· H301UU15 · 2016-06-09 16:24:24 — Denna debatt handlar om utrikesutskottets betänkande 2015/16:UU15 om mänskliga rättigheter. I betänkandet behandlas ca 60 yrkanden från den allmänna motionsperioden under /15 samt innevarande riksdagsår. Betänkandet är omfattande och behandlar situationen för mänskliga rättigheter i åtta länder. Tyvärr kommer jag inte att hinna beröra samtliga länder som tas upp i betänkandet. Det beror inte på bristande intresse utan på respekt för kammarens tid, herr talman. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på två enskilda länder, och , samt övergripande frågor om mänskliga rättigheter. Arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken . Vi moderater anser att ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna. Vi anser att ska agera bilateralt och multilateralt genom Europeiska unionen, det nordiska samarbetet, FN, , och andra internationella samarbetspartner. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna är en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken och ska så förbli, enligt vår uppfattning. måste fortsätta att i sitt engagemang som medlem i EU och andra internationella organisationer verka för det öppna samhällets värden och principer. EU är ett av våra mest effektiva utrikespolitiska verktyg. har här verkat för att den europeiska utrikestjänsten ska stärkas och för att den europeiska utrikespolitiska rösten därmed ska bli starkare. Detta är extra viktigt när hotet mot mänskliga rättigheter är betydligt större än det var . Jag vill här lyfta fram det östliga partnerskapet som en viktig del i Europeiska unionens arbete. Det östliga partnerskapet tillkom under föregående mandatperiod på initiativ av och . Syftet var att stärka mänskliga rättigheter i de forna och att driva på för mänskliga rättigheter och kontakter mellan EU och de östliga länderna. Detta är ett viktigt arbete som har visat sig framgångsrikt. Det har visat sig leda till mer demokrati och ekonomisk tillväxt. Därför är det också viktigt att detta arbete fortsätter. För oss moderater är det angeläget att utrikespolitik och utvecklingssamarbete speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. Demokrati och respekt för politiska och medborgerliga rättigheter är centrala förutsättningar för att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Tyvärr finns det många moln på himlen när det gäller mänskliga rättigheter . Det finns åtskilliga tecken och indicier på att mänskliga rättigheter prioriteras allt lägre på den politiska agendan runt om i världen. För att det som jag tidigare nämnde ska vara möjligt måste vi fortsätta vårt internationella arbete. Men vi måste också stödja det civila samhället och alla de goda krafter som finns inom frivilligorganisationer. Dessa arbetar aktivt för mänskliga rättigheter, såväl på hemmaplan som internationellt. Jag vill lyfta fram en annan sak i rapporten. Jag frågade utrikesministern om detta tidigare. Det gäller avsaknaden av om mänskliga rättigheter. har inte fått ta del av någon rapport eftersom ingen har levererats sedan valet . Detta är mycket olyckligt, för det är inte bara riksdag som saknar rapporterna. Det gäller även andra intressenter i form av frivilligorganisationer, det civila samhället med flera, som tar del av det kan redovisa kring situationen för mänskliga rättigheter. Detta är mycket beklagligt. Jag känner väl till att regeringen avser att tillsätta en ambassadör för mänskliga rättigheter med mera. Det är kanske bra på sitt sätt, men det får inte vara så att rapporter som ligger till grund för det utrikespolitiska arbetet om mänskliga rättigheter saknas så som är fallet . Det är inte bra och får ett underbetyg. Som jag nämnde lever vi i av oro, konflikter och strider. invasion av är ett exempel. Daishs framfart i är ett annat. Terrorattackerna i och visar också på hot mot de mänskliga rättigheterna. ska jag gå över till att tala om , som också finns med i betänkandet, där vi moderater har en motion. Jag nämner därför att det är ett land av stor betydelse för omvärlden, dels på grund av sin handel och sin produktion, dels på grund av sin storlek och dominans. Handelsrelationerna mellan västvärlden och är omfattande. är faktiskt största handelspartner. Handelsutbytet mellan och EU:s medlemsländer uppgår till . Det är en astronomisk summa. Därför anser vi moderater att det är angeläget att och EU använder handelsutbytet för att stärka mänskliga rättigheter i , precis som vi har gjort i många andra samarbetsavtal, herr talman. På samma sätt kan EU arbeta för att de mänskliga rättigheterna ska öka i . är precis som tidigare - det är ingen skillnad - en enpartistat. Det finns ingen opposition, och det råder avsaknad av det fria ordet och alla andra mänskliga rättigheter. har redogjort för att är det land som avrättade flest personer . Här finns stort utrymme för ett agerande från EU:s sida för att trycka på när det gäller mänskliga rättigheter. Eftersom jag inte har sett någon rapport från UD sedan årsrapporten är det den jag refererar till här. Arbetstagares rättigheter är eftersatta. Det har vi kunnat se på tv och läsa om i medierna vid upprepade tillfällen. Vi kan också se hur är attackerat av . Det är inte mycket information som når ut från , men den som kommer är alarmerande. Jag vill också lyfta upp någonting nytt som det rapporteras om. Det är att fängslar regimkritiker utanför landets gränser. har hämtat och fängslat regimkritiker från , , och . Så här ska det inte gå till. Det är viktigt att de internationella organisationerna agerar för att se till att de personer som är fängslade också blir frisläppta. Jag vill också nämna dödsstraffet, som alltjämt tillämpas i . Dödsstraff har ingen plats att fylla i modern rättsordning. Jag ser att jag redan har förbrukat min talartid och ska gå vidare till , som jag nämnde tidigare i mitt anförande angående . är ett land som å det starkaste har kränkt och visat militär aggression mot . Detta är inte acceptabelt. Det är angeläget att omvärlden och EU fortsätter med sina handelsblockader gentemot , herr talman. Det är också viktigt att Minskavtalen uppfylls och att stridigheter och attacker mot det ukrainska territoriet, mot självbestämmande, upphör. Jag vill lyfta upp ytterligare ett par frågor när det gäller , herr talman. Det handlar om hur försvårar situationen för hbtq-personer. Det är också helt oacceptabelt. Allteftersom sipprar rapporter ut om hur hbtq-personer kränks och fängslas. Detta är inte acceptabelt. Likaså nås jag ständigt av nyheter om situationen för journalister som fängslas regelbundet och om minoritetsgrupper som är förföljda - jag kan fortsätta att nämna hur på olika sätt kränker de mänskliga rättigheterna. Jag uppmanar alla internationella organisationer där är samarbetspartner att lyssna på och se till att driva frågorna och prioritera mänskliga rättigheter i högt. Jag vill fortsätta med att nämna några saker som är viktiga och centrala när det gäller kvinnors rättigheter. Det finns mycket att säga om kvinnors rättigheter, men jag vill lyfta fram en sak som har hjälpt kvinnor ur fattigdom. Det handlar om företagande och om mikrolån. Här går det att med små insatser göra stora skillnader för kvinnor som får möjlighet att försörja sig, sin familj och sina barn. På så sätt kan de slippa ifrån många av de problem som kvinnor ställs inför - att bli misshandlad av en man som sätter sig över kvinnans rättigheter eller att riskera att hamna i prostitution. Genom att kvinnor blir självförsörjande ökar också kvinnors möjligheter till ett bra liv och bevarandet av mänskliga rättigheter. Jag vill lyfta fram ytterligare en fråga i detta sammanhang. Den handlar om det fria ordet. Det fria ordet är hotat. Det är hotat på många håll. Vi får rapporter om fängslade journalister. Det finns svenska journalister som är fängslade, och det är naturligtvis inte acceptabelt, lika lite som det är acceptabelt att journalister från andra länder hålls fängslade. Vi ser tyvärr alltmer att det fria ordet kränks på internet. Länder stänger internet. Ett land som inte är nämnt i vårt dokument är . Där har man stängt mer än 100 000 hemsidor. Ett av de största hoten mot det fria ordet är när regeringar går in och stänger av människors möjlighet att kommunicera med varandra. Jag har överstigit min talartid med . Jag ber om ursäkt för detta. Engagemanget i utrikesutskottet är stort, och det är inte lätt att tala om så många länder . Jag kan säga att jag inte kommer att hinna tala om alla de länder som berörs här, men det beror inte på oengagemang utan på tidsbrist. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 5, även om vi står bakom samtliga våra reservationer. För tids vinnande kan jag säga att vad gäller , som jag inte kommer att hinna gå in på, instämmer jag i det som har sagt. stöder reservation i det här betänkandet. Vad gäller /välkomnar vi de senaste årens utveckling där. släpptes Aung fri i samband med att allmänna val hölls . valdes en civil regering, och 2012 valdes även många medlemmar av oppositionen in i parlamentet. Vi välkomnar de reformer som har genomförts, men mot bakgrund av att situationen i landet, inte minst vad gäller politiska fångar, olösta etniska konflikter och minoriteters ställning, är allvarlig anser vi att man varit för naiv när merparten av sanktionerna hävdes så pass . Det internationella samfundet borde ha haft mer is i magen. hoppas vi naturligtvis att utvecklingen ändå fortsätter på det inslagna spåret. Vi anser att FN:s rapportör för mänskliga rättigheter behöver vara kvar. Det är av stor vikt att samfundet intensifierar sina ansträngningar för att fästa uppmärksamheten på minoriteternas situation, som är svår, däribland karenfolkets utsatta situation, och stödja deras strävanden efter utökad autonomi, demokrati och mänskliga rättigheter. Även den muslimska minoriteten rohingyafolket utsätts för förtryck, oroligheter och våld. Enligt Human Rights Watch har staten försökt att tvångsförflytta en stor del av landets muslimska befolkning till läger. Den typen av tvångsförflyttning hör inte hemma i 2016, och vi anser därför att regeringen bör uppmärksamma hur den burmesiska staten behandlar den muslimska minoriteten. För framtiden vill vi också påpeka vikten av att inte tvekar att ställa tydliga och tuffa krav på i våra kontakter med landet inom ramen för EU och inom ramen för . Rätten att välja och praktisera en religiös tro är en av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och en rätt som ignoreras och där människor diskrimineras på många håll i världen. I attackerar den islamistiska terrorgruppen alla, både kristna och muslimer, som inte accepterar att leva under sharias lagstiftning. Enligt uppgifter har terrorgruppen orsakat minst 800 dödsoffer. Vissa delstater i landet har begränsat kristnas rätt till skolgång som de kristna blir hotade av kidnappning, utsatta för tvångsäktenskap, nekade anställning, rent vatten och hälsovård. I delar av landet är det förenat med stora risker att konvertera till kristendomen. Det är farligt för kyrkor att ta emot nyomvända. Förutom brutala terrorattacker mot kyrkor har gruppen gjort sig mest känd för masskidnappningar av flickor som de sedan säljer som barnbrudar. Det är säkert inte bara jag som minns den uppmärksammade hashtaggen #bringbackourgirls. fick de anhöriga ett livstecken från kidnappade små flickor som på videofilm, påtvingade muslimska slöjor, berättade att de lever men såklart vill komma hem igen. Även i lever kristna farligt. Landets strikta hädelselagar används som ett verktyg för att förtrycka religiösa minoriteter. Straffen kan dessutom vara som tagna ur medeltiden. Det är fruktansvärda straff. Hädelselagen har kritiserats av FN men tillämpas fortfarande flitigt. Vid sidan av straffrättsligt förtryck diskrimineras kristna och andra minoriteter mycket kraftigt på alla samhällsnivåer. Förutom myndighetsförtryck måste minoriteter i landet ständigt hålla ögonen öppna för religiösa fundamentalistiska och systematiska terrorangrepp. Senast dödades 75 personer och över 300 skadades när en bomb detonerade i en park där en grupp kristna firade påsk. Detta är skakande exempel på det brutala förtryck som kristna och andra minoriteter blir utsatta för. Under beredningen av detta betänkande om mänskliga rättigheter har det varit lätt att drabbas av en viss nedstämdhet när så många delar av världen brinner. Men det finns också ljuspunkter. En av de ljuspunkterna finns på i Somaliland. som har lidit svårt av inbördeskrig och religiös fanatism har Somaliland kunnat åtnjuta över två decennier av fredlig och stabil utveckling. Till skillnad från länder med liknande förutsättningar har Somalilands invånare hållit tre demokratiska val utan komplikationer, och vi hoppas att nästa val som planeras till 2017 kommer att genomföras i samma anda. Somaliland har en demokratiskt vald president, ett fungerande politiskt system, förvaltningsmyndigheter, valuta, flagga, nationalsång, fotbollslag och allt annat som vi anser hör en stat till. Det enda Somaliland saknar är vårt stöd. För , som är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn, är det självklart att alla folk med ett folkrättsligt befogat krav på ett oberoende och en önskan att få bilda sin egen stat också ska kunna skapa sin egen framtid. Folket i Somaliland besitter ett avgränsat landområde. Området har en regering som är i stånd att utöva territoriell kontroll. Oaktat att Somaliland är ett klanbaserat samhälle har man ändå funnit vägen till demokrati och kan därför tjäna som ett föredöme för andra länder i regionen. Men ett erkännande har uteblivit, framför allt på grund av att Somalilands grannländer, som till stor del består av odemokratiska regimer, inte är beredda att ta det nödvändiga steget. Jag misstänker också att många europeiska regeringar saknar både insikt och intresse i frågan. Jag måste också ifrågasätta utskottets ställningstagande i frågan om erkännande. Utskottet skriver att erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer, vilket är helt sant. Men utskottstexten säger ingenting om huruvida man bedömer att Somaliland uppnår de folkrättsliga kriterierna eller inte, vilket naturligtvis är kärnan i frågan. Som skäl för att inte erkänna anför utskottet vidare det faktum att Somaliland inte har fått plats i Afrikanska unionen. Om man hade utgått från att AU:s folkrättsliga bedömning av frågan hade varit korrekt hade det varit en sak, men det gör man inte - man bara utgår från att så är fallet. Då förefaller det extra märkligt att regeringen inte vill erkänna , som faktiskt är medlem i Afrikanska unionen. När vi ser en positiv utveckling med en strävan efter demokrati måste detta uppmuntras så att fler ska vilja gå den vägen. firar Somaliland med att fungera som en självständig stat, och jag är oerhört stolt över att få höra till det enda partiet i riksdag som inte ängsligt sneglar på vad andra säger och gör utan i stället gör en självständig bedömning och otvetydigt vill stå upp för Somalilands befolknings rätt till självstyre och framtid. Det är dags att ge fred och rättvisa en chans. Vi tycker att det är dags att erkänna Somaliland. Avslutningsvis vill även jag be om ursäkt för att jag något överskrider min talartid. Det har framkommit många olika meningar i olika frågor i betänkandet. Det finns två områden där jag är glad att vi kan ställa oss bakom ett enigt uttalande från utrikesutskottet, nämligen vad gäller och . med agerande på MR-området har blivit mer och mer oroande. Precis som det slås fast i betänkandet får också stark kritik från . Rättsväsendet i landet saknar oberoende. En lagstiftning för att tillförsäkra skydd mot diskriminering saknas. Tortyr och förnedrande behandling från myndigheter förekommer, och journalister och oppositionella förföljs. Kort sagt är ryssarna på väg in i en mycket oroande utveckling. agerande i är helt oacceptabelt. Min riksdagskollega , som är med i , var på besök i . Den humanitära situationen för människor i separatiststyrda områden är mycket oroande. Utifrån den information han fick rådde det inget tvivel om militära inblandning med ryska officerare direkt underställda ryska befälhavare i separatistområden. Det är bra att ett enigt utrikesutskott betonar vikten av en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot . Vi välkomnar att EU fattade beslut om att förlänga sanktionerna. EU:s sanktioner mot måste upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Det är av stor vikt att genomför Minsköverenskommelsen och friger ukrainska medborgare som olagligen och i strid med Minsköverenskommelsen hålls frihetsberövade. Eftersom detta är min sista dag i före föräldraledighet och sommar vill jag passa på att önska alla en trevlig sommar, inklusive talmannen och mina kollegor i utrikesutskottet. Jag kommer inte att stå här i talarstolen på ett tag. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. behandlar i princip under varje ett betänkande om mänskliga rättigheter. Det är ett viktigt område. Kampen för att alla människors rättigheter ska garanteras kan aldrig stanna upp eller sättas på paus förrän det faktiskt är tryggare för alla. En skulle kunna ha trott att världens befolkning 2016 skulle åtnjuta sina mänskliga rättigheter, att demokrati var och att människor kunde leva i trygghet. Men vi vet alla att så inte är fallet. Arbetet måste fortsätta. röst för en bättre efterlevnad av mänskliga rättigheter världen över är viktig. Mänskliga rättigheter är en hörnsten i svensk utrikespolitik och kommer att fortsätta att vara det med oförminskad kraft. Regeringen har tagit ett helhetsgrepp om arbetet med mänskliga rättigheter i utrikespolitiken och är aktiv i frågan i EU, i FN och i bilaterala relationer. inledde regeringen arbetet med att ta fram en ny skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som kommer att överlämnas till . Stödet för fred, demokrati och ekonomisk utveckling i grannskap måste fortsätta. Den europeiska säkerhetsordningen måste värnas. olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten. Detta är den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen efter slut. Regeringen är tydlig med att EU:s sanktioner mot ska upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Det är av yttersta vikt att EU har en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot , och det är välkommet att EU tog beslut om att förlänga sanktionerna. måste också uppfylla Minsköverenskommelserna. Dagens är inte gårdagens . En genomgripande och positiv förändring har förvisso skett. Det har hänt många bra saker efter Sovjettiden, men det finns likafullt en oroande negativ utveckling rörande pressfrihet, demokrati och respekten för mänskliga rättigheter i . Även specifik lagstiftning med udd mot hbtq-rättigheter har antagits. Utvecklingen har gått i en auktoritär och repressiv riktning. Den demokratiska utvecklingen och situationen för de mänskliga rättigheterna i går åt fel håll. I Human Rights Watch Report 2016 framgår bland annat att respekten för yttrandefrihet och möjligheterna för oberoende kritiker att verka ytterligare försämrades och att hbtq-personers rättigheter kränks. Rapporten lyfter även fram att Kreml intensifierade restriktionerna för medierna och civilsamhället. Omvärlden har ett ansvar för att uppmana och andra länder att upphöra med att förfölja oliktänkande, att respektera hbtq-personers rättigheter, att respektera yttrande-, mötes- och föreningsfriheten och att avskaffa de lagar som förhindrar framväxten av ett aktivt och självständigt civilsamhälle. Regeringen är tydlig med vikten av att även fortsättningsvis föra en konsekvent och tydlig politik i relationerna med och lägga kraft på att skapa ett ömsesidigt förtroende genom konkret samarbete och ökade kontakter med medborgarna och civilsamhället i . Regeringen har beslutat att prioritera arbetet med ökad respekt för mänskliga rättigheter och för medborgarnas möjligheter till demokratiskt inflytande, ökat deltagande i politiska processer och högre kapacitet hos förändringsaktörer och civilsamhälle att verka för bland annat demokrati, mänskliga rättigheter och icke-diskriminering i den strategi som antogs 2014 för . Efter revolutionen har varit diktatoriskt styrt, och demokratiska och mänskliga rättigheter har ständigt kränkts. folk behöver omvärldens stöd i sin kamp för demokrati. Därför är det positivt att president aviserade en normalisering av diplomatiska relationer med som bland annat ledde till frisläppandet av 53 politiska fångar. Dock har en lång väg att gå. Respekten för de mänskliga rättigheterna måste förbättras. Särskilt de medborgerliga och politiska rättigheterna och yttrandefriheten måste respekteras, och alla politiska fångar måste släppas. är inom EU pådrivande för att unionen kontinuerligt ska arbeta för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Detta engagemang genomsyrar även hur bilateralt förhåller sig till . står upp för varje individs rätt till demokrati och mänskliga rättigheter och tillhörde de länder inom EU-kretsen som drev på för hårda krav på demokrati och mänskliga rättigheter inför EU:s förhandlingar med om ett politiskt dialog- och samarbetsavtal. Mot bakgrund av närmandet mellan och och EU:s förhandlingar om ett bilateralt avtal med om samarbete och politisk dialog har regeringen sett det som naturligt att återupprätta bilaterala dialog med . I MoU, det vill säga avsiktsförklaring rörande utvecklingssamarbete och politisk dialog mellan och , etableras bland annat en regelbunden politisk dialog som föreslås ta upp ett brett spektrum av frågor, däribland mänskliga rättigheter. Dessutom bereds en strategi för utvecklingssamarbete med med syfte att stödja landet i den pågående reformprocessen mot en modernisering av landet, däribland ekonomin, och ökad respekt för mänskliga rättigheter. befinner sig i ett skede av förändring. Vi socialdemokrater tror generellt att dialog är att föredra framför isolering. Dialogen med måste ske med aktivt deltagande från politiska opposition, människorättsaktivister och demokratiförespråkare för att bidra till en fredlig övergång till ett demokratiskt samhälle med väsentligt förbättrade levnadsvillkor för den kubanska befolkningen. Det kubanska folket ska inte behöva välja mellan demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och generell välfärd. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Därefter går jag över till mina frågor till . Den första frågan handlar om det östliga partnerskapet. Jag lyssnade på anförande, men jag uppfattade ingenting om det östliga partnerskapet. Jag hoppas att det beror på tidsbristen. Det östliga partnerskapet är oerhört angeläget. Visst, finns inte mer, men geografiskt finns länderna kvar. De är självständiga efter det att Sovjetimperiet föll. Länderna har uppenbara problem och är beroende av samarbete med omvärlden för att komma vidare. Jag vill här få bekräftat att Socialdemokraterna kommer att arbeta för att stödja det östliga partnerskapet. Den andra frågan handlar om . Det är välkommet att det finns en demokratiseringsprocess på , men det finns ju också mycket erfarenheter att falla tillbaka på när det gäller att stödja ett land som går ifrån diktatur till demokrati. Många fel har begåtts genom tiderna. Historien förskräcker i en hel del fall. Är detta synsätt något som också kommer att finnas med i regeringens arbete för ökad demokrati på ? Jag nämner detta eftersom jag heller inte hörde något om detta i anförandet. Tack, , för viktiga frågor! Ja, det östliga partnerskapet är oerhört viktigt för oss socialdemokrater och även för den rödgröna regeringen. Vi är väl medvetna om de utmaningar som dessa länder står inför.