bet · H301KrU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det civila samhället, idrott, friluftsliv och trossamfund. Några av motionsyrkandena bereds förenklat. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Det civila samhällets betydelse för demokratin Det civila samhällets ställning Översyn av statens stöd till organisationer Minska den administrativa bördan för civilsamhället Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd Civilsamhällets betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism Civilsamhällets betydelse för integration Utökat stöd till organisationer som arbetar för invandrarkvinnors självständiga organisering och frigörelse Volontärernas betydelse för samhället Partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga Konsekvensanalyser för civilsamhället i statliga utredningar Validering av icke-formellt och informellt lärande Förutsättningar för alla, inklusive äldre, att idrotta Idrottens del i folkhälsan, med bl.a. tillgång till spontanindrottsplatser Minskad nivågruppering inom barnidrott Idrottsföreningars sociala ansvar och idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet Stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet Personliga biljetter vid sportarrangemang Värdegrund för tävlingar med häst Svensk anslutning till Epas Knyta scoutrörelsen till försvaret Regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck Motioner som bereds förenklat 1.Det civila samhällets betydelse för demokratin, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Det civila samhällets ställning, punkt 2 (C) 3.Det civila samhällets ställning, punkt 2 (KD) 4.Översyn av statens stöd till organisationer, punkt 3 (C) 5.Minska den administrativa bördan för civilsamhället, punkt 4 (M) 6.Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 5 (SD) 7.Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 5 (C) 8.Civilsamhällets betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism, punkt 6 (M) 9.Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 7 (M) 10.Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 7 (C) 11.Volontärernas betydelse för samhället, punkt 9 (M) 12.Partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga, punkt 10 (C) 13.Förutsättningar för alla, inklusive äldre, att idrotta, punkt 14 (M) 14.Idrottens del i folkhälsan, med bl.a. tillgång till spontanindrottsplatser, punkt 15 (M) 15.Stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet, punkt 19 (V) 16.Elitidrottens långsiktiga förutsättningar, punkt 21 (M, SD, L) 17.Nordiskt friluftslivsår, punkt 25 (SD) 18.Regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 27 (SD) 19.Regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 27 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det civila samhällets betydelse för demokratin 2015/16:2496 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Reservation 1 (M, C, L, KD) Det civila samhällets ställning 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:2979 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) Översyn av statens stöd till organisationer 2015/16:247 av (M) och 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 4 (C) Minska den administrativa bördan för civilsamhället 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 5 (M) Skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd 2015/16:1841 av m.fl. (SD), 2015/16:2397 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:2943 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Civilsamhällets betydelse för att förebygga våldsbejakande extremism 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 8 (M) Civilsamhällets betydelse för integration 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 14. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Utökat stöd till organisationer som arbetar för invandrarkvinnors självständiga organisering och frigörelse 2015/16:987 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 2. Volontärernas betydelse för samhället 2015/16:2136 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 11 (M) Partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga 2015/16:3029 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 12 (C) Konsekvensanalyser för civilsamhället i statliga utredningar 2015/16:864 av (KD). Validering av icke-formellt och informellt lärande 2015/16:940 av (C). 2015/16:1411 av (S). Förutsättningar för alla, inklusive äldre, att idrotta 2015/16:1881 av m.fl. (S) och 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 13 (M) Idrottens del i folkhälsan, med bl.a. tillgång till spontanindrottsplatser 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 14 (M) Minskad nivågruppering inom barnidrott 2015/16:1402 av (S). 2015/16:2428 av och (båda S). Idrottsföreningars sociala ansvar och idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet 2015/16:1420 av (M) och 2015/16:1716 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2. Stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet 2015/16:747 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 15 (V) Personliga biljetter vid sportarrangemang 2015/16:2021 av (SD) yrkande 2. 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 16 (M, SD, L) Värdegrund för tävlingar med häst 2015/16:2725 av (M) yrkande 5. Svensk anslutning till Epas 2015/16:2420 av (S). 2015/16:2060 av (SD) yrkande 1. 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 17 (SD) Knyta scoutrörelsen till försvaret 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 3. Regelskärpningar och indragna skattemedel för bl.a. religiösa samfund som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck 2015/16:779 av (FP) yrkande 7, 2015/16:987 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:1414 av (S), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 24. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (L) Motioner som bereds förenklat 2015/16:427 av (M), 2015/16:491 av (M), 2015/16:508 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:587 av och (båda S), 2015/16:747 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:1103 av och (båda FP), 2015/16:1417 av (M), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2015/16:2024 av och (båda SD), 2015/16:2133 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2210 av i m.fl. (S), 2015/16:2462 av (C) yrkande 4, 2015/16:2708 av Skånberg och (båda KD) yrkande 3, 2015/16:2725 av (M) yrkandena 3 och 4, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2015/16:3138 av Per Åsling (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (M), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 61 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om det civila samhället, idrott, friluftsliv och trossamfund. Några av motionsyrkandena bereds förenklat. fick information av , utredaren för ett stärkt och självständigt civilsamhälle, om förslagen i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). liberalerna (FP) bytte , efter den allmänna motionstiden /16, namn till Liberalerna (L). Det civila samhället är en arena, skild från staten, kommuner, landsting och marknaden, där människor organiserar sig och agerar tillsammans för gemensamma intressen. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser. Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att – utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort – stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter – fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (dir. 2014:40, dir 2015:38, SOU 2016:13) Den förra regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. Syftet med utredningen var bl.a. att dessa organisationers kompetens och kapacitet bättre skulle tas till vara i mötet mellan människor med olika social, kulturell och ekonomisk bakgrund, inte minst inom vården och omsorgen. • brett undersöka möjligheterna att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sina verksamheter • analysera och bedöma om organisationernas särart och ställning i förhållande till nationell lagstiftning och EU-rätt kan och bör utvecklas eller tydliggöras • lämna förslag till hur organisationernas möjligheter att delta i offentlig upphandling kan förbättras • undersöka behovet av och, om behovet finns, föreslå en funktion för ett samlat administrativt stöd till det civila samhällets organisationer och en huvudman för en sådan funktion • lämna nödvändiga författningsförslag. beslutade den nuvarande regeringen att utvidga uppdraget (dir. 2015:38) genom att ge utredaren i uppdrag att även • föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas • föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald människor. redovisade utredningen sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). I betänkandet lämnas förslag dels för att värna och stärka det civila samhällets roll i demokratin och samhället, dels för att underlätta civilsamhällets verksamhet, dels för att förbättra civilsamhällets möjligheter att delta i offentlig upphandling, dels om administrativt stöd. Utredningen redovisar också kostnaderna för och konsekvenserna av förslagen. Uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) enligt regleringsbrev MUCF ska fördela bidrag för studier om det civila samhället. Inom ramen för arbetet har myndigheten inrättat en extern referensgrupp och en vetenskaplig beredningsgrupp. Referensgruppen ska bistå myndigheten med att identifiera vilka områden det finns behov av studier inom och som MUCF ska fördela medel till. MUCF ska anordna ett kunskapsseminarium (vilket anordnas en gång ) vid vilket aktuell forskning och forskningsprojekt som rör det civila samhället ska presenteras och de studier om det civila samhället som erhållit medel från MUCF redovisas. MUCF ska också genomföra en kompletterande fördjupad analys av mottagande av nyanlända flickor och pojkar respektive kvinnor och män inom ramen för uppföljningen av villkoren för det civila samhället. MUCF disponerar över för ändamålet, varav högst för den kompletterande analysen. Uppdraget ska redovisas till . Den kompletterande analysen ska redovisas . Det civila samhällets betydelse för demokratin Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om det civila samhällets betydelse för demokratin med hänvisning bl.a. till att motionsyrkandet till stor del får anses tillgodosett. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2496 av m.fl. (M, C, FP, KD) påminner motionärerna om att när alliansregeringen lade fram en ny politik för det civila samhället var syftet att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse, utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Motionärerna framhåller att det civila samhället har en viktig roll i att fostra till delaktighet, ansvarstagande och demokrati genom den verksamhet som bedrivs, och vill understryka betydelsen av det civila samhället som demokratibärare (yrkande 4). Som framgår ovan gav regeringen för ett stärkt civilsamhälle tilläggsdirektiv (dir. 2015:38) enligt vilket utredningen bl.a. skulle • föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas • föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför det civila samhällets organisationer och inom sina organisationer engagera en större mångfald människor. redovisade utredningen, som framgår ovan, sitt betänkande (SOU 2016:13). I betänkandet påtalas bl.a. att det civila samhället har flera viktiga roller i demokratin, t.ex. som självständig röstbärare, opinionsbildare och demokratiskola. I betänkandet understryks också civilsamhällets värde och betydelse, bl.a. dess demokratiska värde, sociala värde, samhällsekonomiska värde, värde för ett sammanhållet samhälle och värdet av att vara snabbfotad. anförde kultur- och demokratiminister följande i sitt svar på interpellation 2015/16:163 om civilsamhället: Ett starkt, mångfasetterat och engagerat civilsamhälle är omistligt i en demokrati. Omständigheter som försvårar för det civila samhället att vara en aktiv del av demokratin kan handla dels om resursbrist, dels om olika typer av barriärer som påverkar organisationernas insyn i och tillträde till offentliga beslutsprocesser. Med anledning av detta gav regeringen ett tilläggsdirektiv till Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) att utredaren ska föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas (dir. 2015:38). Det civila samhällets organisationer sitter ofta på kunskap och expertis i sakfrågor som regeringen skulle behöva få del av på ett mer effektivt sätt. Regeringen har därför i samråd med det civila samhället tagit fram utkast till en modell för sakråd som ska prövas inom . Denna modell är tänkt att användas för att skapa en enhetlig struktur för regeringens samverkan och dialog i olika sakfrågor där organisationernas kunskap och erfarenheter är viktiga att få med i beredning av en fråga inom ett politikområde, till exempel vad avser problemformulering eller överväganden om möjliga alternativ. Modellen kan också användas när en fråga kräver mer tid än ett isolerat möte eller en uppvaktning hos statsrådet. Sakrådsmodellen bygger på de sex principerna för politiken för det civila samhället och på den europeiska koden för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen. Statsbidragen är viktiga. Via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fördelar svenska staten stöd och medel till många olika organisationer för att de ska kunna bedriva verksamhet, dels löpande verksamhet, dels projekt. I budgeten förstärker regeringen stödet till det civila samhällets organisationer på bred front, från hbtq-organisationer, funktionshindersorganisationer och kvinnojourerna till friluftsorganisationer, idrottsrörelsen, antidiskrimineringsbyråer och studieförbund. Alla de olika föreningarna får ökade anslag. Att regeringen vidtar åtgärder för att stärka det civila samhällets roll är tydligt. Vi gör verkligen handling av alla de vackra orden. MUCF har undersökt ungas organisering och demokratiska deltagande i olika avseenden, bl.a. i studierna Fokus 10 – om ungas inflytande och Fokus 14 – ungas fritid och organisering. I Fokus 14, som utgavs , föreslås att staten bör • genomföra återkommande studier av villkoren för ungas fritids- och föreningsvanor • stödja utvecklingen av lokala policyer för att förbättra ungas villkor • höja ungas kunskap och stärka deras ingångar till föreningslivet genom metodmaterial för skolan • stärka arbetet för unga homo- och bisexuellas samt unga transpersoners fritid genom utbildning, stimulansmedel och uppföljning • stärka arbetet för en god fritid för unga med funktionsnedsättning genom utbildning och utredning • utveckla föreningslivets och fritidsaktiviteternas roll i nyanländas samhällsetablering • stimulera ungas egen organisering genom pilotsatsning på kommunalt nätverk och statligt småskaligt stipendiestöd. Utskottet vill först understryka att det delar motionärernas uppfattning om att det civila samhället har en viktig roll i att fostra till delaktighet, ansvarstagande och demokrati. Utskottet vill också framhålla att målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället, som en central del av demokratin, ska förbättras. Regeringen har lyft frågan, bl.a. genom tilläggsdirektiv till Utredningen för ett stärkt civilsamhälle där utredaren fick i uppdrag att föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. I utredningens betänkande lämnas också förslag för att värna och stärka det civila samhällets roll i demokratin och samhället. Utredningen påtalar även det civila samhällets roll som röstbärare som en viktig part i demokratin och föreslår hur denna röstbärande roll ska stärkas. Nämnas kan också, som kultur- och demokratiministern påpekar i sitt interpellationssvar, att regeringen föreslagit och beslutat om förstärkningar till stöden till det civila samhällets organisationer på en rad områden. Utskottet anser att beredningen av betänkandet från Utredningen för ett stärkt civilsamhälle inte ska föregripas och att motion 2015/16:2496 (M, C, FP, KD) yrkande 4 sammantaget till stor del är tillgodosett, varför det avstyrks. Det civila samhällets ställning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det civila samhällets ställning med hänvisning till att Utredningen för ett stärkt civilsamhälle tar upp dessa frågor i sitt betänkande och att beredningen av betänkandet inte bör föregripas. Jämför reservationerna 2 (C) och 3 (KD). Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2015/16:3029 att det finns områden där en marknad uppstått där det tidigare inte varit någon, och där detta skapar svårigheter för dem som arbetar ideellt. Exempel på detta är att en förening som hjälper medlemmar att boka resor vid föreningsträffar måste skaffa resegarantiförsäkring. Detta riskerar enligt motionärerna att urholka föreningsrätten. Motionärerna anser att det är dags med en föreningsrättsutredning, med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna (yrkande 1). m.fl. (KD) framhåller i motion 2015/16:2979 betydelsen av det civila samhället (yrkande 1) och vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga. En utredare bör enligt motionärerna se över gråzonen och presentera ett förslag som på ett tydligt sätt värnar civilsamhällets ställning (yrkande 4). m.fl. (KD) anför i motion 2015/16:2258 att staten aldrig är neutral i förhållande till civilsamhället, även om politiken i så hög utsträckning som möjligt ska hålla sig borta från området. Staten ska enligt motionärerna för civilsamhället sätta gränser, skydda, strukturera, stimulera – eller kräva, allt utifrån vilken lagstiftning och vilka incitament som finns eller saknas (yrkande 11). I direktiven till Utredningen för ett stärkt civilsamhälle, som presenterats ovan (dir. 2014:40), angavs bl.a. följande: Regeringen vill underlätta för det civila samhällets organisationer att utföra sin verksamhet. Denna verksamhet bedrivs inom ett flertal samhällsområden och styrs därmed av en mängd regelverk. Det civila samhällets organisationer har identifierat hinder för sina verksamheter i samband med tillämpningen av sådana regelverk. Regelverken kan även innebära svårigheter för organisationer som saknar kapacitet till avancerad förvaltning och kan därmed medföra begränsningar i organisationernas självständighet och möjligheter att verka. Vidare har företrädare för , Scouterna, Svenskt Friluftsliv, Forum, Hela ska leva, Ideell kulturallians, Sverok m.fl. uppgett att de sett en tendens till att gränsen mellan den ideella sektorn och det privata näringslivet och ibland även mellan ideella organisationer och den offentliga sektorn suddas ut […]. En utgångspunkt för utredningens arbete ska vara att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska öka och deras särart bevaras. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i det mål och de principer som fastställts inom politiken för det civila samhället. Utredningen, som redovisade sitt betänkande , tar avstamp i att en viktig utgångspunkt för utredningens arbete varit att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska ökas och deras särart bevaras. Utredningen tar upp olika exempel på hinder där reglering medför att ideella föreningar i vissa delar av sin verksamhet likställs med privat vinstdrivande näringsverksamhet. Även hinder som det civila samhället kan uppleva i förhållande till kommuner och landsting redovisas. Utredningen föreslår också ett antal åtgärder. När det gäller regelverket kring resegarantin föreslår utredningen att frågan ska behandlas inom ramen för den pågående utredningen om införandet av paketresedirektivet och översyn av resegarantisystemet (Fi 2015:08, dir. 2015:69). I MUCF:s årliga uppföljningsrapport, som utgavs , anges att andelen ideella föreningar som upplevde sig vara beroende av offentliga medel har ökat . Även andelen ideella föreningar som bedriver någon del av sin verksamhet på uppdrag av offentliga aktörer hade ökat något , som det var relativt ovanligt att det offentliga uppdraget ansågs ha begränsat självständigheten och oberoendet när det gäller att uttrycka sig eller framföra kritik i olika frågor. Som framgår ovan har en av utgångspunkterna för Utredningen för ett stärkt civilsamhälle varit att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska öka och deras särart bevaras, bl.a. mot bakgrund av att flera av det civila samhällets organisationer sett en tendens till att gränsen mellan den ideella sektorn och det privata näringslivet och ibland även mellan ideella organisationer och den offentliga sektorn suddats ut. Utredningen har i sitt betänkande redogjort för olika exempel på sådana situationer, bl.a. regelverket kring resegaranti, och föreslagit en rad åtgärder. Med hänsyn till att utredningen tar upp de frågor som motionärerna lyfter, och att beredningen av utredningens betänkande inte bör föregripas, avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2258 (KD) yrkande 11, 2015/16:2979 (KD) yrkandena 1 och 4 och 2015/16:3029 (C) yrkande 1. Översyn av statens stöd till organisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av regelverk och förändring av stöd till ideella organisationer. Jämför reservation 4 (C). (M) anför i motion 2015/16:247 att det bör göras en grundläggande översyn av regelverket för statens stöd till organisationer och en djupgående analys av den ansvariga myndighetens, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), verksamhet. Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2015/16:3029 att de som bidrar till samhället med sitt ideella engagemang måste ges goda förutsättningar för sitt arbete.