bet · H401NU2 · 2016-12-06 00:00:00 — Utskottet instämmer i att det är av stor vikt att stärka innovationsklimat och främja entreprenörskap och företagande för att skapa förutsättningar för nya jobb i hela landet. Vidare ser utskottet positivt på regeringens ambition att prioritera attraktiva miljöer och tillgänglighet, bl.a. genom att på ett hållbart sätt förbättra pendlingsmöjligheterna inom och mellan regioner samt genom fortsatt bredbandsutbyggnad. Allt detta sammantaget medverkar till att skapa förutsättningar för att kunna leva och driva företag i hela landet. har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2016/17:FiU1). Enligt beslutet fastställdes ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika förslagen till anslagen inom utgiftsområdet i propositionen och i motionerna som behandlas i detta avsnitt. Den regionala utvecklingspolitiken bör enligt utskottets uppfattning ta ett särskilt ansvar för gles- och landsbygden. En levande gles- och landsbygd är en förutsättning för att ska stå sig väl på den globala arenan. Utskottet har i andra sammanhang (bet. 2014/15:NU7 och 2015/16:NU17) uttryckt en förståelse för den oro som finns över en försämrad service i glesbygder och konstaterat att förutsättningarna i vissa glesbygder för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service är begränsade. I budgetpropositionen avsattes inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta landsbygder. Tillgänglighet till olika typer av service är en förutsättning för hållbar regional tillväxt och utveckling i alla delar av landet, och det är därför viktigt att likvärdig offentlig service kan erbjudas i landets olika delar. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att den parlamentariska landsbygdskommittén förväntas justera sitt slutbetänkande och väntas då föreslå en sammanhållen politik för landsbygder. Inom utgiftsområde 19 har i två motioner, 2016/17:2659 (KD) och 2016/17:3399 (KD), föreslagit att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ska höjas med i förhållande till regeringens förslag, för att ytterligare förstärka satsningen på kommersiell service. Med anledning av detta vill utskottet framhålla att det inom utgiftsområdet finns många områden där ytterligare medel skulle komma väl till användning. En ansvarsfull ekonomisk politik innebär dock att det måste göras avvägningar mellan olika områden. Som framgår ovan har regeringen avsatt medel för att finansiera ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. Utskottet vill även erinra om att det också görs betydande satsningar på kommersiell service inom ramen för landsbygdsprogrammet 2014–2020. Därmed gör utskottet samma bedömning som regeringen när det gäller fördelningen av medel för ändamålet. I motion 2016/17:3440 har till följd av regeringens förslag om en förstärkning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2017 föreslagit en motsvarande minskning av anslaget. Orsaken till regeringens förstärkning är, menar motionärerna, att intäkter uteblivit på till följd av regeringens beslut att inte tillåta kalkbrytning. Utskottet vill med anledning av nämnda motion framföra följande. I samband med regeringens förslag att utvidga omfattningen av Natura 2000-områden på tog staten i samverkan med regionen, näringslivet och facket fram ett näringslivspaket för om totalt . Medel tillfördes anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder genom vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99). I budgetpropositionen anslår regeringen medel för insatser för ändamålet 2017–2019 inom ramen för samma anslag. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett omställningsbehov på som kräver särskilda insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och näringslivsutveckling i länet –2019. Utskottet anser därmed att bör avslå motion 2016/17:3440 (C). Inom utgiftsområdet har Liberalerna i motion 2016/17:3461 föreslagit en återgång till anslagsnivåer när det gäller anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Genom detta föreslår motionärerna att anslaget ska minskas med 2017 i förhållande till regeringens förslag. Enligt utskottets uppfattning är de anslagsnivåer som regeringen föreslår rimliga och syftar till att genomföra en väl avvägd regionalpolitik för utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Motion 2016/17:3461 (L) bör därför avslås av . Utskottet vill avslutningsvis erinra om att den regionala tillväxtpolitiken omfattar fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområdet. Regional hänsyn och en tvärsektoriell styrning av resurser är avgörande inom i princip samtliga utgifts- och politikområden. Det gäller inte minst infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Sammantaget välkomnar utskottet de många initiativ med betydelse för en regional tillväxt som aviseras i årets budgetproposition. Utskottet föreslår således att anvisar anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med förslaget i budgetpropositionen. När det gäller anslagens ändamål vill utskottet göra tydligt att det är de ändamål för anslagen som redovisas i budgetpropositionen som ska gälla. Utskottet har heller inte något att invända när det gäller de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som föreslås i budgetpropositionen. Utskottets förslag till anslag och beställningsbemyndiganden motsvarande år framgår av bilaga 4 och 5. Utskottet tillstyrker därmed förslagen i budgetpropositionen vad gäller dels anslag , dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 19 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I budgetmotion 2016/17:3350 presenteras partiets riktlinjer för den ekonomiska politiken. Vi står bakom det som anförs i motionen som helhet, men vill här inledningsvis framhålla nödvändigheten i att fortsätter att utvecklas i hög takt. I budgetpropositionen visar regeringen dessvärre en anmärkningsvärd handfallenhet inför de utmaningar som människor ser omkring sig. Det alternativ vi och erbjuder är en plan för ett starkare med målet att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i vårt land. De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Att få fler i arbete är avgörande för att öka kunskapen i skolan, höja kvaliteten i välfärden och för att bygga ett starkare . beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. har därmed ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Genom beslutet fastställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt inte får överstiga 3 . I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom genom det nämnda rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag väljer vi att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande vår syn på regionalpolitiken i allmänhet och på regeringens förslag. Inom utgiftsområde 19 har inte något annat förslag till anslagsfördelning än regeringen. Däremot skiljer sig vår principiella uppfattning om inriktningen på den regionala tillväxtpolitiken från regeringens på flera punkter. Vi moderater vill att hela ska leva. En förutsättning för detta är att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara, och att människor och företag över hela landet ges möjligheter att växa och utvecklas. befolkning ökar och många delar av landet upplever en positiv befolkningstillväxt och en ökad attraktionskraft. finns det betydande utmaningar, med ökande skillnader mellan städer med en stark privat tjänstesektor och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. Stagnation och avfolkning på dessa orter kan i vissa fall leda till neddragningar i verksamheter som vård, skola och omsorg och till att människor känner en bristande framtidstro. Med en förstärkt politik med jobbfokus har dessa orter emellertid goda förutsättningar att utvecklas väl. För att hela ska leva behöver villkoren för människor att leva och verka på landsbygden stärkas. arbetar för att förbättra företagsklimatet, inte minst för företag på landsbygden. Landsbygden är beroende av goda villkor för företagande. Goda förutsättningar för jobb och företagande är centralt för en levande landsbygd, liksom att en väl fungerande infrastruktur och transporter är av stor betydelse. Företagande och vardagsliv på landsbygden behöver bli enklare, inte krångligare och dyrare. För att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken krävs insatser på många politikområden. Vi vill satsa på de gröna näringarna som tillväxtmotor, fortsätta arbetet inom ramen för landsbygdsprogrammet och satsa på lokal service. Det skapar viktiga förutsättningar för att människor ska kunna leva och verka på landsbygden. Även satsningar på infrastruktur har en avgörande roll; såväl tillgången till goda vägar och järnvägar som fortsatt utbyggnad av bredband och förbättrade möjligheter till mobil kommunikation är avgörande för kommunikationsmöjligheterna. Tillgång till bredband är en förutsättning för att kunna vara företagare på landsbygden. Vi vill även understryka flygets betydelse för att skapa regional tillväxt och knyta samman regioner. Inom ramen för infrastrukturpolitiken har regeringen försenat centrala infrastrukturprojekt samt öppnat upp för nedläggningar av regionala och stadsnära flygplatser, åtgärder som riskerar att få långtgående negativa konsekvenser för tillväxten i hela . Vi vill se en effektiv, hållbar och pålitlig infrastruktur för att bättre binda ihop landet. Vi anser därför att det behövs fortsatta infrastrukturinvesteringar och utbyggnad av kollektivtrafiken för att underlätta för transporter och företagsamhet och än tätare knyta samman alla delar av . Näringslivsutveckling, arbetskraftsförsörjning, utbildning, tillgång till offentlig och kommersiell service samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur är väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik och en förutsättning för en levande landsbygd och ett fungerande liv utanför tätorterna. För att människor ska vilja bo och företag vilja verka i hela landet är det även viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Det gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. Upprätthållandet av en grundläggande servicenivå över hela landet är även viktigt för att människor ska känna sig trygga. Samhällets olika funktioner behöver finnas tillgängliga såväl i landsbygds- och glesbygdskommuner som i storstadskommuner. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Varje kommun och region har ett ansvar att genomföra nödvändiga insatser för ett förbättrat näringsklimat. Vi ser därför med oro på regeringens förslag om höjda skatter på jobb och företagande, en politik som står i skarp kontrast mot vår politik och kommer att slå mot den regionala tillväxten i landet. Vi motsätter oss exempelvis regeringens förslag om höjd bensinskatt och införande av en kilometerskatt, vilka kommer att göra arbetspendling och transporter i näringslivet avsevärt dyrare. Vi moderater har tillsammans med övriga allianspartier redovisat vår syn på regional tillväxt i motion 2016/17:3125 (M, C, L, KD), vilken kommer att behandlas av senare under innevarande . Vi får då möjlighet att återkomma till dessa förslag och ytterligare redogöra för vår politik för att skapa en stark regional tillväxt. Anslag inom utgiftsområde 19 (SD) (SD) och (SD) anför: Den värdegrund som genomsyrar vår och syn på en önskvärd samhällsutveckling innebär bl.a. att vi eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Då vi och står fria från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier kan vi inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt till många frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I budgetmotion 2016/17:2102 tydliggörs våra viktigaste övergripande visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra sidan. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. fastställde utgiftsområdenas ramar . Genom beslutet fastställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 inte får överstiga 3 . Inom utgiftsområdet har inte något annat förslag till anslagsfördelning än regeringen. Vår uppfattning om den regionala tillväxtpolitiken skiljer sig dock åt från regeringens på flera punkter. Vi väljer därför att avstå från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 19. I det följande redogör vi för vår principiella uppfattning när det gäller inriktningen på den regionala tillväxtpolitiken. Vi sverigedemokrater ser positivt på landsbygdens möjligheter. kan vi inte blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst vad gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. Vi anser också att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningar för regional tillväxt. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt men kan inte lösa de stora utmaningarna på . För att främja tillväxt krävs därför ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata. En avgörande förutsättning för att företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till privat och offentlig service. En större samordning av offentliga och privata tjänster kan därmed vara en väg att gå. En lokal matbutiks överlevnad kan avgöras av att den också kan tillhandahålla offentlig och privat service. Vår målsättning är att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och för medborgare att bo och verka i landets alla regioner. Vi anser att en växande turism skulle vara positiv för sysselsättningen på landsbygden men också för att främja inflyttning till och motverka avfolkning av landsbygden. Vi ser därtill ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Att utjämna kostnader för transporter är avgörande i ett land som präglas av stora avstånd. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation skapar också förutsättningar för tillväxt i hela landet. Infrastruktur handlar inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation såsom bredband. Tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Den ambitionsnivå som finns om att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 är inte tillräcklig, och sannolikt kommer landsbygden att vara kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande . I likhet med den parlamentariska landsbygdskommittén anser vi i stället att hela befolkningen ska ha tillgång till digital infrastruktur med hög överföringskapacitet . Utan ett sådant mål blir det omöjligt att hävda att landsbygder ska leva. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd som ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd samt stimulera till höjd förädlingsgrad inom stödområdets näringsliv. Stödet har under vissa år haft ett större anslag än vad som har behövts för att täcka de ansökningar som har kommit in. Detta är en indikation på att transportbidraget inte fyller sitt syfte fullt ut och att det är för lågt. uppfattning är att bör öka spridningen av information om möjligheterna att få bidraget till näringslivet inom det berörda stödområdet. Detta och flera andra förslag inom utgiftsområdet presenterar i motion 2016/17:2225. När denna motion senare under behandlas av kommer vi att få möjlighet att ytterligare redogöra för den politik vi förordar för att främja regional tillväxt och hur vi vill utveckla hela . Anslag inom utgiftsområde 19 (C) (C) anför: I råder det högkonjunktur. Därför borde fler jobb växa fram och sysselsättningen borde stiga. Men i stället ökar tudelningen av samhället. Tudelningen finns mellan stad och land, mellan nord och syd, mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Medan storstäder och regioncentra växer och utvecklas drabbas många mindre orter på lands- och glesbygd av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Denna tudelning som finns även i andra länder visade sig på ett överraskande och för många svenskar skrämmande sätt i Brexitomröstningen i och presidentvalet i . Regional näringspolitik är inte bara en fråga om jobb och företagande utan det är också en fråga om att hålla ihop ett land och skapa framtidstro för alla medborgare i . Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som man borde bygga skyddsvallar inför den framtida lågkonjunktur som förr eller senare kommer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. Jag och anser att behöver ett nytt ledarskap för att förnya den svenska modellen. I budgetmotion 2016/17:3494 stakar ut en annan riktning för . De frågor jag och anser ska prioriteras handlar om att genom ekonomiskt ansvarstagande rusta för kärvare tider. Det krävs också insatser för att bryta den tudelning av samhället som skapar ett utanförskap. Det handlar då bl.a. om att genomföra arbetsmarknadsreformer, skattesänkningar och åtgärder som syftar till att få människor i arbete och lämna ett bidragsberoende vilket skapar en egenmakt samt ökar tryggheten i hela landet. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på jobb och företag. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet. I det sammanhanget ser vi det som mycket angeläget att återtar ledartröjan i arbetet med att hindra den globala uppvärmningen. Det är beklagligt att klimatutsläpp inte längre minskar och att regeringen aviserar skattehöjningar, exempelvis flygskatt och kilometerskatt, som kommer drabba landsbygden. Skattehöjningar på transporter måste ha en tydlig inriktning som premierar teknisk innovation och minskade utsläpp och inte slår mot en landsbygd som redan drabbas av högre kostnader pga. långa avstånd. Klimatomställningsarbetet måste förstärkas och för detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Jag och anser att högkonjunkturen innebär en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapande till fler för att kunna ta nästa steg i klimatomställningen. har genom sitt beslut ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag ska beaktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I det följande vill jag redogöra för politik för att utveckla hela landet. Oavsett bostadsort ska alla människor ha likvärdiga möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I både bruksorter och förorter finns behov av fler jobb och av en välfungerande och klimatsmart infrastruktur. Även behovet av en reformerad bostadsmarknad är stor i hela landet, oavsett om det handlar om att möjliggöra ökat byggande i strandnära lägen på landsbygden eller om att reformera hyresmarknaden i storstäderna. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär dock inte likformighet, menar jag och , utan politiken behöver utformas med insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En sådan utveckling möjliggörs av en närodlad politik där beslut fattas så nära människor som möjligt. En välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. prioriterar också ökat underhåll av järnvägen, ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och ytterligare investeringar i IT- och bredbandsutbyggnad. I budgetpropositionen framgår att regeringen avser att införa både kilometerskatt och flygskatt. har ingen avsikt att medverka till att avstånd beskattas och att landsbygdens företag, jobb och möjligheter minskar i takt med att kostnaderna på grund av en avståndsbaserad vägslitageavgift höjs. Likaså är den digitala infrastrukturen nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. En fungerande informationsteknik i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. mål är att av alla hushåll och företag ska kunna få snabbt bredband . långsiktiga målsättning går längre: alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Landsbygdens utmaningar är i grunden en spegling av hela utmaningar. Det finns en tudelning mellan såväl människor som orter. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst de gröna näringarna viktiga. De skapar jobb i såväl den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska samhället. Men också industrin är motorn på många orter. Precis som i andra delar av spelar även småföretagen en allt viktigare roll på landsbygden. Särskilt på orter där jobb försvunnit i samband med finanskrisen är det av största vikt att politiken ger förutsättningar för nya företag och jobb att växa fram. Jag vill även framhålla den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 19 som förordas i motion 2016/17:3440. Till följd av regeringens förslag om en förstärkning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2017 har förordat en motsvarande minskning av anslaget. Orsaken till regeringens förstärkning är att intäkter uteblivit på till följd av regeringens beslut att inte tillåta kalkbrytning. Eftersom vi i inte står bakom detta beslut anser vi oss inte heller vara nödgade att kompensera för uteblivna intäkter.