bet · H401NU3 · 2016-11-28 00:00:00 — Energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när såväl medborgare som företag behöver den. Alla delar av samhället är beroende av att vi kan leva upp till dessa mål. Detta ställer höga krav på hur energipolitiken utformas. Vi har redan berört elens betydelse som energibärare i det svenska energisystemet. El är och förblir en i den svenska energiförsörjningen. För att även fortsättningsvis kunna värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser för både hushållen och den elintensiva industrin är det mycket viktigt att de helt dominerande och klimatvänliga kraftproduktionsslagen vatten- och kärnkraft inte hotas av orimliga skattepålagor. Innan vi kommenterar regeringens budgetförslag på det energipolitiska området vill vi betona den stora betydelsen av tydliga och långsiktiga spelregler inom energipolitiken. Mot den bakgrunden ser vi positivt på den ramöverenskommelse som fem partier slöt på det energipolitiska området . Med denna överenskommelse i botten och förhoppningar om kloka och brett politiskt förankrade slutsatser från den parlamentariskt sammansatta som ska överlämna sitt slutbetänkande ser vi relativt ljust på förutsättningarna att kunna vara med och forma en energipolitik som svarar mot omvärldens krav på både kort och lång sikt. När det gäller anslagen ser vi liksom regeringen värdet i att det satsas betydande statliga medel på energiforskning. Många av morgondagens utmaningar kan vara möjliga att möta med morgondagens teknik. Energitekniska landvinningar kan exempelvis bidra till att lösa klimatproblem, men även till den svenska konkurrenskraften på en global marknad. Den begränsade minskning som föreslår av anslaget 1:4 Energiforskning hänger samman med att vi inte delar regeringens syn på hur pris- och löneomräkningen ska påverka anslagsnivåerna. Forskning som inriktas på förnybar energi är viktig och bör fortsätta. Däremot saknas det möjlighet att finansiera kärnenergiforskning via energiforskningsanslaget. Detta ser vi som problematiskt. Vi menar att oavsett vad man har för uppfattning om kärnkraftens framtid är det otvetydigt så att detta kraftslag kommer att användas i under åtskilliga årtionden till. Ska kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjlighet att bygga nya och att avveckla äldre reaktorer på ett säkert och effektivt sätt krävs det att vi lyckas behålla kompetensnivå och forskningskompetens. Beträffande övriga anslag har vi och föreslagit att anslaget 1:8 Energiteknik återställs till tidigare nivå som en följd av att vi inte står bakom regeringens satsningar på att finansiera stöd till investeringar i solceller. Vi noterar här för övrigt att överlämnade ett förslag till regeringen om en solelstrategi, där myndigheten uttryckte tvivel kring detta investeringsstöd och i stället förordade andra modeller för att stödja utvecklingen på detta område. När det gäller anslagsfördelningen i övrigt har vi även helt avvisat regeringens förslag till anslaget 1:11 som har den diffusa titeln regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning (–). Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (C) (C) anför: I råder det högkonjunktur. Således borde fler jobb växa fram och sysselsättningen borde stiga. Men i stället ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. Jag och anser att behöver ett nytt ledarskap. I budgetmotion 2016/17:3494 stakar ut en annan riktning för . De frågor jag och anser ska prioriteras handlar om att genom ekonomiskt ansvarstagande rusta för kärvare tider. Vidare krävs det insatser för att bryta den tudelning av samhället som har beskrivits ovan. Det handlar bl.a. om att genomföra arbetsmarknadsreformer, skattesänkningar och åtgärder som syftar till att öka tryggheten i hela landet. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på jobb och företag. Jag och vill att ska vara ett föredöme på miljöområdet. I det sammanhanget ser vi det som mycket angeläget att återtar ledartröjan i arbetet med att hindra den globala uppvärmningen. Det är beklagligt att klimatutsläpp inte längre minskar. Klimatomställningsarbetet måste förstärkas, och för detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Jag och anser att högkonjunkturen innebär en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Klimat- och energifrågor hänger ofta intimt samman. Fossilbränslebaserad energiproduktion tillhör de mest växthusgasgenererande mänskliga aktiviteterna. Åtgärder på det energipolitiska området är således viktiga för att hantera klimatutmaningarna. har unika förutsättningar att producera förnybar el. Sol- och vindel kan tillsammans med vattenkraft och biokraft utgöra basen i ett robust och helt förnybart energisystem. Genom konkreta styrmedel vill visa att ekonomisk tillväxt, innovation och entreprenörskap går hand i hand med minskade utsläpp av växthusgaser och gifter samt med ekologisk balans. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 2 2017 (bet. 2016/17:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tillstyrkas. budgetförslag ska emellertid betraktas som en helhet där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot denna bakgrund väljer jag att avstå från att delta i beslutet om anslag och redovisar i stället politik inom utgiftsområdet i detta särskilda yttrande. Jag och står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 21 Energi borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2016/17:3438. Innan jag kortfattat berör min och syn på anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 vill jag nämna något om övergripande syn på energipolitiken. Inledningsvis kan jag med glädje konstatera att utvecklingen på energiområdet har varit mycket positiv . Mer än hälften av energikonsumtion kommer från förnybara energikällor. agerande som alliansregeringens gröna röst och alliansregeringens energiöverenskommelse har varit avgörande för detta. Den positiva utvecklingen måste emellertid fortsätta. Jag anser att både har en möjlighet och skyldighet att inom en generation vara helt fritt från fossil energi. vill också – vilket jag står bakom – att inom en generation ska vara ett samhälle som är fritt från kärnkraft och i stället drivs av energi som till är förnybar. mål är att energisystem ska vara helt förnybart 2040. Energi och transporter är grundstenar för att göra det möjligt för människor att bo och verka var de vill, att hjälpa människor ur fattigdom och att minska avståndet mellan stad, land och kontinent. Bilar och andra fossilbränsledrivna transporter är emellertid miljöbovar som tillsammans står för drygt en tredjedel av alla utsläpp i . Alldeles för få drivs av miljövänliga drivmedel som exempelvis förnybar el och biodrivmedel. Inom detta utgiftsområde har föreslagit en betydande satsning på utbyggnaden av laddinfrastruktur. Jag och står bakom den överenskommelse på det energipolitiska området som slöts mellan fem partier . har länge varit drivande för en bred överenskommelse över blockgränserna om inriktningen för den framtida energipolitiken. Uppgörelsen bygger vidare på Alliansens klimat- och energiöverenskommelse och skapar en ram för ett långsiktigt hållbart och stabilt elsystem även efter 2020. Här vill jag gärna framhålla att är det enda parti som varit del av alla de breda energiöverenskommelser som slutits , och att fortsätta ta ansvar för en omställning mot ett helt förnybart energisystem är en självklarhet för mig och . Överenskommelsen innehåller flera framgångar för de frågor som drivit i förhandlingarna. Bland annat förlängs systemet med elcertifikat och ambitionsnivån höjs med mer förnybar el, vilket är mer än dagens mål som sträcker sig till 2020. Elcertifikaten ger den förnybara elen stabila förutsättningar att växa, utan att statsbudgeten belastas. I partimotion 2016/17:821 om klimat och förnybar energi redovisas ett stort antal förslag med energipolitisk koppling. Flertalet av förslagen har emellertid inte någon direkt påverkan på anslagen inom utgiftsområde 21 eller faller inom andra utskotts beredningsområden. De behandlas därför inte i detta betänkande. När det avslutningsvis gäller anslagen inom det nu aktuella utgiftsområdet vill jag lyfta fram att föreslog en ram som var högre än regeringens förslag . – av dessvärre avvisade – samlade förslag innehöll bl.a. ett nytt anslag på för investeringar i sådan laddinfrastruktur som behövs för att få fart på elektrifieringen av fordonsflottan. Vidare föreslog en högre nivå än regeringen på anslaget 1:8 Energiteknik (+50 miljoner kronor). Ytterligare några anslagsjusteringar framgår av samlade förslag i bilaga 2. Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi som bygger på en budgetuppgörelse mellan och regeringspartierna. Jag vill emellertid i detta särskilda yttrande tydliggöra uppfattning i vissa frågor. Jag och vill att ska agera som ett föregångsland när det gäller att ställa om till ett förnybart energisystem. Investeringar i det svenska energisystemet är viktiga och nödvändiga som en del i miljö- och klimatomställningen i . Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog. Mot den bakgrunden vill jag rikta en del kritik mot delar av den energipolitiska ramöverenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, , , och och som riskerar att prägla energipolitikens inriktning på lite . Jag och anser att överenskommelsen i vissa delar har positiva inslag som i stort överensstämmer med hur vi ser på energipolitiken. Det gäller exempelvis fortsatta satsningar på att stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Å andra sidan innehåller den även ett antal bedömningar och förslag som går i direkt fel riktning. Det är dessa delar som har gjort det omöjligt för att stå bakom överenskommelsen. Enligt min och uppfattning är det för det första mycket problematiskt att det inte sätts upp något stoppdatum för kärnkraften i ramöverenskommelsen och att parterna inte heller tycks inse behovet av att det fattas politiska beslut om en avveckling. Jag och anser att kärnkraften inte bara är en dyr och osäker energikälla, utan att den även hämmar omställningen till en förnybar energiproduktion. Att tillåta utbyggnad av kärnkraften innebär att man är beredd att låta den vara kvar framöver, vilket anser vara djupt beklagligt. För att det ska finnas en chans att hejda klimatförändringarna vill att kärnkraften ska avvecklas så fort som möjligt och att det tidigare målet om förnybar energi till 2040 ska finnas kvar. Detta synsätt delar jag till fullo. Även om det är positivt att man i fempartiöverenskommelsen inte säger sig ha för avsikt att subventionera kärnkraften, varken i form av direkta eller indirekta subventioner, borde det inte vara en fråga för marknaden att avgöra om nya investeringar ska komma till på detta område eller inte. Jag och anser att kärnkraften ska avvecklas som en följd av politiska beslut som grundar sig på att den är både dyr och riskfylld och att den förutsätter miljöfarlig exploatering av den ändliga resursen uran. Utöver detta anser , vilket jag instämmer i, att det är problematiskt att slopa den kärnkraftsrelaterade skatten på termisk effekt och att finansiera detta genom att låta hushållen få högre energiskatt. Jag är mycket tveksam till att utöka kärnavfallsfondens placeringsmöjligheter om syftet är att göra det ekonomiskt lättare att driva kärnkraftverk. Att försöka lösa fondens ekonomiska problem genom utökade placeringsmöjligheter som ökar riskerna är enligt min och uppfattning fel väg att gå. Jag vill också poängtera att fokus för energiforskningen bör ligga på forskning kring en säker och förnybar energiproduktion och på att utveckla teknik för energilagring och smarta elnät bl.a. för att kunna hantera effekttoppar. Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och det råder högkonjunktur. Men i stället för att använda detta gynnsamma läge för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. Jag anser att det krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att de reformer som alliansregeringen genomförde under sina vid makten inte räcker för att klara de nya utmaningar som nu står inför. med den rödgröna regeringen står det klart att är på fel väg. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. Framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger därför fram en budget i motion 2016/17:3419 med nödvändiga reformer för framtiden som jag står bakom. Budgetförslaget innehåller bl.a. förslag och satsningar som syftar till att möta de utmaningar som finns på klimat- och energiområdet. beslutade emellertid om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster enligt regeringens förslag (2016/17:FiU1). Genom rambeslutet avvisade således förslagen till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per utgiftsområde i budgetmotion 2016/17:3419 (L). Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se, vilket jag beklagar. Mitt partis budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga denna viktiga process och äventyra effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 21 Energi. I detta särskilda yttrande vill jag dock redovisa Liberalernas syn på energipolitiken. Inledningsvis vill jag understryka att jag och Liberalerna anser att den pågående uppvärmningen av jorden som en följd av ökande utsläpp av växthusgaser är den största framtidsutmaningen för vår generation och kommande generationer. Därför är det centralt för oss att värna klimatsmarta energisystem och på så sätt hålla nere växthusgasutsläppen. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, svenska jobb och svensk konkurrenskraft och därmed för både tillväxten och välfärden i vårt land. Näringsliv och privatpersoner måste kunna lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser . Liberalerna har valt att inte stå bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och . Jag och Liberalerna anser att överenskommelsen är dyr och saknar klimatnytta. Stora konkurrenssnedvridande subventioner ska gå till förnybara energikällor, bl.a. genom höjda ambitioner inom elcertifikatssystemet i då det svenska elsystemet inte behöver mer väderberoende elproduktion. Detta vänder jag mig emot och vill i stället se produktion av förnybar el när den behövs och när någon vill betala för den. I stället för att subventionera ny olönsam elproduktion som inte ger klimatnytta borde regeringen fokusera på de sektorer där har höga utsläpp, framför allt transportsektorn. Liberalerna ser positivt på den pågående marknadsdrivna elektrifieringen av denna sektor. En mer omfattande sådan elektrifiering kräver dock en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. Här spelar klimatsmarta energislag som vattenkraft, kärnkraft och förnybar el en viktig roll. Liberalerna är också tveksamma till den nyssnämnda energiöverenskommelsen eftersom den innehåller skrivningar om kärnkraftens framtid som är så svårtolkade att inte ens de som står bakom överenskommelsen tycks vara överens om innebörden. Detta skapar naturligtvis en olycklig osäkerhet om kärnkraftens framtida roll. Jag och Liberalerna anser att behöver en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Visionen för energipolitiken bör enligt min och Liberalernas uppfattning vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Svenskproducerad el kan med fördel även exporteras till gagn för andra länders försörjningstrygghet, energisäkerhet och möjligheter att ersätta fossilbränslebaserad elproduktion. Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är enligt min och Liberalernas uppfattning viktiga delar för att kunna skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Det finns en stor potential i att fortsätta bygga ut förnybara energislag som solenergi och biogas samt att utveckla nya tekniker som vågkraft. Mer förnybar energi ökar emellertid behovet av att kunna lagra el och av att öka energisystemets flexibilitet. I det budgetalternativ som Liberalerna presenterar i motion 2016/17:3459 – och som jag står bakom – föreslås därför en satsning på forskning och innovation kring energilagring och batterier. tillförs därför till anslaget 1:4 Energiforskning. I samband med behandlingen av den kommande forskningspropositionen aviserar Liberalerna dessutom att de kommer att avsätta medel till en forskningsreaktor som ska kunna bidra till utvecklingen av det som brukar kallas fjärde generationens kärnkraft. Det handlar om en teknik som har potential att sänka utsläppen av koldioxid som kärnavfallet kan bearbetas och återanvändas som bränsle. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i övrigt anser jag att det är beklagligt att regeringen fortsätter att stimulera utvecklingen när det gäller förnybar energi genom en rad kortsiktiga bidrag. Vad som behövs är i stället långsiktiga och teknikneutrala styrmedel. Jag instämmer därför i Liberalernas uppfattning att anslagen 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och 1:6 Planeringsstöd för vindkraft bör avvisas i sin helhet. Eftersom jag och Liberalerna gör en annan bedömning än regeringen när det gäller vilka insatser som krävs för ett stabilt och klimatsmart energisystem förordar jag även lägre anslagsnivåer än regeringen när det gäller ytterligare några anslag, vilket framgår av tabellen i bilaga 2. Jag har redan lyft fram värdet av en fortsatt elektrifiering inom transportsektorn för att kunna nå viktiga klimatmål. För att nå framgång på detta område behövs det dock en bättre laddinfrastruktur. Det är rimligt att staten står för en del av denna kostnad och jag står därför bakom Liberalernas föreslag om en satsning för att stimulera utbyggnaden av laddinfrastruktur. innebär det att Liberalerna i sitt budgetförslag tillför till ett nytt anslag för det ändamålet. Utöver de invändningar jag har redovisat när det gäller fördelningen av anslag inom utgiftsområdet vill jag nämna att Liberalerna även har en del synpunkter och förslag på skatteområdet som har nära koppling till utvecklingen på energiområdet. Dessa frågor behandlas dock av skatteutskottet. Anslag inom utgiftsområde 21, punkt 2 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill jag och ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Förutsättningar ska skapas för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Genom en välfungerande ekonomisk politik och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap förbättras. Genom sitt beslut fastställde att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 2 2017 (bet. 2016/17:FiU1). Som tidigare framgått är utgångspunkten i detta ärende således att ramen är fastställd. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 21 borde ha utformats i enlighet med förslaget i budgetmotion 2016/17:3320. I den nyssnämnda motionen har presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När det förslaget till budgetram för utgiftsområde 21 Energi nu har fallit avstår jag från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . I detta särskilda yttrande redovisar jag den syn på energipolitiken som har presenterat i motion 2016/17:3393. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor för den svenska ekonomin och avgörande för välfärdens fortsatta utveckling i vårt land. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en tillförlitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Min och syn på energipolitiken är att den ska grunda sig på förvaltarskapstanken. De ändliga resurserna ska förvaltas, inte förbrukas. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen och fler investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov bör eftersträvas. har länge förespråkat ett partiöverskridande energipolitiskt arbete, vilket vi nu kan se i form av den tillsatta vars uppdrag är att se över det framtida behovet av en god och säker elförsörjning. arbete är inne i en slutfas. kunde dessutom en energiöverenskommelse träffas mellan fem riksdagspartier. är ett av de fem partierna och jag välkomnar således överenskommelsen. Trots energiöverenskommelsen är det viktigt att det energipolitiska arbetet inte stannar av. Jag och vill exempelvis peka på behovet av satsningar på forskning för att trygga den framtida energiförsörjningen. Även om forskningsfokus bör ligga på förnybar energi bör det finnas utrymme för forskning på kärnenergiområdet, inte minst för att kunna tillgodose det kompetensbehov som finns för att kunna säkerställa en trygg och effektiv drift av de befintliga kärnkraftverken. är positiva till kärnkraftens framtid i under de förutsättningar som läggs fast i energiöverenskommelsen. Energipolitiken har tydliga internationella dimensioner, och EU spelar en viktig roll på området. Jag anser i likhet med att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar och jag ser mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen om en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. Med en nästan koldioxidfri elproduktion kan bidra till minskat kolkraftsberoende i t.ex. , och . Transportsektorns fossilbränsleberoende är en fråga som måste tas på största allvar.