bet · H301TU17 · 2016-06-09 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2015/16:201 av (FP) yrkande 1, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 15. Jag vill peka på att nuvarande farledsavgifter utgör en konkurrensnackdel för handelssjöfarten. Farledsavgifterna används för att täcka infrastrukturkostnader för fiskerinäringen, skärgårds- och fritidsbåtstrafiken samt kostnader för åtaganden hos . Detta innebär enligt min mening att sjöfarten får en alltför stor kostnadsbörda jämfört med andra trafikslag. Jag noterar pågående arbete med att ta fram ett nytt system för farledsavgifterna. Omarbetningen görs i syfte att skapa stabilare intäkter för . Förslaget innebär ett minskat avgiftsuttag på gods och ett ökat uttag på fartygsanlöp samt en beredskapsavgift. Dessutom föreslås att dagens system som styr mot en minskning av kväveoxidutsläpp ersätts med ett nytt miljöstyrmedel som beaktar fartygets totala miljöpåverkan. Jag anser att det är bra att avgifterna miljödifferentieras på ett bättre sätt men är kritisk till att det enligt verkets beräkningar kommer att vara nödvändigt att på totalen ta ut högre avgifter ifall anslagen till farleder kommer att minska i enlighet med vad tidigare aviserat. Jag vill uppmärksamma att förslag gett upphov till betydande kritik bland berörda aktörer. Vi i anser att en permanent lösning måste tas fram för finansiering av farleder som inte missgynnar sjöfarten jämfört med andra trafikslag och ökar miljödifferentieringen av avgiften. Vi ser skäl till att ytterligare stimulera de rederier som ligger före i miljöåtgärder genom utvidgad miljödifferentiering av farledsavgifter. Regeringen bör därför återkomma med förslag på system för farledsavgifter som främjar sjöfarten och ökar miljödifferentieringen av avgifterna. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljöfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:593 av m.fl. (S), 2015/16:952 av (M), 2015/16:1332 av (M) och 2015/16:2595 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Att öka andelen godstransporter med sjöfart är en nödvändig åtgärd i omställningen till ett hållbart transportsystem. Vi i anser därför att det är av stor vikt att har en ekologiskt hållbar handelsflotta och menar att bör satsa på kvalitet med moderna, miljöanpassade och effektiva fartyg. I det sammanhanget anser jag att det är bekymmersamt att svaga miljökrav för sjöfarten har gjort att den är betydligt sämre miljöanpassad än vad den borde vara. För att stärka sjöfartens långsiktiga hållbarhet ser jag därför behov av åtgärder. Jag vill särskilt peka på att för som redan är kraftigt övergödd är höga kväveutsläpp ytterligare en belastning för havet som ekosystem. Mot den bakgrunden vill jag uppmärksamma att också är klassad som PSSA-område. Sådana områden är ekologiskt, socioekonomiskt, kulturellt eller vetenskapligt betydelsefulla. Jag anser att det finns anledning att inom de internationella konventionerna på sjöfartens område utveckla vad som är möjligt att reglera inom PSSA-områden. finns det få regler som reglerar kväveutsläppen från fartyg. Resultatet av detta är att sjöfartens utsläpp av kväve har ökat dramatiskt när man jämför med t.ex. kväveutsläppen från vägtrafiken. Jag vill även framhålla att kommer sjöfartens utsläpp av kväve att överstiga samtliga landbaserade källors utsläpp om inte denna negativa utveckling kan brytas. Det bör i sammanhanget påpekas att det finns väl beprövad katalysatorteknik som tar bort av kväveutsläppen och följaktligen inga tekniska hinder för kväverening av fartyg. Mot denna bakgrund anser jag att bör agera för att det inom PSSA-klassade områden blir möjligt att införa bindande regler för att förhindra att sjöfart utan kväverening trafikerar området. Jag anser vidare att det finns anledning att peka på att fr.o.m. är det förbjudet för fritidsbåtar att tömma sitt avloppsvatten till sjöss. I stället ska man tömma sin tank vid en toatömningsstation i land så att avfallet kan hanteras i ett reningsverk. Jag anser att det är anmärkningsvärt att samma krav inte gäller för fartyg och färjor. Jag är dock medveten om att för enskilda länder är de juridiska möjligheterna begränsade för att komma åt den dumpning som sker av avloppsvatten på internationellt vatten, där t.ex. kryssningsfartyg befinner sig. Därför är det beklagligt att inför förbud mot avfallsdumpning först för nya fartyg och 2021 för samtliga fartyg. Mot den bakgrunden anser jag att som enskild nation bör se över möjligheten att nationellt motverka de negativa effekterna av rådande situation. Jag vill påminna om att i hamnavgiften ingår en skyldighet för hamnen att ta emot toalettavfall, varför bör se över möjligheten att genom avgiftssystemet gynna de fartyg som tar sitt ansvar. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på differentierade farledsavgifter eller regelverk för hamnavgifter som främjar tömning av toalettavfall på land för fartyg som anlöper svenska hamnar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2015/16:201 av (FP) yrkande 3, 2015/16:351 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:605 av m.fl. (S), 2015/16:847 av m.fl. (S), 2015/16:1042 av och (båda M), 2015/16:1313 av (SD), 2015/16:2202 av m.fl. (S), 2015/16:2516 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2642 av (MP), 2015/16:2654 av (M) och 2015/16:3010 av och (båda C). Vi vill inledningsvis framhålla att bättre villkor för svensk sjöfart spelar en viktig roll för att skapa mer hållbara transporter och att detta även bidrar till att den svenska sjöfarten kan fortsätta utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. geografiska läge gör att vi har en stor styrka vad gäller sjöfart, och vi anser därför att vi måste ha hamnar som är anpassade efter detta. En s.k. stomnätshamn (även kallad för corehamn) är en prioriterad hamn inom EU och en del av det europeiska som har till syfte att knyta ihop och förbättra infrastrukturen inom EU. Detta innebär att hamnen kan få del av de ca som EU satsar på infrastrukturen –2020. Hamnarna i , , , och ingår i stomnätskategorin och genom att prioritera, värna och utveckla dessa stärks som sjöfartsnation. Vi kan konstatera att det finns stora utvecklingsbehov i stomnätshamnarna för att skapa nya arbetstillfällen och tillväxt; bl.a. behöver tillräcklig kapacitet för landanslutningar säkerställas. Hamnarna måste också ges förutsättningar att ligga i framkant för att kunna ta emot nytt och modernt tonnage. Vi vill därmed framhålla vikten av de svenska stomnätshamnarna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur, punkt 5 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1313 av (SD) och 2015/16:201 av (FP) yrkande 3, 2015/16:351 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:605 av m.fl. (S), 2015/16:847 av m.fl. (S), 2015/16:1042 av och (båda M), 2015/16:2202 av m.fl. (S), 2015/16:2516 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2642 av (MP), 2015/16:2654 av (M), 2015/16:3010 av och (båda C) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 15. Industrins konkurrenskraft i är beroende av en effektiv sjöfart som farleden i genom är av riksintresse. Vi kan konstatera att trots att är den viktigaste förbindelsen mellan centrala och är den i dåligt skick som kostnaderna för att reparera bron skulle bli mycket höga. Det har fattats ett beslut om att bygga en ny bro, och denna planeras kunna vara klar till 2020. Att bygga en lägre bro med segelfri höjd i stället för som ger något lägre kostnader men medför genom fler broöppningar negativa konsekvenser för sjöfarten i och för sjötrafiken norrut. Att cykla och gå över den befintliga bron med segelfri höjd är inte optimalt, och vi anser därför att man borde bygga en bro i bron där man har en gång- och cykelbana eller lägre som är snabböppnande. Genom att bygga en sådan låg snabböppnande bro i bron anser vi att man tillgodoser de mångas behov, och det borde således vara en mycket bra kompromiss. När man investerar i att bygga en ny älvbro bör man inkludera alla möjligheter innan man sätter spaden i backen eftersom man i ett senare skede annars kan komma fram till att det var en dåligt genomtänkt planering. Vi anser därför att alternativet med en bro i bron över bör utredas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Genomförande av för inre vattenvägar, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:201 av (FP) yrkande 2, 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 17. För att uppnå klimatmålen är minskade utsläpp från transportsystemet avgörande, och genom att flytta över mer transporter till järnväg och sjöfart kan vi minska dessa utsläpp. Den dåvarande alliansregeringen uttalade att den hade för avsikt att införliva om inre vattenvägar i svensk lagstiftning. Vi anser att genom lägre kostnader och regelförenkling kan införandet av för inre vattenvägar ge positiva effekter på godstransporter med sjöfart på , och . En ökad inlandssjöfart leder också till att transportinfrastrukturen på land kan avlastas och att det finns kapacitet för ökade godsvolymer. Inom Transportstyrelsen pågår ett arbete med att skapa förutsättningar för trafik på inre vattenvägar i . De vattendrag som kommer att bli aktuella för att klassas som inre vattenvägar kommer att delas in i zonsystem, där våghöjden avgör zontillhörighet. Det europeiska systemet är anpassat för zon 3, som omfattar vattendrag med lägre våghöjder. Vi kan konstatera att hamnade i den kategorin och att det därmed i princip skulle gå att köra där med sådana fartyg som finns på kontinenten. Kraven på fartygen är högre i , som tillhör zon 2, samt inklusive hamn som tillhör zon 1. Vi anser att det är angeläget att det i utformningen av regelverk inte införs svenska särregler som försvårar etablerandet och nyttjandet av de inre vattenvägarna utan att noggranna konsekvensanalyser genomförs. Exempelvis gäller detta särkrav för på grund av våghöjd. Mot denna bakgrund anser vi att arbetet för att stärka inlandssjöfarten bör prioriteras och att svenska särregler för inre vattenvägar bör motverkas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sociala villkor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. anser att ett viktigt led i att skapa en ekologiskt hållbar handelsflotta med stor andel svenskflaggade handelsfartyg är goda arbetsvillkor och välutbildade besättningar. vill vidare framhålla att det är mycket viktigt att svensk sjöfart inte konkurrerar genom bl.a. social dumpning. Jag vill därför uppmärksamma att sjöfartsnationerna inom EU konkurrerar internt genom olika typer av internationella register. Jag vill påminna om att det innebär att fartyg kan ha en flagga utan att följa det landets regler när det gäller sjösäkerhet, arbetsrätt, skatter och socialförsäkringar. är ett av få länder som i stället för register tillämpar avtal om tillfälligt anställd personal (TAP). Vi i anser inte att TAP är en hållbar lösning då det innebär att sjömän utanför EU inte får samma lön och avlösningssystem som tillsvidareanställd personal. Jag anser att det krävs ett mer enhetligt system inom EU och att konkurrensen inom unionen genom olika typer av internationella register försvagar sjöfarten i . Jag vill framhålla att likställda konkurrensvillkor i stället bör eftersträvas för att ge förutsättningar för en långsiktigt hållbar sjöfart. Jag anser vidare att ska verka för att EU inför ett gemensamt fartygsregister med fastställda bemanningsregler. beslutade att skulle ansluta sig till () sjöarbetskonvention, som sedermera också trädde i kraft hos det trettiotal länder som har ratificerat den. Jag vill påminna om att konventionen tydliggör regler om arbetsförhållanden och mänskliga rättigheter ombord på fartyg, och att alla länder har ett ansvar för att den efterlevs. Jag vill understryka att sjöarbetskonventionen är ett viktigt verktyg för att fler sjömän ska få en trygg och säker arbetsmiljö. För att konventionen ska efterlevas i vill jag framhålla att det krävs att Transportstyrelsen har resurser för tillsyn samt utarbetande av föreskrifter och rutiner. Jag anser att en intern och extern uppföljning av efterlevnaden av konventionen bör göras . Jag välkomnar att regeringen i den antagna maritima strategin befäster betydelsen av sjöarbetskonventionen för svenska aktörer då den även har bidragit till att skapa mer likvärdiga konkurrensvillkor jämfört med andra länder. Jag anser dock att staten även i övrigt kan stärka tillämpningen av sjöarbetskonventionen och menar att krav ska ställas på att mänskliga rättigheter respekteras i såväl produktions- som transportledet i statliga upphandlingar och exportsatsningar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förarbevis för vattenskotrar, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:188 av m.fl. (V) yrkande 8. Vattenskotrar har blivit mycket populära farkoster i svenska vatten . De kan dock utgöra ett problem och ge negativa effekter på naturlivet och innebära påtagliga störningar och risker för allmänheten. Jag vill också påminna om att vattenskotrar kan framföras i mycket höga hastigheter och också i känsliga områden såsom i strandnära miljöer och i grunt vatten. Tyvärr inträffade flera allvarliga tillbud på grund av vårdslös körning med vattenskoter . Jag vill framhålla att nuvarande reglering av vattenskoteranvändning har mycket stora brister till skillnad mot förhållandena för t.ex. motorcyklar och mopeder. Jag anser att det är orimligt. Vi i har därför i motioner och interpellationer i vid ett flertal tillfällen lyft upp behovet av restriktioner genom krav på behörighet och åldersgräns. Jag anser därför att det är mycket positivt att 2015 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta för att införa åldersgräns och förarbevis för att köra vattenskoter. Jag anser att en reglering på området brådskar och att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag på införande av åldersgräns och förarbevis för att köra vattenskoter. Jag vill påminna om att Havs- och vattenmyndigheten kartlade och analyserade frågan och lade fram förslag på regeländringar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:158 Genomförande av det nya direktivet om marin utrustning: antar regeringens förslag till lag om marin utrustning. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:188 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att det inom PSSA-klassade områden blir möjligt att införa bindande regler för att förhindra att sjöfart utan kväverening trafikerar området, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på differentierade farledsavgifter eller regelverk för hamnavgifter som främjar tömning av toalettavfall på land för fartyg som anlöper svenska hamnar, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU inför ett gemensamt fartygsregister med fastställda bemanningsregler, och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav ska ställas på att mänskliga rättigheter respekteras i såväl produktionsledet som transportledet i statliga upphandlingar och exportsatsningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på system för farledsavgifter som främjar sjöfarten och ökar miljödifferentieringen av avgifterna och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag på införande av åldersgräns och förarbevis för att köra vattenskoter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:201 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att överföra godstrafik från väg till båt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid införandet av för inre vattenvägar ska det finnas så få svenska särregler som möjligt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra inre vattenvägar som , , och och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:351 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en utveckling av och Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:593 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att införa styrmedel som syftar till att öka mängden avloppsvatten som lämnas i hamnarna runt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:605 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bättre utnyttja Mälarhamnarna vid godstrafik i syfte att avlasta väg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:847 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en utveckling av Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:952 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fartygsrutter och oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1042 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att bygga en kanal från till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1313 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda bygget av en bro i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1332 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta effektivare system och regler för kontroll av fartygens hastighet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1366 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa rimliga villkor för föreningsdriven passagerartrafik och båtcharterverksamheten i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1515 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införande av ett båtregister och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2202 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen undersöka möjligheten att utse strategiska hamnar där staten tar ett ökat ansvar för planering av infrastrukturinvesteringar, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2516 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ny bro över bör få en höjd av för att sjöfarten i och ska kunna fortsätta utvecklas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att broöppningarna bör styras efter sjöfartens behov och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2529 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta dykningar på och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2595 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla ett internationellt samarbete för miljö- och miljösäkerhetsfrågor gällande fartygstrafiken i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till en miljöcertifiering för rederier med bl.a. kriterier för säker Öresundspassage och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2642 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om slussarna i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2654 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte försämra konkurrenskraften för insjötransporter på i form av byggnation av för låga broar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3010 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att långsiktigt säkerställa och utveckla Vänersjöfarten samt om åtgärder för slussar i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av våra CORE-hamnar och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja överflyttning av gods till vattenvägar för att avlasta vägar och järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa s.k. one-stop shop för tillståndsansökningar inom sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet för att främja en sund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att stärka inlandssjöfarten samt att motverka svenska särregler för inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, en s.k. en dörr in och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet för att främja en sund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3208 av m.fl. (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft inom sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. debatterar vi trafikutskottets betänkande Sjöfartsfrågor, som omfattar 36 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden, och regeringens proposition Genomförande av det nya direktivet om marin utrustning. Tidpunkten för denna debatt kunde inte ha infallit lämpligare. började veckan med ett studiebesök i - temat var hållbara transporter, med betoning på sjöfart och elfordon. Sjöfartsfrågorna engagerar, och i utskottet finns en övertygelse över partigränserna om att en väl fungerande sjöfart är av stor transportpolitisk betydelse. Att skapa ett sammanhållet transportsystem, där sjöfarten är välintegrerad, är en viktig uppgift där politiken spelar en avgörande roll. Det är politiken som sätter spelreglerna, och man måste se till att dessa regler blir rättvisa. Så är inte fallet med sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet.