bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Utskottet anser att det måste vara som bäst kan bedöma sitt personalbehov. Något tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en samlad strategi för personalbehov bör därför inte göras. Motion 2016/17:1551 (M) avstyrks. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion 2016/17:168 (V) yrkande 1 att det är viktigt att polisen har en bra arbetsmiljö. Detta är bl.a. viktigt för att myndigheten ska ses som en attraktiv arbetsplats som tar väl hand om sina anställda. Utskottet anser dock att detta i första hand är en fråga som har att hantera på egen hand. Något tillkännagivande till regeringen bör därför inte göras med anledning av motionsyrkandet, vilket avstyrks. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motionerna 2016/17:430 (M), 2016/17:2036 (C) yrkande 1 och 2016/17:2781 (KD) om att utreda frågan om att införa en polis. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motionerna 2016/17:570 (M), 2016/17:747 (M), 2016/17:2074 (M) och 2016/17:2531 (M) yrkande 22 att det kan vara av intresse att studera hur andra länder har organiserat sin trafikpolis. Utskottet vidhåller dock sin uppfattning att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen bör organiseras och hur dess arbete ska bedrivas. Motionerna avstyrks därför. Av samma skäl bör inte något tillkännagivande göras med anledning av motionerna 2016/17:1757 (SD), 2016/17:2217 (S) och 2016/17:2286 (M). I motion 2016/17:2028 (C) föreslår motionären att trafikvakter ska ta över vissa av polisens uppgifter i trafiken. Inom polisen finns civilanställda bilinspektörer som tillsammans med trafikpoliser arbetar med kontroller av bl.a. hastighet och nykterhet samt kontroller av förare och fordon. Utskottet anser därför att det saknas skäl för ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionen. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion 2016/17:3391 (KD) yrkande 9 att det är viktigt att polisen har tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och för att beivra överträdelser. Utskottet anser dock att det är uppgift att inom ramen för tilldelat anslag fördela sina medel så att verksamheten fungerar så bra som möjligt. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandet bör därför inte göras. Motionsyrkandet bör avslås. I ett antal motioner efterfrågas åtgärder för att bemästra problemet med attacker mot blåljuspersonal. Utskottet delar motionärernas uppfattning och anser att åtgärder måste vidtas för att förebygga sådana attacker. Utskottet konstaterar också att regeringen i budgetpropositionen har aviserat en översyn av lagstiftningen om attacker mot blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner för att skydda dem i deras arbete. Som anförts har regeringen även aviserat en särskild satsning på ökad polisnärvaro i socialt utsatta områden för att förebygga brott och öka tryggheten. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågas i motionerna 2016/17:4 (SD), 2016/17:431 (M), 2016/17:865 (C) yrkande 1 och 2016/17:1833 (M). Polisens samverkan med hemvärnet m.m. Utskottet anser att det är viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och på annat sätt få avlastning och hjälp i olika situationer. Utskottet konstaterar att polisen har möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen. Vidare finns det ett samarbete mellan polisen och hemvärnet i olika situationer, t.ex. vid eftersök av försvunna personer. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det är nödvändigt med något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2016/17:1535 (KD) yrkande 7, 2016/17:3205 (M) yrkande 5 och 2016/17:3231 (M) yrkande 6. Det finns personer och organiserade ligor som riktar in sig på att begå brott mot utsatta äldre. Ofta handlar det om att på olika sätt lura sig till att bli insläppt i någons hem i syfte att stjäla kontanter, kontokort och värdesaker. Men även olika former av bedrägeribrott, eller att överraska eller störa personer vid uttag av kontanter är vanligt förekommande. Utskottet anser att arbetet mot denna brottslighet är mycket angeläget och att det är viktigt att polisen har god förmåga att skydda äldre från att utsättas för brott var de än bor i landet. bör därför få i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att brott mot äldre förebyggs och utreds effektivt i hela landet. Arbetet bör redovisas till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att förebygga och utreda brott mot äldre i hela landet och tillkännager detta för regeringen. bör därmed bifalla motionerna 2016/17:3228 (M) yrkande 2 och 2016/17:3231 (M) yrkande 23. Utskottet noterar att och kom överens om en gemensam åtgärdsplan för att öka tryggheten i asylboenden. Något tillkännagivande till regeringen i denna fråga, vilket efterlyses i motion 2016/17:3231 (M) yrkande 19, är enligt utskottet därför inte nödvändigt. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet ser positivt på att regeringen, som redovisats ovan, prioriterar och vidtar ett flertal åtgärder för att se till att de som får avslag på sina asylansökningar återvänder till sina hemländer. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 2016/17:3302 (KD) yrkande 23 är därför inte nödvändigt. Utskottet anser att arbetet mot våld mot kvinnor är viktigt. Utskottet ser därför positivt på att det bedrivs ett omfattande arbete på området och noterar särskilt att regeringen presenterat en strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 2016/17:3346 (KD) yrkande 22 är därför inte nödvändigt. Utskottet har, som redovisats ovan, behandlat motionsyrkanden om arbetet mot djurrättsaktivism och i förra årets budgetbetänkande även gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle prioritera detta arbete. Regeringen anser att tillkännagivandet numera är tillgodosett (se s. 47 – 48). Utskottet är därför inte berett att nu på nytt föreslå att ska göra ett tillkännagivande i saken till regeringen. Motion 2016/17:3298 (SD) yrkande 1 avstyrks därför. Extern tillsyn av polisen och Kriminalvården Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om extern tillsyn av polisen och Kriminalvården. Jämför reservation 23 (M, C, KD). Regeringens mål när det gäller verksamhetsområdet verkställighet av påföljd är att påföljderna ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Kriminalvården ansvarar för att verkställa påföljder inom verksamhetsområdet. Antalet intagna i anstalt och antalet frivårdsklienter fortsatte att minska . Medelbeläggningen i anstalt minskade , och medelantalet frivårdsklienter i förhållande till föregående år. Kriminalvården arbetade bl.a. med långsiktiga strategier för myndighetens framtida infrastruktur vid anstalter och häkten. Regeringen anger (s. 33) att Kriminalvården fortsatte sitt tidigare påbörjade arbete med att vidta en rad åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. har t.ex. myndigheten en ny organisation som bl.a. innebär att kärnverksamheten leds av nationella chefer som är direkt underställda generaldirektören. En ny styr- och uppföljningsmodell har utvecklats och delvis genomförts. Myndigheten utvecklade även arbetet med egenkontroll och förberedde inrättandet av en ny tillsynssektion. Regeringen framhåller att polisens och Kriminalvårdens långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet, såväl intern som extern. Delar av den statliga tillsynen behandlas av Tillitsdelegationen (dir. 2016:51) och i ett uppdrag till Statskontoret (Fi2015/00132/SFÖ). Regeringen kommer därutöver att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Regeringen avsätter, i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning, medel för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen. Vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen. Vidare ges Justitiekanslern () möjlighet att utöka sin extraordinära tillsyn, vilket kommer att kunna innebära att tillsynen över bl.a. polisen och Kriminalvården ökar. Regeringen föreslår därför att JK tillförs medel för att myndigheten ska kunna öka sina personella resurser. I motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att det bör inrättas en extern tillsynsmyndighet för polisen och Kriminalvården. Motionärerna anför att med de långtgående befogenheter som polisen och Kriminalvården har till sitt förfogande är det viktigt att även dessa myndigheter granskas. För att säkerställa detta behövs en extern ordinär tillsyn. Regeringen gav (Ju 2010:09) i uppdrag att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska bl.a. I direktiven anförde regeringen bl.a. att behovet av en fristående granskningsverksamhet för Kriminalvården har påtalats av flera utredningar, senast i betänkandet Kriminalvården – Ledning och styrning (SOU 2009:80), och att även ombudsmän () hade uppmärksammat på att Kriminalvården saknar en reguljär tillsyn. Uppdraget till kommittén utvidgades till att även omfatta behovet av en fristående granskning av såväl polisens som Kriminalvårdens verksamhet (dir. 2012:13). Av direktiven framgår att granskningen av polisen och Kriminalvården bör utföras av ett och samma organ, om inte starka skäl talar emot detta. Uppdraget om granskningen av polisens verksamhet redovisades i betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). Kommittén föreslog där att tillsyn över polisen ska utövas av en myndighet som är fristående från polisen. Regeringen delade bedömningen men ansåg att det var lämpligt att frågan om tillsyn över polisens och Kriminalvårdens verksamhet övervägdes samlat. Kommittén fick därför i uppdrag att överväga frågan om tillsyn över polisen och Kriminalvården. föreslår i betänkandet Tillsyn över polisen och Kriminalvården (SOU 2015:57) att en ny myndighet för tillsyn över polisen och Kriminalvården ska bildas. Myndigheten ska vara en förvaltningsmyndighet under regeringen. Tillsynen föreslås kunna avse all verksamhet som , Säkerhetspolisen och Kriminalvården bedriver. Den ska kunna utövas i förhållande till samtliga lagar och andra bindande föreskrifter som reglerar dessa verksamheter. ska utöva tillsyn över enskilda fall. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . har uppmärksammat behovet av en utökad ordinarie tillsyn inom olika områden (senast i samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse i bet. 2015/16:KU7). Man konstaterade då att dessa frågor övervägs i olika sammanhang. ansåg att resultatet av dessa utredningar inte borde föregripas. Polisen och Kriminalvården har långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv. Med detta följer att det är nödvändigt med en effektiv och fortlöpande tillsyn. Frågan om tillsyn över polisen och Kriminalvården har som framgått behandlats i betänkande som bereds inom . Vidare behandlas delar av den statliga tillsynen av Tillitsdelegationen (dir. 2016:51) och i ett uppdrag till Statskontoret (Fi2015/00132/SFÖ). Regeringen har för avsikt att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Enligt utskottet bör den beredning och det arbete som sker på detta område inte föregripas. Utskottet noterar att regeringen i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning avsatt medel för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:3231 yrkande 5 (M). Polisarbetets meritvärdering vid ansökan om tingstjänstgöring Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör polisarbetets meritvärdering vid ansökan om tingstjänstgöring. I motion 2016/17:71 av (SD) yrkande 2 föreslås att erfarenhet av polisyrket ska ges ett speciellt meritvärde när examinerade jurister söker tjänst som tingsnotarie. De sökande till en tjänst som tingsnotarie rangordnas inbördes, i första hand med hänsyn till uppnådd poäng för examen, därefter med hänsyn till andra studier och arbetslivserfarenhet. I sista hand kan marginella meriter bli avgörande. Arbetslivserfarenhet delas in i två grupper. Inom grupp nummer ett med högre meritvärde faller praktiskt arbete med en klart juridisk inriktning. Som exempel kan nämnas tjänstgöring som jurist eller hos en advokat eller ett större företag och en juridisk avdelning hos en statlig myndighet eller kommun. Till grupp två hänförs annat kvalificerat juridiskt arbete som kan sägas inrymma inslag av normtillämpning. Arbete som polis räknas, enligt , idenom grupp nummer två eftersom arbetet inte innefattar tillräckligt mycket renodlat juridiskt arbete. Meritvärdet för arbetslivserfarenhet vid ansökan om tingstjänstgöring sätts utifrån arbetsuppgifternas juridiska karaktär. Enligt utskottet är det som är bäst lämpat att, utifrån en bedömning av alla former av arbeten som sökanden åberopar, värdera dessas meritvärden i förhållande till varandra och till de krav som kan ställas på arbeten med klart juridiska arbetsuppgifter. Utskottet ser därför inte någon anledning att föreslå något tillkännagivande i frågan om polisyrkets meritvärdering vid ansökan om tingstjänstgöring. Utskottet avstyrker motion 2016/17:71 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om geografisk placering av ett häkte. I motion 2016/17:829 av (M) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett häkte i . Motionären anför att är det enda län i som inte har ett häkte. Av Kriminalvårdens regleringsbrev framgår att ett prioriterat område inom verksamheten är att Kriminalvården ska ha flexibilitet och beredskap inför variationer i klienttillströmningen. Kriminalvården ska säkerställa att det finns en effektiv och flexibel häktes- och anstaltsorganisation som är an-passad efter såväl behovet av antalet platser som behovet av platser med olika grad av säkerhet. Det ska finnas en långsiktig plan för hur organisationen fortlöpande kan anpassas till verksamhetens behov, när det gäller såväl antalet platser som behovet av personal. finns det tio tillfälliga häktesplatser i , som är lokaliserade till polisen i . Dessutom finns det tio tillfälliga arrestplatser, som Kriminalvården sköter åt polisen genom en överenskommelse. Administrativt tillhör platserna i häktet . Platsbeslut om de tillfälliga häktes- och arrestplatserna i har förlängts ett antal gånger, och nuvarande beslut löper t.o.m. . Närmaste ordinarie häkte finns i , från . Relativt närbelägna häkten finns också i och , 14 respektive från . Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motioner med för-slag på var kriminalvårdsverksamhet, såsom häkten, bör lokaliseras, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 38). Utskottet höll då fast vid sin uppfattning att detta är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). Utskottet håller fast vid sin uppfattning att frågan om lokalisering av häkten är en angelägenhet som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Utskottet avstyrker därför motion 2016/17:829 (M). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet. Därmed bifaller en motion om detta. ställer sig även bakom det som utskottet anför om bättre statistik vad gäller brott mot äldre. bifaller en motion om detta. avslår övriga motionsyrkanden om brottskoder och statistik. Jämför reservationerna 24 (SD) och 25 (M, SD, C, KD). Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en frågeundersökning som genomförs . I undersökningen svarar runt 12 000 slumpmässigt utvalda personer i befolkningen på frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet. NTU mäter flera olika aspekter av otrygghet, exempelvis upplevelsen av otrygghet vid utevistelser sena kvällar i det egna bostadsområdet, oro för att själv drabbas av brott eller att någon närstående ska drabbas. mätningar ligger otryggheten generellt på en något högre nivå än året innan, men samtliga indikatorer på människors otrygghet visar på tydligt minskande trender sedan undersökningen påbörjades . NTU är i vissa avseenden en mer relevant källa för att bedöma utvecklingen av brottsligheten. NTU omfattar ett tiotal vanliga brottstyper som drabbar personer och hushåll. Andelen kvinnor och män som uppger att de har blivit utsatta för våldsbrott i NTU har varit stabil och t.o.m. minskat något. Som framgått föreslår regeringen en ökning av anslaget till Brå för att myndigheten ska kunna utveckla statistik för bättre uppföljning och styrning av rättsväsendet. m.fl. (M, C, L, KD) efterlyser i kommittémotion 2016/17:3237 yrkande 4 kartläggning, uppföljning och statistik i fråga om hedersrelaterad brottslighet. I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs att Brå ska ges i uppdrag att kartlägga brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal för att få en samlad bild av utvecklingen . I motion 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas bättre statistik över brott mot äldre. Motionärerna pekar på att kriminalstatistiken inte ger en fullgod bild av brott mot äldre eftersom NTU endast kartlägger den upplevda tryggheten upp till . Det behöver övervägas om åldersspannet i NTU ska justeras eller om en särskild nationell trygghetsundersökning för äldre behövs för att få en tydligare bild av äldres utsatthet för brott och upplevda trygghet. I motion 2016/17:1938 av (C) begärs att regeringen åter ska ge Brå i uppdrag att göra brottsanalyser av den typ som gjordes 1996 och 2005. Motionären anser att dessa rapporter, som beskrev brottsligheten uppdelad på personer födda i respektive i utlandet, åter bör utföras. Motionären anför att brottsanalyser av denna typ alltjämt är relevanta och viktiga för samhället för att kartlägga och följa utvecklingen i syfte att bättre kunna förebygga utanförskap och brottslighet. Även i motionerna 2016/17:2117 av (M), 2016/17:2578 av (M) och 2016/17:2305 av och (båda SD) efterfrågas en ny rapport med brottsstatistik uppdelad på personer födda i respektive i utlandet. I motion 2016/17:1653 av (SD) anförs att Brå bör åläggas att komma in med statistik över brott och nationalitet på gärningsmännen fördelat på de olika brottsområdena som saknas . I motion 2016/17:2319 av och (båda SD) anförs att fördjupad statistik om nationalitet och invandrarbakgrund bör tillåtas. Motionärerna vill att Kriminalvården ska tillåtas och även ges i uppdrag att föra statistik om ursprunglig nationalitet även inom gruppen svenska medborgare. (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Utöver detta ansvarar Brå dessutom för statistiken över anmälda hatbrott och för den nationella trygghetsundersökningen (NTU). Kriminalstatistiken indelas i statistikområdena anmälda brott, handlagda brott, personer misstänkta för brott, personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Brå gör eller vid behov, i samråd med , , och , översyner av brottskoderna. Enligt information från Brå redovisas statistik för vissa typer av brott mot personer med funktionsnedsättning. I de fall åldern är en funktionsnedsättning kan alltså dessa brott redovisas i denna kategori. Brå arbetar också med att ta fram statistik över målsägande, och inom ramen för detta arbete kan det bli möjligt att i större utsträckning redovisa åldersindelning. Att redovisa hedersrelaterat förtryck i form av statistik skulle bli svårgenomförbart, enligt uppgift från Brå, eftersom ett hedersrelaterat brott kan utgöras av en mängd olika typer av brott där det hedersrelaterade förtrycket är ett motiv till handlingen. Därför skulle det vara svårt att registrera och föra statistik över dessa brott. I betänkandet från den nationella samordnaren mot våld i nära relationer, Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) anförs att hedersrelaterat våld och förtryck är den del av området våld i nära relationer där samhället har haft svårast att enas kring vad som bör göras. Samordnaren föreslår att Brå ska kartlägga hedersrelaterat våld och förtryck på nationell nivå. Kartläggningen ska ta hänsyn till att såväl flickor och pojkar som kvinnor och män, inklusive hbtq-personer, utsätts för förtryck i hederskontext. Utredaren föreslår även att Brå ges i uppdrag att undersöka om en brottskodning för våldsbrott mot personer med funktionsnedsättning kan införas. Enligt information från bereds betänkandet inom . Regeringen presenterade en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor i skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Den innebär en nationell samling mot hedersvåld. Strategin löper och börja gälla . Regeringen anger i skrivelsen att den avser att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra särskilda kartläggningar av frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap. infördes nya straffrättsliga och civilrättsliga bestämmelser i syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Två nya brott infördes i : äktenskapstvång och vilseledande till äktenskapsresa. Även försök och förberedelse till äktenskapstvång kriminaliserades. Vidare avskaffades möjligheten för barn att få dispens att gifta sig, och reglerna om erkännande av utländska äktenskap skärptes. är även stämpling till äktenskapstvång kriminaliserat. Det har också införts straffansvar för en ny form av underlåtenhet att förhindra vissa brott, däribland könsstympning. Regeringen har aviserat att bestämmelser om skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap ska utvärderas. I samband med en sådan utvärdering ska frågan om huruvida det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv övervägas. Regeringen anger i skrivelsen att den har för avsikt att återkomma i denna fråga. Utskottet har tidigare behandlat frågor om statistik över hedersrelaterat våld och förtryck, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2015/16:JuU1 s. 58 f.). Utskottet avstyrkte yrkanden med hänvisning till beredningen av det nämnda betänkandet. När det gäller brott mot polis, räddningstjänst och ambulanspersonal kan det nämnas att Brå i sin kunskapssammanställning Hot och våld (Rapport 2015:12), har studerat utsatthet för våld och hot för personer som är särskilt avgörande för demokratin, t.ex. polisen. Även i studien påverkan mot myndighetspersoner (Rapport 2016:13) har Brå närmare studerat polisers utsatthet för brott. Någon särredovisning av vad de dömda och misstänkta har för ursprung förekommer inte i kriminalstatistiken. Brå presenterade däremot 2005 rapporten bland personer födda i och i utlandet (Rapport 2005:17). Rapporten var en uppföljning av rapporten och invandrares barns brottslighet – En statistisk analys som Brå publicerat (Rapport 1996:2). Utskottet har tidigare behandlat frågor om statistik över invandrare respektive personer födda i (bet. 2013/14:JuU1, se även 2015/16:FiU25). Utskottet såg inte anledning att föreslå något tillkännagivande i frågan. Utskottet anser att det är oacceptabelt att tiotusentals människor, främst flickor och kvinnor men även pojkar och män, lever under hot från sina anhöriga på grund av s.k. hederstänkande. Enligt utskottets mening ska den enskildes fri- och rättigheter aldrig få inskränkas med hänvisning till kultur eller tradition. Dessvärre ser verkligheten ut så för många i .