bet · H301NU10 · 2016-02-22 00:00:00 — Beträffande motioner om biogas anger utskottet bl.a. att den nuvarande regeringen, i likhet med den förra, har aviserat att den även fortsättningsvis kommer att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Jämför reservationerna 16 (SD) och 17 (KD). För att nå målet med en fossiloberoende fordonsflotta måste fossilfria bränslen få större möjligheter att utvecklas, anförs det i motion 2015/16:1390 av (S). Fördelarna med biogas är enligt motionären många och uppenbara. Gasen är kostnadseffektiv men riskerar ändå att slås ut om inget görs. Efterfrågan på biogas borde stimuleras så att mindre kvantiteter naturgas används. Framför allt borde biogasen ges möjlighet att expandera av egen kraft. Genom satsningar kan enligt motionären behålla en tätposition när det gäller biogas. Ett tillkännagivande om biogas efterfrågas. I motion 2015/16:950 av (M) slås det inledningsvis fast att ligger långt fram i arbetet med att minska växthusgasutsläppen. Motionären påpekar att en ökad användning av biogas som fordonsbränsle kan minska utsläppen av koldioxid kraftigt liksom även av andra hälsofarliga ämnen såsom kväve och partiklar. Biogasen är förnybar, bidrar till effektiv avfallshantering och kan produceras lokalt och skapa viktiga arbetstillfällen. Motionären anser att det är av stor vikt att regeringen på olika sätt uppmuntrar byggandet av fler biogasanläggningar så att produktionen och konsumtionen av biogas/fordonsgas i kan öka. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas av motionären. har en outnyttjad potential för framställning av metangas av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa, slås det fast i kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD). Metangas går att använda till både el- och värmeproduktion men eftersom den också går utmärkt att använda som fordonsbränsle är den enligt motionärerna extra intressant. För att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är det viktigt att producenterna kan koppla in sig på gasnätet. Eftersom det svenska gasnätet emellertid är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns skäl att verka för att det byggs ut. Motionärerna anser att den primära målsättningen bör vara att nätet når ut i landets jordbruksintensiva regioner, t.ex. och , där potentialen att nyttja stallgödsel är stor (yrkande 21). Vidare anser motionärerna att det behövs ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi (yrkande 27). I motion 2015/16:2058 av (SD) begärs ett tillkännagivande från om att regeringen ska tillsätta en utredning om en utbyggnad av gasstamnätet från och upp genom (yrkande 2). Motionären menar att en central del i att stimulera utvecklingen av biogasproduktion är att producenterna kan koppla in sig på gasstamnätet. Eftersom stamnätet för gas dock är begränsat till kuststäderna i sydvästra är en utbyggnad önskvärd, i första hand så att nätet når ut i jordbruksintensiva regioner i t.ex. och . Motionären anser att utbyggnaden kan göras i anslutning till att E20 byggs ut till en fyrfältsväg. Naturgas är den största energigasen i , konstateras det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. Naturgasnätet är dock tämligen begränsat, vilket gör att gas inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. Motionärerna anser att potentialen för en utökad marknad för naturgas i huvudsakligen ligger utefter en tänkt stamledning från till , med grenledningar till och Bergslagen som kan nyttjas för både naturgas och biogas. För att också biogasen ska kunna utvecklas krävs en infrastruktur för lagring och distribution. Motionärerna begär ett tillkännagivande från med denna inriktning (yrkande 15). Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet har varit helt konkurrensutsatt . Det sydvästsvenska naturgasnät som kan betraktas som det svenska gasstamnätet sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter . I de 30 kommuner där naturgasnätet är utbyggt står naturgasen för av den slutliga energianvändningen, vilket är i linje med genomsnittet i övriga EU. har ingen egen utvinning av naturgas utan all tillförsel sker från . användes naturgas i , vilket följer en nedåtgående trend som har varat i . Trenden beror i huvudsak på ökad användning av andra energislag än naturgas. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre och består i huvudsak av metan och koldioxid samt små mängder svavelväte och vattenånga. Den kan bildas naturligt där det finns tillräckliga mängder organiskt material och där syre inte har tillträde, exempelvis i våtmarker. Biogas kan även framställas via rötning, förgasning och s.k. el-till-gas-teknik (power to gas). Rötning är den vanligaste och mest utvecklade tekniken. Biogas produceras dels i biogasanläggningar, där i första hand olika typer av organiskt avfall rötas, dels på deponier (soptippar). Enligt statistik från fortsätter produktionen av biogas att öka (Produktion och användning av biogas och rötrester , ES2015:03). Dessutom används alltmer biogas i fordon. fanns det 277 biogasanläggningar i , som producerade totalt ca . Motsvarande siffra var ca . Omkring hälften av gasen producerades i avloppsreningsverk. Mer än hälften av biogasen gick till fordonsgas – (). Andelen biogas i den sålda fordonsgasen var . startade ett tiotal nya biogasanläggningar inklusive . fick projektet i demonstrationsstöd av – det största enskilda stöd som har betalats ut sedan gick med i EU. Anläggningen är den första i sitt slag som producerar biogas med hjälp av restprodukter från skogsbruket. Gasens roll i det framtida energisystemet presenterade Energiforsk rapporten i det framtida energisystemet (Rapport 2015:183). Rapporten pekar på att gas 2050 kommer att kunna spela en mycket viktig roll för effektbalansen i första hand i . Detta gäller alltså vid när kärnkraften är avvecklad och energiförbrukningen i samhället i stort är kvar på dagens nivå. Om gasen finns med som en komponent i energisystemet innebär detta också att gasen bidrar med ett antal andra s.k. energisystemtjänster som att fungera som energilager och med god reglerbarhet i elproduktionen som kan balansera mer väderberoende elproduktion. Om gasnätsutbyggnad slås det fast i rapporten att det inte finns några planer på att bygga ut det befintliga stamnätet, och att en eventuell utökad mängd fossil gas i stället förväntas tillkomma via nya hamnar för flytande naturgas (LNG), sammankopplade med befintliga och nya regionala och lokala gasnät. Det konstateras vidare att en stor del av utvecklingen inom gaslogistikområdet har fokuserat på transporten av gas i mobila enheter snarare än i en fast infrastruktur. Det noteras att teknikutvecklingen på det sättet påminner om den som telefonin har genomgått, där steget varit att gå från den fasta infrastrukturen till förmån för en mer flexibel mobil dito. Rapportförfattarna gör bedömningen att det 2050 finns flera regionala gasnät i framför allt södra och och att effektbalansen i elområdena 3 och 4 (dvs. ) hanteras med gaskraft. Gasen bedöms till största andelen vara av förnybart ursprung. I normalfallet förväntas de regionala gasnäten inte ha någon direkt koppling till dagens stamnät. Om gas i budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 21 Energi) konstaterade regeringen att det stöd för investeringar i biogasanläggningar som infördes har varit betydelsefullt för utvecklingen av biogassektorn i . En utvärdering har också visat att det har bidragit till kompetensuppbyggnad hos projektägarna, förbättrad miljöprestanda och ny teknik. Stödet har varit avgörande för att flera projekt har kunnat genomföras, framför allt för de delar som gäller framtagande av ny teknik. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar redovisar regeringen att öppnade ett pilotprojekt för s.k. metanreduceringsersättning. Syftet är att öka produktionen av biogas ur stallgödsel och på så vis minska utsläppen av växthusgaser som förnybar energi produceras. Inom ramen för projektet ska biogasproducenter –2023 ersättas med /kWh, för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. Regeringen föreslog en ökning av budgeten för metanreduceringsersättningen med 2016 och beräknade att stödet ökar med motsvarande belopp 2017–2019. När det gäller den svenska naturgasmarknadspolitiken är målet att vidareutveckla gasmarknaden i linje med EU:s krav så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås. behandlade utskottet motioner om biogas, varav några yrkanden överensstämmer med de nu aktuella (bet. 2014/15:NU9). Utskottet redovisade uppfattningen att biogas är en intressant förnybar energikälla som kan användas både som transportbränsle och för produktion av el och värme. Vidare konstaterade utskottet att den nuvarande regeringen, i likhet med den förra, har aviserat att den även fortsättningsvis kommer att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och som ökar biogasproduktionen. Utskottet var dock tveksamt till att uppmana regeringen att verka för en utbyggnad av det svenska stamnätet för gas på det sätt som då, liksom , förordades i en motion från . Utskottet hänvisade till att statsmakterna har överlåtit åt marknaden att avgöra om och när en sådan utbyggnad kan anses vara motiverad och då självfallet inom de ramar som har lagts fast av regeringen och . Utskottet noterade också att marknadsförutsättningarna inte var sådana att det var aktuellt med en utbyggnad av stamnätet till de delar av landet som hade nämnts. Det fanns enligt utskottet inte heller något skäl att ställa sig bakom ett yrkande om att det behövs ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi. Utskottet avstyrkte även ett förslag från om att skulle uppmana regeringen att ytterligare stimulera byggandet av biogasanläggningar. Det svenska naturgasnätet består av transmissionsledning och distributionsledning. Jämfört med andra europeiska länder är det svenska nätet relativt begränsat. I de regioner där distributionssystemen har byggts ut, som i , längs , i och i , är användningen av biogas mer utbredd än i resten av landet. Eftersom naturgas och biogas är energigaser med mycket lika egenskaper samdistribueras de i den existerande gasinfrastrukturen. Transport av flytande gas via lastbilar och tåg kan också medge sådan samdistribution. I utskottets betänkande 2014/15:NU9 refererades bl.a. Swedegas tekniska chef som ansåg att det saknades marknadsförutsättningar för att bygga ut gasstamnätet till jordbruksintensiva regioner som t.ex. och , i enlighet med vad som även då efterfrågades i en motion. Underlaget av gasnätskunder (t.ex. biogasproducenter eller tyngre basindustri som kan efterfråga biogas och naturgas) ansågs vara för litet för att en sådan utbyggnad kunde anses vara ekonomiskt försvarbar. Däremot sågs vissa möjligheter i att investera i regionala gasnät och intresset ansågs växa för LNG inklusive nödvändiga infrastruktursatsningar. tecknades en avsiktsförklaring mellan Eon, Swedegas och hamn om att bygga ett regionalt gasnät i nordöstra inklusive ett lager för LNG i hamn. En branschinitierad nationell biogasstrategi Swedegas, Energigas och presenterade ett gemensamt förslag till en nationell strategi för hur biogasen kan bidra till de energi- och klimatpolitiska målen, till att skapa nya jobb och till att utveckla ny teknik. Strategin ska bidra till att mål inom flertalet prioriterade politikområden uppnås genom en ökad användning av biogas inom transport-, industri- och kraftvärmesektorerna. Förslaget omfattar mål och konkreta förslag på åtgärder och styrmedel utifrån biogasens hela värdekedja: produktion–distribution–användning. Nationell handlingsplan för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen EU:s direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) syftar till att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. Direktivet ställer krav på att varje medlemsstat ska anta ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen. Handlingsprogrammet ska bl.a. innehålla nationella mål för utbyggnaden av tankstationer för LNG och för komprimerad naturgas (CNG). Om medlemsstaterna så väljer kan även tankstationer för vätgas inkluderas. Handlingsprogrammet ska överlämnas till kommissionen . Enligt vad som anfördes av infrastrukturminister i en interpellationsdebatt med (C) har , i samarbete med andra berörda departement, påbörjat arbetet med att ta fram ett handlingsprogram som överensstämmer med EU:s krav. Enligt den propositionsförteckning som regeringen lämnade till kommer regeringen att lämna en proposition till med förslag till en lag om infrastruktur för alternativa bränslen för transporter. I regeringens vårbudget 2015 aviserades ett stöd till lokala klimatinvesteringar, Klimatklivet. beslutade om stödet . Nivån på investeringsstödet var 2015 och 2016–2018. beslutade om finansiering inom den första omgången, och bland besluten finns förbehandlingsanläggningar för matavfall, uppförande av lantbruksbaserad biogasproduktion samt gastankstationer. Totalt beviljades till investeringar inom biogasområdet. beslutade EU om nya gemensamma regler för utbyggnaden av el- och gasledningar mellan länderna (och rådets förordning (EU) nr 347/2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer). Regelverket innehåller en procedur för att bestämma vilka energiinfrastrukturprojekt inom EU som det finns ett gemensamt europeiskt intresse (s.k. PCI-projekt) av att de genomförs. Förordningen ger också projektägarna möjlighet att söka särskilda EU-medel för att underlätta finansieringen av PCI-projekt. För perioden –2020 finns i den s.k. CEF-fonden som projektägarna kan söka. Inom finns två PCI-projekt utpekade, däribland en planerad LNG-terminal i . Terminalen ingår i ett samarbete för att utveckla effektiva transportleder till havs från till . Från terminalen kan LNG transporteras vidare med tåg och lastbil till de delar av som har haft begränsad tillgång till naturgas. Projektet är förberett på detaljnivå, och investeringsbeslut kan tas så snart ett tillräckligt marknadsunderlag har säkerställts. Terminalen kan också anslutas till stamnätet för gas. Jämfört med situationen i många andra europeiska länder har naturgas en begränsad betydelse som energikälla i . Det svenska gasstamnätet har dessutom en utsträckning som är begränsad till de sydvästra delarna av landet, och staten har överlåtit till den kommersiella aktören Swedegas att svara för drift och underhåll av nätet. Därutöver är det upp till Swedegas att – inom ramen för gällande regler och på basis av en bedömning av de ekonomiska förutsättningarna – ta eventuella beslut om att investera i en utbyggnad av gasstamnätet. Utskottet konstaterar att det tycks saknas ekonomiska förutsättningar för en sådan utbyggnad, och utskottet ser bl.a. av det skälet ingen anledning för att uttala sig i frågan i linje med vad som efterfrågas i motionerna 2015/16:2058 (SD) och 2015/16:2854 (SD). Utskottet ser heller inget behov av en nationell gasstrategi med den inriktning som efterfrågas i den förstnämnda motionen. De båda motionerna avstyrks således i de aktuella delarna. När det gäller förslag som på olika sätt gäller satsningar på produktion, distribution, lagring och användning av biogas är utskottets övergripande uppfattning densamma som den utskottet framförde i samband med motionsbehandlingen , dvs. att biogas är en intressant förnybar energikälla som kan användas både som transportbränsle och för produktion av el och värme. Utskottet påminner också om att den nuvarande regeringen, i likhet med den förra, har aviserat att den även fortsättningsvis kommer att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Utöver detta noterar utskottet att det har tagits fram en branschinitierad nationell biogasstrategi som kan fungera som ett värdefullt underlag i fortsatta överväganden om biogasens framtida utveckling i . Avslutningsvis vill utskottet framhålla biogasens roll som ett betydelsefullt hållbart alternativ till dagens dominerande fossila fordonsbränslen. I linje med bestämmelserna i om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) kommer att ta fram ett handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och den utbyggnad av den tillhörande infrastrukturen som kan bli nödvändig. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:950 (M), 2015/16:1390 (S) och 2015/16:3149 (KD). Den sistnämnda motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att det råder en bred politisk enighet om att en effektiv användning av energi inom alla samhällssektorer är av godo avslås ett motionsyrkande om ökad energieffektivisering. Motionsyrkanden om energieffektiviserings- eller energisparlån avslås också av . Här hänvisar utskottet till att och har redovisat tveksamheter inför en sådan lösning. Jämför reservationerna 18 (SD) och 19 (KD). Det är viktigt att den svenska industrins konkurrenskraft säkras genom en trygg tillgång till el, sägs det i motion 2015/16:820 av m.fl. (S). Eftersom den totala energiförbrukningen behöver minska krävs en effektivare energianvändning inom industrin liksom en fortsatt omställning av transport- och bostadssektorerna. Motionärerna begär mot den bakgrunden ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för ökad energieffektivisering som leder till minskad energiförbrukning (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. tas energieffektiviseringsfrågor upp, och ett tillkännagivande på detta tema efterfrågas (yrkande 34). Motionärerna framhåller att energieffektivisering har en betydande potential inom både transport, industri och den offentliga sektorn. Insatser av detta slag är ofta samhällsekonomiskt lönsamma, och det borde ur ett resurs- och konkurrensperspektiv vara självklart att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt. Motionärerna betonar vidare att för den energiintensiva svenska basindustrin är just energieffektivisering en stor potential för betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. För den offentliga sektorn är det viktigt att sträva efter en energieffektiv verksamhet genom upphandling av ny och innovativ, energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Energieffektiviseringen går alltför långsamt, slås det fast i motion 2015/16:2019 av (SD). Motionären anser att processen kan underlättas om det införs ett särskilt energisparlån med fokus på de smutsigaste kilowattimmarna. Motionären menar att finansiering av viktiga klimatinvesteringar genom energieffektiviseringslån kan skapa både fler arbetstillfällen och energieffektiva bostäder, och motionären föreslår därför att ska uttala sig till förmån för energieffektiviserings- och energisparlån (yrkande 15). I kommittémotion 2015/16:1938 av m.fl. (KD) konstateras det att regeringen ska fördela för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus samt ett stöd för förnyelse av utomhusmiljön. anser att subventioner är fel väg att gå. Trots vissa invändningar anser motionärerna att det kan finnas skäl för staten att medverka till att sänka kostnaderna för sådana energieffektiviseringar som inte är tydligt företagsekonomiskt lönsamma på kort sikt. Motionärerna anser att den tyska modellen med energisparlån bör studeras närmare och begär därför ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 24). Modellen innebär i korthet att staten tillhandahåller förmånliga lån till fastighetsägare för energiinvesteringar i bostäder. Mål för en effektivare energianvändning beslutade om följande två mål för effektivare energianvändning: – Ett mål till 2020 som uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . – Ett mål till 2016 om att åstadkomma en energibesparing i fråga om slutanvänd energi till 2016 om av det årliga genomsnittet 2001–2005. I sin presenterade skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87) gör regeringen bedömningen att målet om energieffektivisering uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. Måluppfyllelsen anges visserligen vara svårbedömd, men effekterna av befintliga styrmedel och de åtgärder som har beslutats i vårändringsbudgeten och budgetpropositionen förväntas sammantaget leda till att målet uppnås. Regeringen har tidigare angivit att besparingen i fråga om slutanvänd energi beräknas uppgå till motsvarande jämfört med basåren. kommer således att överträffa detta mål med marginal. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen 2016 att ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, är grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat, miljö och hälsa. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. lät en extern konsult göra en fördjupad analys av energieffektiviseringspotentialen samt förekomsten och omfattningen av olika marknadsmisslyckanden och hinder för energieffektivisering i olika sektorer. Enligt konsultens analys finns det stora outnyttjade samhällsekonomiska potentialer för ytterligare energieffektivisering . Konsulten bedömde vidare att styrmedelsportföljen för energieffektivisering behöver utvecklas för att potentialen till 2030 ska realiseras. trädde EU:s s.k. energieffektiviseringsdirektiv (EED) i kraft. [8] I direktivet ställs krav på medlemsstaterna att sätta ett vägledande, nationellt mål för energieffektivisering som bidrar till EU:s mål om 20 procents energieffektivisering till 2020. anmälde till kommissionen att det ovannämnda energiintensitetsmålet är vägledande mål. behandlade proposition 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. I propositionen föreslogs tre nya lagar som gäller bl.a. energikartläggningar i stora företag och energimätning i byggnader. Därutöver föreslogs ändringar i åtta befintliga lagar, däribland i ellagen (1997:857), naturgaslagen (2005:403) och fjärrvärmelagen (2008:263). Bestämmelserna trädde i huvudsak i kraft . Utöver EED syftar direktiven om ekodesign[9] och energimärkning[10] till att stärka incitamenten för resurseffektiva energirelaterade produkter på marknaden. Direktivet om byggnaders energiprestanda innefattar också bestämmelser som ska bidra till en effektivare användning av energi. Bestämmelser om byggnaders utformning etc. bereds av civilutskottet. presenterade kommissionen ett meddelande om energieffektivitet, om hur energieffektivitet kan trygga energiförsörjningen och om 2030-ramen för klimat- och energipolitiken (KOM(2014) 520). tog ställning till förslaget och kom överens om en ram för EU:s klimatmål . Det beslutades bl.a. att energieffektiviteten ska öka med . Målet är vägledande och ska ses över , med ambitionen att nå ett mål på på EU-nivå. Här kan även nämnas att kommissionen inom ramen för EU:s energiunion avser att se över all lagstiftning som gäller energieffektivitet och att underlätta för att byggnader och transporter ska kunna göras mer energieffektiva. Industrins energianvändning och PFE Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE) syftade till effektivare energianvändning i energiintensiva företag och genomfördes –2014.