kommun, resan görs med taxi, ett för ändamålet särskilt anpassat fordon eller med allmänna kommunikationer tillsammans med ledsagare, och resan inte av någon annan anledning bekostas av det allmänna. Frågor om tillstånd till riksfärdtjänst prövas av den kommun där den sökande är folkbokförd eller, om kommunens uppgifter har överlåtits till den regionala kollektivtrafikmyndigheten, av denna. Lagen om handikappanpassad kollektivtrafik Enligt lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik ska den som har tillsyn över kollektivtrafik och den som utövar sådan trafik se till att trafiken anpassas med hänsyn till resenärer med funktionsnedsättning. ska särskilda behov hos personer med funktionsnedsättning beaktas när kollektivtrafiken planeras, och de färdmedel som används ska så långt möjligt vara lämpade för resenärer med funktionsnedsättning. Av lagen (2010:1065) om kollektivtrafik följer att de regionala kollektiv- trafikmyndigheterna ska verka för att den regionala kollektivtrafiken är till- gänglig för alla resenärsgrupper. Vidare ska ett regionalt trafikförsörjnings- program bl.a. redovisa tidsbestämda mål och åtgärder för en anpassning av kollektivtrafiken med hänsyn till behov hos personer med Följande ska vidare redovisas: de bytespunkter och linjer som ska vara fullt tillgängliga för alla resenärer, omfattningen av trafik enligt lagen om färdtjänst och lagen om riksfärdtjänst och grunderna för prissättningen för resor med sådan trafik, i den mån uppgifter enligt dessa lagar har överlåtits till den regionala kollektivtrafikmyndigheten. trädde nya bestämmelser i kraft i diskrimineringslagen (2008:567) om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Reglerna ska stärka och komplettera andra lagar och regler om tillgänglighet. Bristande tillgänglighet innebär att en person med funktionsnedsättning missgynnas därför att man inte gjort skäliga tillgänglighetsåtgärder för att personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan funktions- Vilka åtgärder som är skäliga bedöms utifrån bl.a. lagens krav på tillgänglighet samt praktiska och ekonomiska förutsättningar. diskriminering ska bidra till att öka tillgängligheten i samhället så att människor med funktionsnedsättning kan delta på likvärdiga villkor. (M) konstaterar i motion 2015/16:151 att det finns behov av ökad valfrihet inom färdtjänsten. Motionären pekar på att även om många kommuner har upphandlat färdtjänst har det ofta bara lett till att ett privat monopol har uppstått. I motionen framhålls att ett sätt att komma till rätta med denna brist skulle kunna vara att låta lagen om valfrihet utvidgas till att också gälla färdtjänst och sjukresor.