bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Därefter lämnade handläggaren konceptet till expeditions- och rättschefen i för slutlig granskning. Efter att expeditions- och rättschefen godkänt utformningen av beslutet tog handläggaren fram en originalhandling som, efter att handläggaren skrivit under den, lämnades till det föredragande statsrådet för underskrift. Efter det att handlingen 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. undertecknats kunde regeringens beslut expedieras till Vidare anförs i promemorian att den 27 fick ett tjänstemannabesked med anledning av hennes begäran, dvs. efter att begäran inkommit. Stenergard återkom till med en begäran om att det ansvariga statsrådet skulle pröva frågan lämnades frågan till regeringen för prövning. Handläggningen följde sedvanliga berednings- Efter att beredningen avslutats togs ärendet upp vid första möjliga Beslutet expedierades därefter till Stenergard per e-post. Det anförs också i promemorian att statsrådet ansvarade för beredningen av beslutet, eftersom den aktuella handlingen tagits fram av en av de enheter som hon ansvarar för. Vidare anförs att handlingen med den slutliga beräkningen togs fram inför regeringens beslut om regleringsbrev om anslaget Tillfälligt stöd till kommuner och landsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Denna handling omhändertogs för arkivering i samband med att detta ärende slutbehandlades (Fi2015/05568/K). Handlingen innehåller en beskrivning av utgångspunkterna för beräkningen, en redovisning av hur beräkningarna har utförts och resultatet av dessa. statistiska uppgifter som legat till grund för beräkningarna har hämtats från andra ärenden i och från . I promemorian anförs också att de uppgifter som statsrådet Shekarabi lämnade vid interpellationsdebatten om prövningen av framställan utvecklade den motivering som lämnats av Detta var den ståndpunkt som gällde fram till dess att det ansvariga statsrådet eller regeringen prövat frågan. Statsrådet var också vid debatten tydlig med att regeringen skulle ta ställning till om handlingen kunde lämnas ut och att han inte avsåg att föregripa den Vidare anförs i promemorian att vad som utgör en upprättad handling följer av 2 kap. 7 § tryckfrihetsförordningen (TF). Av regleringen framgår att en handling kan vara upprättad, även om det ärende som handlingen hör till inte Det krävs då att någon av de övriga förutsättningarna för detta är uppfylld, t.ex. att handlingen har expedierats. Handlingar som hänför sig till ett visst ärende, och som inte expedierats, anses dock som upprättade när ärendet slutbehandlats hos myndigheten. Detta gäller dock inte om handlingen utgör en minnesanteckning enligt 2 kap. 9 § TF. I interpellationsdebatten uppmärksammade statsrådet att vissa uppgifter med koppling till den handling som begärts utlämnad hade gjorts tillgängliga på Uttalandet var inte ägnat att ange vad som TF krävs för att en handling ska anses som allmän enligt 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. I svarspromemorian från anförs att arbetar kontinuerligt med att förbättra rutinerna och kompetensen för att framställningar om att få ta del av allmänna handlingar ska behandlas i enlighet med tryckfrihetsförordningens skyndsamhetskrav. Förvaltningsavdelningens rättssekretariat, som är den enhet som samordnar och bistår departementen i frågor om att få ta del av allmänna handlingar som rör flera departement, tillfördes ytterligare resurser som en del i detta arbete. Vidare ställdes fler handläggare inom Förvaltnings- avdelningens rättssekretariat till förfogande för handläggning av utlämnande- ärenden. Utskottet begärde genom en skrivelse till svar på följande kompletterande fråga: När avslutades ärendet vad gällde den extra ändringsbudgeten, dvs. proposition 2015/16:47? Vilka handlingar omhändertogs för arkivering i det ärendet? Som svar överlämnades en promemoria från Finans- departementet (bilaga A3.8.3). I svarspromemorian anförs att ärendet (Fi2015/05166/BATOT) avslutades då regeringen beslutade propositionen Extra ändringsbudget (prop. 2015/16:47). I ärendet har finansministerns och civilministerns anmälningar till propositionen omhändertagits för arkivering. Utskottet noterar att regeringens beslut med anledning av den aktuella begäran att ta del av handlingar är daterat och att beslutet sändes till den som begärt ut handlingarna först . Mot bakgrund av det skyndsamhetskrav som gäller enligt tryckfrihetsförordningen vad gäller utlämnande av allmänna handlingar är det inte tillfredsställande att så förflyter mellan det att beslutet fattas med anledning av en begäran och expediering av beslutet. Att beslutet innebar att inga handlingar kunde lämnas ut föranleder ingen annan bedömning. 3.9 Hantering av begäran om att få ta del av brev till I en anmälan till (dnr 1263-2015/16), bilaga A3.9.1, begärs att utskottet granskar om statsministern och regeringen har brustit i relation till de krav som tryckfrihetsförordningen ställer på organisation och rutiner vad gäller utlämnande av handlingar. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Anmälaren anför att var relation till Statsminister skickade därför enligt ett uttalande han gjorde i medierna ett brev till kung. Vidare anförs i anmälan att och andra medier begärde ut statsministerns brev , men att brevet föreföll vara fick en journalist på till svar från registratorn på Statsrådsberedningen att man höll på att undersöka var brevet meddelades att alla begäran om att ta del av brevet lämnats över till . journalist information från att man ännu inte hade identifierat något brev. meddelade en pressekreterare vid att brevet fanns på departementet och att det var Vidare anförs i anmälan att meddelade Utrikes- departementet att breven – det visade sig vara två – hade sekretessprövats och sekretessbelagts i sin helhet. Enligt anmälan framgår inte av medierapporteringen när de båda breven skrevs, men såvitt är känt överlämnades breven till kung av Vidare anförs i anmälan att trots att journalister bad om att få ut statsministerns brev dröjde det ända till innan man över huvud taget kunde Det beskrivna händelseförloppet leder enligt anmälaren till frågan om huruvida regeringens organisation och rutiner lever upp till reglerna om diarieföring och handlingsutlämnande i tryckfrihetsförordningen. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom I två artiklar publicerade och på webbplats () med rubrikerna Löfvens brev till återfunnet respektive UD hemligstämplar Löfvens brev till saudiske kungen framgår det som återges i anmälan om breven från Uppgifter på regeringens webbplats På regeringens webbplats anges (publicerat ) under rubriken Regeringens sändebud i samtal med saudiarabiske kungen följande: 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Regeringens sändebud har i fört fram regeringens väl kända önskan om respektfulla och goda relationer mellan och . Det har skett i samtal mellan och och . Vid samtalet har framfört denna önskan och vilja att utveckla de bilaterala relationerna mellan och . Det är mycket positivt att regeringens sändebud har tagits emot av och , säger utrikesminister . Vi hoppas snart se den saudiska ambassadören tillbaka i och återgå till normala förbindelser mellan våra länder. De många kontakter vi haft från ett brett spektrum av det svenska samhället bidrar till att relationen mellan och ser ut att normaliseras, liksom att vi framfört att vi inte avsett att förolämpa islam eller . Till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ska varje svensk och utländsk medborgare enligt 2 kap. 1 § och 14 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen (TF) ha rätt att ta del av allmänna handlingar. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos en myndighet. I 2 kap. 7 § första stycket TF anges att en handling anses upprättad hos en myndighet när den har expedierats. En handling som inte har expedierats anses upprättad när det ärende till vilket den hänför sig har slutbehandlats hos myndigheten eller, om handlingen inte hänför sig till ett visst ärende, när den har justerats av myndigheten eller på annat sätt färdigställts. En handling som uppfyller ovannämnda krav och som inte kan hemlighållas med stöd av bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, ska på begäran lämnas ut även om den för sökandens hemställan inte hunnit diarieföras. Enligt 2 kap. 12 § TF ska en allmän handling som får lämnas ut på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. Om en handling inte kan tillhandahållas utan att en sådan del av handlingen som inte får lämnas ut röjs, ska den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i en avskrift eller kopia. Vidare anges i 2 kap. 13 § TF att den som önskar ta del av en allmän handling även har rätt att mot en fastställd avgift få en avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut samt att begäran att få en avskrift eller kopia av en allmän handling ska behandlas skyndsamt. Justitieombudsmännen () prövar flera ärenden som gäller hanteringen av framställningar om att få ut allmänna handlingar. I ett flertal beslut har JO uttalat att besked i en utlämnandefråga normalt bör lämnas som begäran har gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig. Härtill kommer att ett visst dröjsmål är ofrånkomligt, om 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material (jfr JO 1981/82 s. 282, JO 1986/87 s. 221, JO 2002/03 s. 458 och JO 2015/16 s. 665). I sådana fall kan det vara lämpligt att successivt lämna besked om vad som kan lämnas ut. Enligt 2 kap. 14 § TF ska en begäran att få ta del av en allmän handling göras hos den myndighet som förvarar handlingen och begäran prövas av Om det finns särskilda skäl får det dock föreskrivas att prövningen vid tillämpningen av bestämmelsen ska ankomma på annan I 5 kap. 1 § OSL ska allmänna handlingar registreras så snart de har kommit in eller upprättats hos en myndighet. Handlingar som inte omfattas av sekretess behöver inte registreras om de hålls ordnade så att det utan svårighet kan fastställas om de har kommit in eller upprättats. Om det är uppenbart att en allmän handling är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet, behöver den varken registreras eller hållas ordnad. JO anförde i ett beslut (JO 2002/03 s. 494) att den ovillkorliga skyldigheten att registrera allmänna handlingar endast gäller handlingar som omfattas av sekretess och att sådana handlingar ska registreras utan dröjsmål. anförde JO att registrering ska ske så snart det är praktiskt möjligt, normalt som – eller senast dagen efter – handlingen kom in eller Under /11 granskade utskottet handläggningen av regerings- ärenden i vilka regeringen hade haft att ta ställning till framställningar om att få ut allmänna handlingar. De ärenden som granskades gällde framställningar till och Försvarsdepartementet, i vilka regeringsbeslut Framställningar som avgjorts på tjänstemannanivå ingick inte i granskningen. Utskottet gjorde följande uttalande med anledning av denna granskning (2010/11:KU10 s. 31): Rätten att ta del av allmänna handlingar är av central betydelse för opinionsbildning, debatt och granskning. För att denna rätt ska kunna upprätthållas ska prövningen av en begäran att få ta del av en allmän handling eller en kopia av en allmän handling enligt tryckfrihets- förordningens bestämmelser göras genast eller så snart det är möjligt respektive skyndsamt (2 kap. 12–13 §§ tryckfrihetsförordningen). i enskilda fall vara nödvändigt med ett visst dröjsmål t.ex. därför att framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material. Utskottet har tidigare uttalat att kravet på skyndsamhet i 2 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen innebär att en begäran om kopior av allmänna handlingar ska behandlas med förtur (bet. 2002/03:KU205 s. 134) och att en tidsutdräkt är för lång i ett ärende om utfående av en allmän handling (bet. 2009/10:KU10 s. 18). 5 Av misstag hänvisas till fel betänkande i ställningstagandet; den korrekta hänvisningen ska vara till betänkande 2003/04:KU20 s. 134. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. I årets granskning visar de långa mediantiderna (drygt ) och genomsnittliga tiderna (drygt tolv respektive ) på för långa handläggningstider i flera av de granskade ärendena. Dessa avser samtliga regeringsärenden om utfående av allmänna handlingar som handlagts i UD och Försvarsdepartementet . Det sagda talar enligt utskottets mening för att det finns brister i handläggningsrutinerna. Utskottet anser att det finns anledning för att se över sina rutiner för handläggning av denna typ av ärenden. granskade utskottet (bet. 2012/13:KU20 s. 219 f.) Närings- departementets hantering av begäran om att ta del av allmänna handlingar m.m. Utskottet anförde bl.a. att statsministern bär ett övergripande ansvar för att man inom som helhet har den organisation och de rutiner som krävs för att tryckfrihetsordningens regler om handlingsutlämnande ska kunna efterlevas. Utskottet bedömde i likhet med JO att organisation inte är anpassad till de krav som följer av offentlighetsprincipen. Utskottet förutsatte dock att man inom påskyndar det förbättringsarbete som har inletts för att tryckfrihetsordningens skyndsamhets- krav ska kunna upprätthållas vid handläggningen av utlämnandeärenden. Utskottet begärde genom en skrivelse till svar på följande frågor: –När och på vilket sätt expedierades eller upprättades de brev till kung som omnämns i anmälan och i de tidningsartiklar som anmälaren hänvisar till? När diariefördes breven? –Vilka kommentarer föranleder det som anges i anmälan och de tidnings- artiklar som omnämns i anmälan om att breven begärdes ut , att uppgift om att breven fanns och var diarieförda vid lämnades samt att beslut om att breven omfattades av sekretess meddelades nästa dags eftermiddag? –Utskottet har i tidigare granskningar uttalat att det finns anledning för att se över sina rutiner för handläggningen av ärenden om utfående av allmänna handlingar (2010/11) och att utskottet förutsätter att man inom påskyndar det förbättringsarbete som har inletts för att tryckfrihetsförordningens skyndsamhetskrav ska upprätt- hållas (2012/13). Hur har detta arbete fortskridit? –Vilka kommentarer eller upplysningar i övrigt föranleder anmälan och denna promemoria? Som svar på frågorna överlämnades promemorior från och (bilaga A3.9.2) I svarspromemorian från anförs att Statsrådsberedningen överlämnade två brev 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. underskrivna av statsministern, daterade den 24 respektive , till Mellanöstern- och Nordafrikaenheten vid (UD- ) för vidarebefordran till den saudiska regeringen. genomförde regeringens särskilda sändebud ett möte med kung i . åtföljdes av bl.a. dåvarande enhetschefen för . med kung överlämnades breven från statsministern. anförs i promemorian att breven därigenom blev expedierade. arbetsdag, , lämnades kopior av de två aktuella breven av till registrator för registrering. registrerades handlingarna i och tilldelades dnr UF2015/20886/UD/respektive UF2015/20889/UD/. Vidare anförs i svarspromemorian att de två första framställningarna om att få ta del av statsministerns brev inkom till Utrikesdepartements pressjour respektive pressekreterare vid framställningar till och Statsrådsberedningen. framställningar som inkom till Statsrådsberedningen lämnades över till handläggningen av utlämnandeärendena i genom att handläggare vid rättssekretariatet mottog de olika framställningarna för registrering och påbörjade eftersökning inom departementet för att lokalisera i mottog breven från UD- upp för att bekräfta att breven fanns i och att de var diarieförda. den sekretessprövning som hade påbörjats . Totalt hade då elva framställningar om att få ta del av breven inkommit eller överlämnats till Besked om utfallet av prövningen upprättades till Beskeden lämnades till alla frågeställarna I svarspromemorian från anförs att arbetar kontinuerligt med att förbättra rutinerna och kompetensen för att framställningar om att få ta del av allmänna handlingar ska behandlas i enlighet med tryckfrihetsförordningens skyndsamhetskrav. Förvaltningsavdelningens rättssekretariat, som är den enhet som samordnar och bistår departementen i frågor om att få ta del av allmänna handlingar som rör flera departement, tillfördes ytterligare resurser som en del i Vidare ställdes fler handläggare inom Förvaltnings- avdelningens rättssekretariat till förfogande för handläggning av utlämnande- 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. I granskningen har inte framkommit annat än att framställningarna om att få ta del av breven till kung har hanterats på ett rimligt sätt. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande av utskottet. 3.10 Dokumentationen av säkerhetspolitiska rådets möten och uttalanden därom I en anmälan som kommit in till (dnr 1229-2015/16), bilaga A3.10.1, begärs att utskottet granskar frågan om dokumentation av det s.k. säkerhetspolitiska rådets möten. I anmälan hänvisas till att statsministern i samband med ett interpellationssvar uttalat att det förs minnesanteckningar och att regeringen är ansvarig för dokumentation som kan göra att kan följa regeringens arbete. När därefter minnesanteckningarna begärdes ut av en ledamot fick denne svaret att det inte fanns några allmänna handlingar i som motsvarade hans begäran. I ett svar på en skriftlig fråga bekräftade senare justitie- och migrationsministern att anteckningar existerade men att inte betraktade dem som allmänna handlingar. I anmälan hänvisas också till vad uttalade i sin granskning av regeringens hantering av flodvågskatastrofen i fråga om vikten av dokumentation. Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria som upprättats inom Statsrådsberedningen, bilaga A3.10.2. Vid en presskonferens om Försvarsmaktens analys av underrättelseoperationen i gjorde statsminister följande uttalande: Också här i finns det skäl att ta sig an säkerhetsfrågorna på ett mer samlat sätt. I kommer därför att inrättas ett säkerhets- politiskt råd som regelbundet ska mötas för att samordna hanteringen av frågor som rör säkerhet. Jag kommer själv att leda rådets arbete. Där ingår även vice statsministern, utrikesministern, försvarsministern och inrikesministern. Även andra statsråd ska vid behov delta i rådets arbete, liksom några statssekreterare. Det gäller även de myndigheter som ibland kan vara direkt berörda. besvarade statsministern en interpellation om det säkerhets- politiska rådets arbete (2014/15:269). I svaret anförde statsministern att det 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. inrättats för att regelbundet kunna diskutera en samordnad hantering av frågor som rör säkerhet i bred bemärkelse 2014/15:65). Han hade själv lett rådets samtliga möten, där även vice statsministern, utrikesministern, försvarsministern och inrikesministern Även andra statsråd hade vid behov kunnat delta i rådets arbete, liksom vissa statssekreterare. Det gällde även företrädare för myndigheter som varit direkt berörda och som fått göra föredragningar för rådet. I den efterföljande debatten uppgav statsministern följande (anförande 5): Det är klart att vi för anteckningar om vi behöver göra någonting till nästa Men det är inget beslutsorgan. Detta är ett koordinerande och beredande organ som vid behov ska ta förberedande arbete till det eller de departement som är berörda av ärendet. Han anförde vidare följande (anförande 9 och 11): Jag vill börja med att säga att det är regeringen som beslutar, det är regeringen som drar de skarpa slutsatserna och det är självfallet också regeringen som är ansvarig för den dokumentation som kan göra att kan följa regeringens arbete. Detta tänker regeringen göra. Det innebär i det här fallet att vi såklart för minnesanteckningar över vad vi har sagt för att vi ska komma ihåg vad vi tänkte diskutera vidare Det innebär däremot inte att vi på rådet fastslår viktiga slutsatser som är regeringsbeslut. Jag är väldigt noga med att dra den Hela regeringen är ansvarig för regeringens arbete, och då kan man inte begränsa regeringens befogenheter i den andra änden så att det bara är några som ska få göra detta. Detta är ett koordinerande och förberedande organ, och regeringen är överens om att det är bra om ett antal statsråd kan få ett mer fokuserat ansvar för att koordinera dessa ärenden. Men besluten ligger hos regeringen, och dokumentation ska självfallet ske på ett sådant sätt att regeringsbesluten kan granskas av . Det är viktigt att ha sagt detta. Med all respekt för tänker jag själv besluta om vilka frågor som ska tas upp i rådet. Vilka frågor som ska tas upp kommer inte att vara till allmän diskussion i parlamentet. Det gäller inte heller Det måste finnas en ordning där regeringen kan koordinera, förbereda och bereda eventuella beslut på det sätt regeringen har att göra Regeringen har sedan ett ansvar för att visa hur arbetet har gått till, och dokumentationen ska ske på ett korrekt sätt. I övrigt förbehåller vi oss rätten att själva avgöra vilka frågor som behöver diskuteras där. besvarade justitie- och migrationsminister en skriftlig fråga om minnesanteckningar från det (2014/15:284). I svaret anförde han följande: Vid säkerhetspolitiska rådets möten förekommer det att det förs Dessa anteckningar finns i . Protokoll och med protokoll jämförliga anteckningar som förs hos en myndighet är inte allmänna handlingar förrän de har justerats eller på annat sätt färdigställts i tryckfrihetsförordningens mening. som har tillkommit hos en myndighet för ett ärendes handläggning är inte heller allmänna handlingar så länge de inte har expedierats eller tagits om hand för arkivering. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. När det gäller den ovan omnämnda begäran om att få ta del av minnes- anteckningar från rådets möten redovisade justitie- och migrationsministern det svar som hade getts till den ledamot som begärt ut anteckningarna, nämligen att det inte fanns några allmänna handlingar i som motsvarade ledamotens begäran. Det svaret var enligt justitie- och migrationsministern en följd av att anteckningarna i fråga inte var allmänna handlingar som var och en har rätt att ta del av enligt tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingar. Till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ska varje svensk och utländsk medborgare enligt 2 kap. l § och 14 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen (TF) ha rätt att ta del av allmänna handlingar. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos en myndighet. I 2 kap. 7 § första stycket TF anges att en handling anses upprättad hos en myndighet när den har expedierats. En handling som inte har expedierats anses upprättad när det ärende till vilket den hänför sig har slutbehandlats hos myndigheten eller, om handlingen inte hänför sig till ett visst ärende, när den har justerats av myndigheten eller på annat sätt färdigställts. Av 2 kap. 9 § TF framgår att hos en myndighet tillkommen minnes- anteckning som inte har expedierats, inte heller efter den tidpunkt då den enligt 7 § är att anse som upprättad, ska anses som allmän handling hos myndigheten om den inte tas om hand för arkivering. Med minnesanteckning förstås promemoria och annan uppteckning eller upptagning som har kommit till endast för ett ärendes föredragning eller beredning, dock inte till den del den har tillfört ärendet sakuppgift. Utkast eller koncept till en myndighets beslut eller skrivelse och annan därmed jämställd handling som inte har expedierats anses inte som allmän handling, såvida den inte tas om hand för arkivering.