bet · H301AU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Det är viktigt att regelverket utformas så att incitamenten att söka sig ut på arbetsmarknaden är goda och att det alltid ska löna sig att arbeta. Regeringen bör därför verka för att tydligare krav på aktiviteter som leder till jobb och bättre integration ska gälla för att nyanlända ska få full etableringsersättning. För att förbättra chanserna för de nyanlända som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden, de med låg eller ingen utbildning, menar till skillnad från utskottet att det inte är tillräckligt med åtgärder som utbildning och matchning. Det behövs också fler jobb, och här har i andra sammanhang presenterat förslag för att skapa fler ingångsjobb. Till att börja med uppmanar vi arbetsmarknadens parter att komma överens om ett nytt avtal riktat direkt till nyanlända som gör det möjligt att anställa med betydligt lägre ingångslöner än . Om parterna tar sitt ansvar vill vi matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och arbetsgivaravgift upp till en viss lönesumma. Om parterna inte förmår att ta ansvar är vi beredda att lagstifta med syftet att få fram fler ingångsjobb. En avgörande förutsättning för integration är tillgången på bostäder. Det krävs stora och långsiktiga reformer för ett ökat bostadsbyggande. För att på lite kortare sikt bidra till en fungerande boendesituation bör regeringen satsa på lokaltrafik som ett sätt att förbättra möjligheter för anvisningsbostäder på landsbygden. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2015/16: 3245 yrkandena 1, 2, 6 och 11 tillstyrks. Integration, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3–14, 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:244 av (M), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:361 av (S), 2015/16:506 av m.fl. (S), 2015/16:573 av (S), 2015/16:601 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:639 av m.fl. (S), 2015/16:659 av (FP) yrkande 1, 2015/16:667 av (FP) yrkande 2, 2015/16:739 av (C), 2015/16:797 av (M), 2015/16:814 av och (båda S), 2015/16:873 av och (båda S), 2015/16:979 av (M), 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:991 av m.fl. (S), 2015/16:1433 av m.fl. (S), 2015/16:1457 av (M) yrkande 4, 2015/16:1802 av (SD), 2015/16:1940 av och (båda MP), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2082 av (M), 2015/16:2257 av (KD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 7, 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2015/16:2914 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:3042 av Per Åsling (C), 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 21, 23–26 och 28, 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 6 och 11, 2015/16:3312 av (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkande 2 samt lägger skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. Vår tradition av öppenhet gentemot omvärlden har gjort till ett bättre och rikare land. Det har bidragit till vårt lands utveckling och till ekonomisk tillväxt som har byggt vårt välfärdssamhälle. har antalet asylsökande ökat kraftigt, vilket lett till stora ansträngningar för det svenska asylmottagandet. Rätt hanterat blir dagens asylmottagande en tillgång för men Liberalerna anser att det kräver reformer av bl.a. bostads- och arbetsmarknaden. Jag delar inte utskottets uppfattning att regeringen för en kraftfull integrationspolitik. Det behövs fler konkreta reformer. Det statliga ansvaret för mottagandet som tydliggjordes i etableringsreformen 2010 ska ligga fast men regeringen bör vidta åtgärder för att det förtydligas, liksom verka för en bättre samverkan mellan stat och kommun. För att ge kommunerna bättre förutsättningar att ta emot fler nyanlända behöver det statliga stödet till kommunerna öka. Regeringen bör därför återinföra och reformera det prestationsbaserade stödet så att de 30 kommuner som utifrån sin befolkningsmängd tar emot flest nyanlända också får mer i statlig ersättning. Vidare måste landsting och regioner involveras i betydligt högre utsträckning . Förutom insatser från det offentliga betonar Liberalerna det civila samhället, t.ex. verksamheten med flyktingguider, och dess roll för att främja nyanländas etablering. Det får vara regeringens uppgift att säkerställa att det civila samhället även i fortsättningen har möjlighet att ansöka om statliga medel för att kunna erbjuda mötesplatser mellan det civila samhället och nyanlända. En fungerande boendesituation och över huvud taget en fungerande bostadsmarknad är av fundamental betydelse för en lyckad integration. En utdragen bosättningsprocess är negativt både för individen och för samhället. Regeringen bör därför vidta åtgärder så att boendekedjan för asylsökande och nyanlända förbättras och lägenheter prioriteras för dem som har fått uppehållstillstånd, särskilt barnfamiljer. bör regeringen se till att etableringsinsatserna kommer igång tidigare och att det blir bättre möjligheter att läsa svenska på boenden. I sin granskning av integrationspolitiken lyfter fram bostadsbristen som en starkt begränsande faktor för etableringen av nyanlända. Det generella bostadsbyggandet måste öka, och regeringen bör därför vidta nödvändiga åtgärder så att bostadsmarknaden i sin helhet liberaliseras, vilket bl.a. måste resultera i en snabbare planprocess och en fri hyressättning i nybyggda hyresrätter. Jobb och språk är grunden i integrationen. För att öka chanserna att komma in på arbetsmarknaden bör regeringen öka insatserna för validering och kompletterande utbildningar. Eftersom många nyanlända saknar gymnasiekompetens anser vi att regeringen bör införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå. Vidare bör regeringen verka för att undervisningsformen svenska för invandrare i högre grad individanpassas och får en tydligare koppling till arbetsmarknaden. Det behövs en politik för att fler ska få jobb. Avgörande för integrationspolitiken är att trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden sänks. Regeringen bör därför komma med förslag på reformer som möjliggör nya typer av jobb med låg lön och låga kvalifikationskrav. Jag menar att vi måste fundera över att ändra på lönestrukturen som ett sätt underlätta etableringen – eller vara beredda att betala priset för en låg sysselsättning bland nyanlända. och m.fl. har också påpekat att höga ingångslöner leder till färre jobb, vilket främst drabbar dem som saknar erfarenhet eller utbildning. Men i stället för att lyssna på expertisen höjer regeringen skatten på jobb och driver en politik som kommer att sänka sysselsättningen, vilket kommer att drabba många utrikes födda som kommer till vårt land. Det är djupt oroande och innebär stora sociala problem framöver. Om parterna inom ramen för avtalsrörelsen misslyckas med att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden kommer Liberalerna ta politiska initiativ för att sänka ingångslönerna genom att lagstifta om en ny anställningsform: startjobb. Startjobben ska om de införs få ett reglerat lönespann på och varken arbetsgivaravgifter eller kollektivavtalade försäkringspremier ska betalas. Med dagens ingångslöner, avgifter och skatter kostar en månads anställning ofta . Det innebär alltså att arbetsgivarens totala kostnad för ett startjobb kan halveras jämfört med en motsvarande anställning på den kollektivavtalade arbetsmarknaden. För att undvika permanenta låglönejobb just för nyanlända handlar det om tillfälliga ingångslöner, som ett första steg in på arbetsmarknaden. I sammanhanget är det viktigt att framhålla att det inte är så att sänkta lägstalöner och utbildningsinsatser står i något slags motsatsförhållande – som det ofta hävdas i den allmänna debatten, liksom av utskottet – utan detta är åtgärder som kompletterar varandra. För att klara mottagandet och etableringen av nyanlända finns det inga enskilda åtgärder som är viktigare än alla andra, men sänkta ingångslöner tillhör en av de viktigare. Att snabbt lära sig svenska ger möjlighet att klara skolan och komma in i samhället. Jag vill därför att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder så att skolor med många asylsökande och nyanlända elever får ökade resurser och de mest kompetenta lärarna. Regeringen bör också sörja för att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att varje elevs kunskapsnivå kartläggs. Vad som ovan anförts bör , med bifall till motion 2015/16:3313 yrkandena 1 och 3–14, ge regeringen till känna. Integration, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:244 av (M), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:361 av (S), 2015/16:506 av m.fl. (S), 2015/16:573 av (S), 2015/16:601 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:639 av m.fl. (S), 2015/16:659 av (FP) yrkande 1, 2015/16:667 av (FP) yrkande 2, 2015/16:739 av (C), 2015/16:797 av (M), 2015/16:814 av och (båda S), 2015/16:873 av och (båda S), 2015/16:979 av (M), 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:991 av m.fl. (S), 2015/16:1433 av m.fl. (S), 2015/16:1457 av (M) yrkande 4, 2015/16:1802 av (SD), 2015/16:1940 av och (båda MP), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2082 av (M), 2015/16:2257 av (KD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 7, 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2015/16:2914 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2015/16:3042 av Per Åsling (C), 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 21, 23–26 och 28, 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 6 och 11, 2015/16:3312 av (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkandena 1–14 samt lägger skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. Inledningsvis vill jag bemöta vad utskottet anför om möjligheter att öka chanserna för nyanlända med låg utbildning att komma in på arbetsmarknaden. Genom automatisering och digitalisering har många enklare jobb pressats ut från arbetsmarknaden. De med låg utbildning, dvs. merparten av de nyanlända invandrarna, har därmed svårt att få jobb. Dessutom innebär de höga ingångslönerna att det inte är lönsamt att anställa personer för att utföra vissa arbeten. De utbildningsinsatser som förespråkas av utskottet kommer inte att räcka för att rusta arbetskraften till en produktivitet som motsvarar kollektivavtalsnivå. Därför har i ett annat sammanhang föreslagit en helt ny anställningsform kallad introduktionsanställning, som gör det möjligt för breda grupper att lära sig jobbet på jobbet. En sådan anställning är precis som en vanlig anställning med den enda skillnaden att ingångslönen får vara av lägsta lön eller ingångslön enligt kollektivavtal. Detta bygger på att av arbetstiden är utbildning som arbetsgivaren ansvarar för. Anställningen ska inte omfatta yrken som kräver eftergymnasial utbildning eller där lägsta lönen enligt kollektivavtal överstiger . Under introduktionsanställningen omfattas personen av LAS. Detta ökar arbetsgivarens intresse av att få en så bra utbildad medarbetare som möjligt. En introduktionsanställning kan vara i max . När det gäller integrationspolitiken i sin helhet anser jag att den måste vara effektiv och välfungerande. Flyktingar som kommer till oss möts tyvärr av bostadsbrist och trångboddhet där jobben finns. Och omvänt där bostäderna finns är jobben få. Arbetssökande matchas sällan med jobben utan såväl företag som arbetssökande blir lottlösa. Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation för människor som flytt sitt hemland och söker skydd i . Detta är inte acceptabelt. En human flyktingpolitik måste följas av att människor ges förutsättningar för eget jobb och försörjning. Då finns också förutsättningar för integration. Varje människa som bosätter sig i är en tillgång som representerar möjligheter och mervärden för sin omgivning. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . Det som framstår som en utmaning i form av bristfällig tillgång till bostäder och höga trösklar till arbetsmarknaden är en nödvändighet om vi utifrån vår nuvarande demografiska befolkningsstruktur vill säkra försörjningsbördan då allt färre tenderar att försörja allt fler. Vad som krävs är politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken effektivare. För att nyanlända invandrare ska etableras på arbetsmarknaden och känna sig hemma i räcker det emellertid inte med offentliga insatser. Det civila samhället – idrottsklubbar, scouter, kyrkor och samfund, barnrättsorganisationer, etniska föreningar m.fl. – spelar en stor roll för att skapa ett gott samhälle. Jag menar att det civila samhällets roll för att underlätta och stödja integration bör uppvärderas. Jag anser att regeringen bör verka för en effektiv och välfungerande integrationspolitik i enlighet med vad som anförts ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2015/16:2978 yrkande 2 tillstyrks därmed. Särskilt om instegsjobb, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. byggs starkt genom fler i arbete. Vårt mål är att alla som vill och kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Att ha ett arbete och en inkomst ger människor makt över sina liv, liksom en känsla av gemenskap och av att vara behövd. När vi är många som jobbar hjälps vi åt att skapa mer resurser till det som är gemensamt. Vi skapar förutsättningar för ett mer jämlikt och jämställt samhälle och stärker sammanhållningen i vårt land. Arbetsmarknaden ska rymma även dem som står långt ifrån att få ett jobb. För nyanlända menar vi att vägen in i det svenska samhället går genom arbete, egen försörjning och språkkunskaper. Med tidiga individuella insatser kan de som invandrar till så fort som möjligt komma i arbete och skapa sig en ny framtid här. En av alliansregeringens reformer för att förhindra att nyanlända förvisas till ett långvarigt utanförskap är instegsjobben. Instegsjobben innebär ett riktat stöd till privata eller offentliga arbetsgivare som ger dem möjlighet att anställa nyanlända invandrare. Anställningen kopplas till undervisning i svenska och ska även innehålla tydliga handledande inslag, för att på så vis kombinera ett snabbt fotfäste på arbetsmarknaden med introduktionsutbildning. Liksom utskottet tycker vi visserligen att det är bra att svenska för invandrare (sfi) ingår som en del i komvux. Det är också positivt att det inom ramen för instegsjobb är möjligt att studera svenska som andraspråk eller yrkessvenska. Men det måste bli ännu lättare att kombinera jobb och utbildning, och inte bara utbildning i det svenska språket. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder så att det blir möjligt att läsa på komvux parallellt med ett instegsjobb. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Motion 2015/16:2508 (M, C, FP, KD) yrkande 2 tillstyrks därmed. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:58 om statens insatser för etablering av nyanlända. 2015/16:3312 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om etableringsuppdragets utformning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målgruppens omfattning och deltagande och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av särbehandlande satsningar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3313 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det statliga ansvaret för mottagandet av asylsökande och nyanlända samt bättre samverkan mellan olika aktörer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ytterst ska kunna ålägga kommuner att ta emot fler nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra och reformera det prestationsbaserade stödet till de kommuner som utifrån sin befolkningsmängd tar emot många nyanlända, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förbättrad boendekedja för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att liberalisera bostadsmarknaden för att motverka bostadsbristen som försvårar etableringen av nyanlända, och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägenheter ska prioriteras för dem som har erhållit uppehållstillstånd, särskilt barnfamiljer, och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidigare etableringsinsatser och bättre möjligheter att läsa svenska på boenden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolor med många asylsökande och nyanlända elever får ökade resurser och de mest kompetenta lärarna, och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla nyanlända ska få extra undervisning i svenska och att elevens kunskapsnivå ska kartläggas och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med expertis från bl.a. göra nödvändiga reformer, såsom nya typer av jobb med låg lön och låga kvalifikationskrav, för att öppna svensk arbetsmarknad för alla och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasienivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade insatser för validering och kompletterande utbildningar och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undervisningsformen svenska för invandrare bör individanpassas mer samt att undervisningen bör få en tydligare koppling till arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om civilsamhällets roll när det gäller att främja nyanländas etablering och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att stärka utrikes födda kvinnors villkor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:244 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av ersättningssystemen för asylsökande, nyanlända och personer som beviljats uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:334 av m.fl. (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till snabbare hantering av nyanländas kompetensbehov och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:361 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att nyanlända erbjuds erforderliga utbildningsinsatser och vägar till sin första sysselsättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:506 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att genom lärlingssystem och validering underlätta för nyanlända att komma i arbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:573 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fritidsodlingens betydelse för ett som håller ihop och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:601 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra flyktingmottagandet så att alla kommuner har ett ansvar för att ta emot flyktingar och en möjlighet att bedriva ett bra lokalt arbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:639 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare granska lokala etableringspolitiska initiativs arbetsmetodik, dess effekter och möjligheterna att låta framgångsrika initiativ tjäna som modell för andra kommuner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:659 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga 290 kommuner ska vara skyldiga att ta emot flyktingar för att solidariskt stötta besluten av riksdag och regering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:667 av (FP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Arbetsförmedlingens viktiga roll i att regionalt stötta lärosätena och kommuner/landsting i uppdraget med validering för bättre integration i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:739 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera förutsättningar för ett fortsatt uthålligt högt flyktingmottagande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:797 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en obligatorisk grundutbildning för nyanlända som inte har fått en sådan, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:814 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbspår för nyanlända enligt Kalmarmodellen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:873 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektiv och mänsklig etablerings- och integrationsprocess och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:979 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att nyanlända invandrare som studerar på masternivå ska kunna behålla sin ersättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ministeruppgift med ett tydligt medborgarrättsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ministeruppgift motionen beskriver behovet av ges titeln medborgarrättsminister och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:991 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bli försökslän för ett nytt arbetssätt för introduktion av nyanlända på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1433 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att nyanlända kvinnor får möjlighet till utbildning, praktik och jobb, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1457 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att gemensamt mellan stat och kommun centralisera det organiserade flyktingmottagandet, med fokus på effektiva insatser för integration, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1802 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa de statliga ersättningarna till kommunerna för mottagande av nyanlända och asylsökande ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1940 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en nationell samordnare för integrationsfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka kursen samhällsorientering för nyanlända och tillkännager detta för regeringen.