bet · H301UbU17 · 2016-03-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om forskning främst med hänvisning till den aviserade forskningspolitiska propositionen och pågående beredningsarbete. Motionerna tar upp frågor om bl.a. forskningspolitisk inriktning, samverkan, fördelning av resurser för forskning, utbildning på forskarnivå, jämställdhet, forskning inom särskilda områden och forskningens infrastruktur. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fördelning av resurser för forskning Forskare och utbildning på forskarnivå Forskning inom särskilda områden 1.Inriktning m.m. för den forskningspolitiska propositionen, punkt 2 (M) 2.Strategiska forskningsområden, punkt 3 (M, L) 3.Begreppet konstnärlig forskning, punkt 5 (SD) 4.Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning, punkt 7 (M) 5.Fördelning av resurser för forskning, punkt 9 (C) 6.Forskares försörjnings- och anställningsformer m.m., punkt 11 (C) 7.Forskarskolor, punkt 12 (L) 8.Genusforskningens vetenskapliga grund m.m., punkt 13 (SD) 9.Forskningsanslagens fördelning utifrån kön, punkt 14 (M) 10.Forskning inom särskilda områden, punkt 15 (SD) 11.Registerbaserad forskning, punkt 17 (M) 12.Forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området, punkt 18 (M) 13.Forskningsreaktor, punkt 19 (SD, L) 1.En strategi för livsvetenskap, punkt 8 (M, C, L, KD) 2.Forskning inom särskilda områden, punkt 15 (M, C, L, KD) 3.Forskning inom särskilda områden, punkt 15 (M) 4.Forskning inom särskilda områden, punkt 15 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2014/15:2572 av Per och (båda M). Inriktning m.m. för den forskningspolitiska propositionen 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (båda M) 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (M, L) 2014/15:804 av och i (båda C). 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 3 (SD) 2014/15:651 av (FP) yrkande 3, 2014/15:962 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2015/16:367 av m.fl. (S) yrkande 2. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning 2014/15:656 av (FP) yrkande 3, 2014/15:1863 av (KD) och 2015/16:2452 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 4 (M) En strategi för livsvetenskap 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 17 och 18. Fördelning av resurser för forskning 2014/15:962 av m.fl. (S) yrkande 1, 2014/15:2457 av i (C) yrkande 16, 2014/15:2796 av m.fl. (S), 2014/15:2859 av m.fl. (S), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 5, 2015/16:367 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:2168 av m.fl. (S). Reservation 5 (C) Forskare och utbildning på forskarnivå 2015/16:2886 av (KD). Forskares försörjnings- och anställningsformer m.m. 2015/16:1031 av m.fl. (S) och 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. Reservation 6 (C) 2015/16:1481 av m.fl. (FP) yrkande 9. Reservation 7 (L) Genusforskningens vetenskapliga grund m.m. 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:1756 av (M). Reservation 8 (SD) Forskningsanslagens fördelning utifrån kön 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 9 (M) Forskning inom särskilda områden 2014/15:108 av (M), 2014/15:152 av (M), 2014/15:656 av (FP) yrkande 2, 2014/15:919 av och (båda S) yrkande 3, 2014/15:978 av i (C) yrkande 3, 2014/15:1643 av (KD), 2014/15:1975 av (MP) yrkande 6, 2014/15:1998 av (M), 2014/15:2384 av (M), 2014/15:2423 av Finn och (båda M), 2014/15:2450 av Finn och (båda M), 2014/15:2453 av (C) yrkande 2, 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 12, 2014/15:2793 av och (båda S) yrkande 3, 2014/15:2886 av Finn och (M, FP), 2014/15:2901 av m.fl. (SD), 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:152 av (M), 2015/16:846 av Lawen Redar (S), 2015/16:2223 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2375 av (C), 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2545 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 52, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 10 (SD) Europeans Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan 2015/16:764 av (M). 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 11 (M) Forskningsinfrastruktur inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (M) 2014/15:895 av (M), 2014/15:1637 av m.fl. (FP), 2014/15:2255 av (M), 2014/15:2309 av (M) yrkande 1, 2015/16:798 av (M) yrkande 2, 2015/16:902 av (M) yrkande 3, 2015/16:1098 av (M), 2015/16:1769 av (M) yrkande 1, 2015/16:2087 av (M) och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 13 (SD, L) 2014/15:1062 av (M) och 2015/16:915 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 78 yrkanden från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Motionerna tar upp frågor om bl.a. forskningspolitisk inriktning, samverkan, fördelning av resurser för forskning, utbildning på forskarnivå, jämställdhet, forskning inom särskilda områden och forskningens infrastruktur. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. liberalerna (FP) har bytt namn till Liberalerna (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktning och tidscykel för den forskningspolitiska propositionen, utvärderingen av de strategiska forskningsområdena och inrättandet av ett forsknings- och innovationsråd. Jämför reservationerna 1 (M) och 2 (M, L). Inriktning m.m. för den forskningspolitiska propositionen I kommittémotion 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs en översyn av möjligheten att tidscykeln för forskningspolitiska proposition anpassas till EU:s ramprogramperiod och blir sjuårig. En sådan förändring skulle möjliggöra att forskningsstrategi går omlott med EU:s så att man kan revidera satsningar och ta itu med olika samhällsutmaningar. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 14 efterfrågas en forskningsproposition som ytterligare stärker den svenska forskningskvaliteten . I kommittémotion 2015/16:2772 av m.fl. (M) yrkande 3 framförs att regeringen bör agera utifrån de rekommendationer som m.fl. myndigheter har framfört efter att ha utvärderat forskningsmiljöer inom de strategiska forskningsområdena. Bland annat brådskar rekommendationen om omfördelningen av forskningsmedel mellan lärosätena eftersom de avsatta medlen för de strategiska forskningsområdena inte används optimalt. Inrättandet av ett forsknings- och innovationsråd I motion 2014/15:2572 av Per och (båda M) föreslås att ett forsknings- och innovationsråd inrättas i . Rådet ska löpande utvärdera den svenska forskningspolitiken. Rådet bör enligt motionärerna innehålla berörda ministrar, framträdande forskare och ledande företrädare för forskningsfinansiärer, fackföreningar och arbetsgivare. Bakgrund och gällande rätt Inriktning m.m. för den forskningspolitiska propositionen lägger regeringen fram en principproposition om forskning en gång per valperiod. Fram till innehöll forskningspropositionerna även förslag till anslag. Den nuvarande ordningen för den statliga budgetprocessen som fortfarande gäller tillämpades avseende . Budgetordningen innebär bl.a. att regeringen ska lägga fram sitt förslag till statens budget för (med undantag för valår) och att budgetförslaget ska vara heltäckande. Ytterligare förslag om utgifter och inkomster får i princip inte lämnas . Sedan den nya ordningen infördes har forskningspropositionerna överlämnats till utan att innehålla förslag till anslag. Förslagen om anslag till forskning har behandlats i budgetbetänkandena, medan forskningspropositionerna har behandlats i egna betänkanden. lades propositionen Forskning och innovation fram. Det är den senaste forskningspropositionen och den gäller för åren 2012–2016 (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). I den nuvarande regeringens regeringsförklaring som presenterades angavs några viktiga forskningspolitiska prioriteringar: att basanslagen för forskning ska prioriteras upp, att en ny forskningsproposition ska ha ett tioårigt perspektiv, att unga forskares villkor ska förbättras samt att andelen kvinnliga professorer ska öka och att forskningsanslagen ska fördelas jämställt. Regeringen förbereder nu den kommande forskningspolitiska propositionen som kommer att innefatta forskning, innovation och högre utbildning och ange regeringens forskningspolitik , med ett särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Propositionen planeras (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 206). EU organiserar ett omfattande europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete i form av ramprogram. Ramprogrammen är EU:s viktigaste redskap för forskningsfinansiering i . Ramprogrammen har pågått . Ramprogrammen löpte tidigare . ersatte Horisont 2020 det tidigare sjunde ramprogrammet. Horisont 2020 löper –2020 och är EU:s nya ramprogram för forskning och innovation. Programmet är världens största satsning på forskning och innovation och har en total budget på . Horisont 2020 genomförs genom arbetsprogram som huvudsakligen är tvååriga. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presenterades satsningar på 24 strategiska forskningsområden (SFO). Av den totala anslagsökningen om till forskning och utbildning på forskarnivå som presenterades i propositionen avsåg långsiktiga satsningar på SFO. Syftet med de strategiska forskningsområdena är att åstadkomma en tillräcklig och långsiktig kraftsamling inom områden med stor samhällsrelevans där forskningen håller hög internationell kvalitet. Betydande resurser möjliggör prioriteringar och ökar risktagandet. ska satsningen enligt regeringen stärka kvaliteten på den svenska forskningen och det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Forskningsfinansiärerna valde efter ansökan från universitet och högskolor ut de forskningsprogram som höll högst kvalitet och som hade bäst potential att bli världsledande. Huvuddelen av medlen tillfördes lärosätena för att de skulle skapa den miljö som behövs för att området ska utvecklas optimalt. En andel av medlen fördelas av forskningsfinansiärerna för forskning inom de aktuella områdena (prop. 2012/13:30 s. 72–73). , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem () och fick 2010 i uppdrag av regeringen att göra en större utvärdering av de strategiska forskningsområdena med SFO-stöd (U2010/5685/F). Även för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) har samrått med övriga myndigheter. I en skrivelse till från m.fl. myndigheter (dnr 5.1-2015-5959) framgår myndigheternas rekommendationer om SFO-stödet och framtida riktade satsningar. Baserat på expertpanelens bedömningar (Evaluation of the strategic research area initiative 2010–2014 [2015]) ger myndigheterna följande rekommendationer för den aktuella satsningen och framtida liknande satsningar: • SFO-stödet som helhet fortsätter och redovisas som en särskild post i basanslaget • den nuvarande fördelningen av SFO-medel mellan värd- och medsökande universitet bibehålls • en omfördelning av medel mellan lärosätena genomförs • regeringen uppdrar till lärosätena att inkomma med åtgärdsprogram baserade på utvärderingens resultat. I expertpanelens rapport går det att identifiera ett par enstaka SFO-miljöer med svagare prestation och strategi, som lärosätets stöd till SFO-miljöerna bedöms ha varit svagt. I dessa fall anser myndigheterna i skrivelsen att det, baserat på panelens slutsatser, är motiverat att genomföra en begränsad förändring av satsningens fördelning även om omfördelningen blir relativt marginell: lyfts från det årliga stödet till och från , och detta stöd avvecklas stegvis . Detta är baserat på att expertpanelen har identifierat brister både i specifika SFO-miljöer och i lärosätenas ledning och stöd till dessa miljöer. Myndigheterna föreslår att medlen över omfördelas till de lärosäten som har visat ett utmärkt strategiskt ledarskap i SFO-satsningen. Medlen fördelas proportionerligt baserat på de medel som uppbärs av deras SFO-miljöer med goda utvärderingsresultat: (12,), (11,) och (). Ministern för högre utbildning och forskning uttalade bl.a. följande gällande m.fl. myndigheters utvärdering av SFO-satsningen i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2014/15:707): Satsningen på de strategiska forskningsområdena har utvärderats av , , Formas, Forte och . De allra flesta av de finansierade forskningsmiljöerna har fått utmärkta utlåtanden medan några visat en svagare utveckling. Denna utvärdering är ett viktigt underlag i utformandet av den framtida forskningspolitiken. Att analysera och värdera resultatet i forskningsfinansiärernas rapport om de strategiska forskningsområdena kommer därför ske inom ramen för utformningen av den forskningspolitiska propositionen, där också akademiska värden såsom forskningens frihet och statens prioriteringar ska balanseras. På så sätt kan vi få en mer sammanhållen och långsiktig forskningspolitik. Inrättandet av ett forsknings- och innovationsråd Forskningsberedningar, som är ett rådgivande organ åt regeringen i forskningspolitiska frågor, har funnits . En ny forskningsberedning utsågs av regeringen . Ordförande är ministern för högre utbildning och forskning och övriga ledamöter utgörs i huvudsak av lärosätesrektorer och framstående forskare. Forumet ska diskutera de forskningspolitiska prioriteringar som regeringen presenterar . Forskningsberedningens huvudsakliga arbete är att diskutera utformningen av de förslag och prioriteringar som regeringen avser att lägga i sin forskningsproposition . Av regeringsförklaringen från framgår att ett nationellt innovationsråd ska inrättas i . Syftet med att placera innovationsrådet på högsta politiska nivå är att prioritera arbetet med att stärka innovationsförmåga och konkurrenskraft. Statsministern är ordförande i innovationsrådet som består av fem ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarvärlden. • fungera som ett forum för löpande utbyte mellan regeringen och näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter • identifiera nya utmaningar och föreslå nya initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft • successivt identifiera samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken (källa: roll, webbplats ). En stor del av innovationsrådets möte ägnades åt den kommande forskningspropositionen. Inriktning m.m. för den forskningspolitiska propositionen När det gäller frågan om att tidscykeln för forskningspolitiska proposition bör anpassas till EU:s ramprogramperiod och bli sjuårig vill utskottet framhålla att forskning ska respekteras som den långsiktiga verksamhet den är och anser i likhet med regeringen att nästa forskningspolitiska proposition därför bör ha ett tioårigt perspektiv, dvs. ange den statliga forskningspolitiken och med ett särskilt fokus på satsningar 2017–2020. En långsiktig forskningspolitik är enligt utskottets uppfattning en förutsättning för att lärosätena och forskarna ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande i samband med nya projekt som kan leda till vetenskapliga framsteg. När det gäller frågan om att stärka den svenska forskningskvaliteten i den kommande forskningspolitiska propositionen utgår utskottet från att dessa frågeställningar kommer att få ett svar i den aviserade forskningspolitiska propositionen som bl.a. kommer att behandla övergripande forskningsfrågor, prioriteringar och särskilda satsningar. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det pågående arbetet med denna proposition och avstyrker därmed motionerna 2014/15:1850 (M) yrkande 14 och 2015/16:2772 (M) yrkande 2. m.fl. myndigheter har utvärderat ett antal av de strategiska forskningsområdenas forskningsmiljöer. Utvärderingen har utmynnat i en skrivelse, överlämnad till , som innehåller ett antal rekommendationer om bl.a. omfördelningen av forskningsmedel mellan lärosätena. Av ministern för högre utbildning och forsknings uttalande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2014/15:707) framgår bl.a. att de allra flesta utvärderade forskningsmiljöerna har fått utmärka utlåtanden. Vidare sägs att utvärderingen är ett viktigt underlag i utformandet av den framtida forskningspolitiken. Resultatet från myndigheternas/forskningsfinansiärernas rapport kommer därför enligt ministern att analyseras och värderas inom ramen för utformningen för den forskningspolitiska propositionen. Motionärerna anser å sin sida att regeringen bör agera utifrån de rekommendationer som m.fl. myndigheter har framfört. Utskottet kan för sin del konstatera att den kommande forskningspolitiska propositionen har aviserats och att det därmed, i linje med ministerns uttalande, är lämpligt att låta utvärderingen från m.fl. myndigheter ingå som ett viktigt underlag i arbetet med denna proposition. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2015/16:2772 (M) yrkande 3. Inrättandet av ett forsknings- och innovationsråd När det gäller frågan om att inrätta ett forsknings- och innovationsråd i vill utskottet anföra följande: Utskottet kan konstatera att mycket av den institutionella struktur som efterfrågas redan finns på plats i . Forskningsberedningar har funnits som rådgivande organ till regeringen . Ministern för högre utbildning och forskning är ordförande i forskningsberedningen som har i uppdrag att diskutera de forskningspolitiska reformer och prioriteringar som regeringen presenterar . Utöver detta finns även ett innovationsråd med statsministern som ordförande. ska bl.a. fungera som ett forum för löpande utbyte mellan regeringen och näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter samt identifiera nya utmaningar och föreslå nya initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. I sammanhanget vill utskottet också peka på olika typer av utvärdering av forskningspolitiken som bl.a. görs genom och myndighetsuppdrag. Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inte se något behov av att inrätta något forsknings- och innovationsråd i och avstyrker därmed motion 2014/15:2572 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om begreppet konstnärlig forskning samt bistånd och forskning. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotion 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 8 och i motion 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 5 framhålls att begreppet konstnärlig forskning måste definieras vetenskapligt och utvärderas likt andra discipliner. Motionärerna framhåller att publiceringar och citeringar precis som i vetenskaplig forskning skulle kunna användas som kvalitetsmått även inom konstnärlig forskning. I motion 2014/15:804 av och i (båda C) betonas vikten av närmare samarbete mellan bistånd och forskning. Motionärerna framhåller att mot bakgrund av att forskningen har lösningar på många utvecklings- och biståndsproblem är det viktigt att forskning tas till vara i svensk och europeisk biståndsverksamhet. Bakgrund och gällande rätt Av 1 kap. 2 § första stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att staten ska som huvudman anordna högskolor för utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. Begreppet konstnärligt utvecklingsarbete infördes i högskolelagen (1992:1434) som det konstnärliga områdets motsvarighet till den vetenskapliga forskningen i samband med högskolereform. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det konstnärliga utvecklingsarbetet för det konstnärliga området är en parallell till forskning inom andra områden (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) anförde regeringen att konstnärligt utvecklingsarbete har kommit att ändra betydelse över åren och att en successiv övergång börjat ske från användandet av ”konstnärligt utvecklingsarbete” till ”konstnärlig forskning”. I propositionen gjorde regeringen vidare bedömningen att konstnärliga examina bör införas som en egen examenskategori på forskarnivå. Regeringen föreslog att det för såväl universitet som högskolor ska krävas tillstånd för att utfärda sådana examina. Vidare föreslog regeringen att lärosätena ska få välja om ansvaret för konstnärlig utbildning på forskarnivå ska ligga på en fakultetsnämnd eller på ett organ för konstnärlig forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig utbildning på forskarnivå. beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebar att verksamhet som i högskolelagen tidigare benämndes konstnärligt utvecklingsarbete numera omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Lagändringen trädde i kraft . I propositionen anger regeringen bl.a. följande skäl för förslaget (s. 105–106): Konstnärlig forskning skiljer sig från vetenskaplig forskning i det att den konstnärliga forskningen utgår från konstnärlig praktik. Resultaten är vanligen dokumenterade konstnärliga projekt där redovisning av arbetsprocesser leder till och tillgängliggör ny kunskap. Regeringen har vid upprepade tillfällen betonat det konstnärliga områdets särart och särskilda behov som motiv för vissa separata regler för konstnärlig utbildning, forskning och utvecklingsarbete i högskolan. Det är viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får utrymme att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. Som framgår [. . .] bör emellertid en stor del av den verksamhet som tidigare bedrevs inom ramen för konstnärligt utvecklingsarbete beskrivas som konstnärlig forskning. Mot denna bakgrund och för att markera den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning bör begreppet konstnärlig forskning föras in i högskolelagen. har gett stöd till forskningssamarbete inom det svenska biståndet . I det preliminära utfallet uppgår anslagsposten för forskningssamarbete till ca (prop. 2015/16:1 utg.omr. 7 s. 62). bilaterala utvecklingssamarbete inkluderar bl.a. stöd till forskning. stöd till forskning och forskningsmiljöer i samarbetsländerna bidrar till ökad kapacitet för att bedriva egen forskarutbildning och forskning av relevans för fattigdomsbekämpning, samt till att utforma nationell och regional forskningspolitik. Stödet utgörs av insatser som kompletterar och förstärker varandra, både i samarbetsländerna och på olika nivåer (nationellt, regionalt och globalt). Regionalt och globalt är stöden i huvudsak kärnstöd eller programstöd till organisationer för långsiktig uppbyggnad av en hållbar verksamhet. Sida har genom svenska universitet och högskolor samarbeten med universitet i , , , , och . Överlag uppvisar samtliga universitetssamarbeten enligt regeringen goda resultat (prop. 2015/16:1 utg.omr. 29–30). Sidas strategi för forskningssamarbete och forskning inom utvecklingssamarbetet –2021 styr användningen av medel som, under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, anslås under anslagsposten Forskningssamarbete i regleringsbrev i fråga om Sida samt under anslagsposten Utvecklingsforskning i regleringsbrev i fråga om verksamhet, för respektive verksamhetsår (regeringsbeslut [UF2014/80398/UD/USTYR]). Den proposition som biföll (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebar bl.a. att begreppet konstnärlig forskning fördes in i högskolelagen. Regeringen underströk i sina skäl för förslaget, som återges ovan, bl.a. det konstnärliga områdets särart och särskilda behov samt betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning.