bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — Inkomsterna i statens budget väntas öka med och utgifterna med . Enligt regeringen beräknas de takbegränsade utgifterna öka med ca , varav ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget svarar för ca . Den makroekonomiska utvecklingen förklarar den enskilt största delen av utgiftsökningen och motsvarar sammanlagt . Utgiftsökningarna 2017–2020 förklaras också av reformer. Dessa bidrar till minskade utgifter på sammanlagt . Förändringen av volymer i transfereringssystemen väntas minska utgifterna med . Utgifterna beräknas slutligen öka till följd av pris- och löneomräkning, tekniska justeringar m.m. med sammanlagt . Tabell 2.3 Statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Statsskuld vid årets slut1 Statsskuld i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . 1 Avser konsoliderad statsskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. Av tabell 2.3 framgår att de växande budgetöverskotten leder till att statsskulden minskar både nominellt och i procent av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas öka till följd av underskotten i det finansiella sparandet, men i en långsammare takt än BNP. Som andel av BNP minskar skulden från 2020. Maastrichtskulden understiger referensvärdet inom stabilitets- och tillväxtpakten som är av BNP. Inkomsterna i statens budget beräknas öka med ca . I tabell 2.4 redovisas inkomsterna i statens budget fördelat på olika inkomstslag. De totala skatteintäkterna väntas öka med i genomsnitt 2017–2020. Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. De lagförslag och aviseringar som lämnas i propositionen beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna ökar med 2017–2020. Det handlar bl.a. om införande av en kemikalieskatt, höjd energiskatt på el, utfasning av skatten på termisk effekt, sänkt fastighetsskatt på vattenkraftverk, höjd alkoholskatt och avdragsförbud för ränta på vissa efterställda lån. Tabell 2.4 Inkomster i statens budget enligt regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgående poster, skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: Budgetpropositionen . I tabell 2.5 redovisas den offentliga sektorns finansiella sparande och dess fördelning på respektive delsektor. Det finansiella sparandet väntas komma att förstärkas fram . Trots en god realekonomisk utveckling väntas återhämtningen emellertid vara svag fram , vilket förklaras av det stora antalet asylsökande 2015 som även beräknas påverka utgifterna om än i mindre omfattning än . Underskottet i de offentliga finanserna väntas därför i stort vara oförändrat 2017 (–) jämfört med (–), vilket i huvudsak förklaras av att utgifterna inom migrationsområdet förväntas fortsätta öka, som ålderspensionssystemets och kommunsektorns finanser försämras. väntas de offentliga finanserna komma att förstärkas, främst som en följd av den automatiska budgetförstärkningen. Kapitalinkomsterna i ålderspensionssystemet bedöms inte vara tillräckligt stora, vilket förklarar det negativa sparandet. Inom kommunsektorn väntas behovet av välfärdstjänster och investeringar komma att öka, varför sparandet väntas minska. Den genomsnittliga förstärkningen av de offentliga finanserna beräknas uppgå till av BNP 2015–2020. Inkomsterna ökar sammantaget som andel av BNP, medan utgifterna är i stort sett oförändrade. Tabell 2.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Uppföljning av statens budget och de offentliga finanserna 2016 Enligt 9 kap. 1 § budgetlagen ska regeringen följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp, och i budgetpropositionen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret. I propositionen anges att statens inkomster väntas bli ca högre än vad som beräknades i statens budget . Det förklaras främst av högre intäkter från hushållens skatt på kapitalinkomster, som en följd av utvecklingen på bostads- och aktiemarknaden, högre intäkter från skatt på konsumtion och insatsvaror och något högre intäkter från skatt på arbete. Utgifterna i statens budget bedöms bli lägre än de beslutade utgiftsramarna , vilket förklaras av att utgifterna inom flera utgiftsområden minskat, bl.a. utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor. Minskningen motverkas delvis av ökade utgifter inom utgiftsområde 8 Migration. Eftersom en stor del av utgiftsökningen avser statsskuldsräntor beräknas de takbegränsade utgifterna komma att öka med jämfört med statens budget 2016. Som en följd av att intäkterna väntas bli högre och utgifterna något lägre än vad som beräknades i statens budget , förstärks statens budgetsaldo 2016 jämfört med beräkningen i statens budget. När det gäller den offentliga sektorns finansiella sparande anges att prognosen reviderats upp som en följd av att inkomsterna från hushållens skatt på kapital och konsumtion reviderats upp i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. anges att utgifter relaterade till migrations-, arbetsmarknads- och ohälsoområdet har reviderats ned. Investeringsutgifterna i framför allt kommunsektorn väntas däremot bli högre än vad som beräknades i vårpropositionen. Totalt beräknas den offentliga sektorns finansiella sparande till –2016. Finansiellt sparande enligt olika bedömare Regeringen jämför i propositionen olika bedömningar av det finansiella och det strukturella sparandet för den offentliga sektorn, se tabell 2.6. Detta följer av att regeringen enligt 9 kap. 5 § budgetlagen regelbundet ska redovisa en utvärdering av sina prognoser. Jämförelsen visar att regeringen räknar med en något snabbare återhämtning i de offentliga finanserna jämfört med framför allt internationella bedömare och (). Skillnaden mot KI förklaras av olika bedömningar av skatteinkomsternas utveckling, där KI:s bedömning är att framför allt kapitalbeskattningen utvecklas svagare än enligt regeringens bedömning. är prognos och KI:s prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande helt i linje med regeringens. Skillnaden mellan regeringens och prognos förklaras av olika bedömningar av den ekonomiska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Skillnaden mellan regeringens och olika bedömares prognoser över det strukturella sparandet beror på olika prognoser för BNP-gapet och på olika beräkningsmetoder. Tabell 2.6 Finansiellt sparande enligt olika bedömare Procent av BNP eller potentiell BNP –0,1 –0,2 –0,3 –0,1 –0,6 –0,3 –0,1 –0,6 –0,3 –0,1 –0,3 –0,1 –0,4 –0,7 –1,1 –0,6 –0,3 –0,9 –0,9 –0,8 –0,4 –0,2 –0,2 –0,3 –0,2 –0,5 –0,8 –0,3 –0,2 –0,4 –0,8 –0,2 –0,3 –0,5 –0,5 –0,4 –0,8 –1,2 –0,7 –1,0 –1,0 –0,6 –0,5 –0,3 Anm.: prognos är från , från , från , från , från och IMF:s från . Källa: Budgetpropositionen . Regeringens inriktning av den ekonomiska politiken bedöms stå starkt i en värld präglad av långsam ekonomisk återhämtning. Trots detta finns flera utmaningar – hög arbetslöshet, fallande skolresultat, behov av klimatomställning och växande ekonomisk ojämlikhet. För att stärka människors jobbmöjligheter vill regeringen underlätta inträdet på arbetsmarknaden och förbättra etableringsinsatserna för nyanlända. Skolan bedöms som grunden i det jämlika samhällsbygget, och den måste förbättras för både lärare och elever. har som mål att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer genom att minska miljöutsläppen och utöka klimatinvesteringarna. Sammantaget vill regeringen se ett samhälle som är både jämställt och jämlikt när det gäller sysselsättning och inkomster, men också ett säkert och tryggt samhälle för alla. Enligt regeringen är satsningar på den gemensamma välfärden en viktig del av den ekonomiska politiken och en förutsättning för att kommuner och landsting ska kunna möta medborgarnas behov av välfärdstjänster och förbättra kvinnors livsvillkor. I propositionen föreslår regeringen att kommuner och landsting ska tillföras i generella statsbidrag för att anställa fler och därigenom förbättra välfärdens kvalitet inom både vård, skola och omsorg. Investeringar i välfärden har enligt regeringen stor betydelse för arbetsmiljön och arbetsvillkoren i kommunsektorn, inte minst för att fler ska vilja arbeta inom äldreomsorgen och vården. Vidare framhålls att skolan är en central del av samhällsbygget och en förutsättning för ett som håller ihop. konstateras att kunskapsresultaten i den svenska skolan har försämrats och att har blivit alltmer ojämlik. Detta märks genom att fler elever inte är behöriga till eller inte fullföljer gymnasieutbildningen, och drabbar i större utsträckning pojkar. Regeringen avser att återkomma med förslag om att införa s.k. lovskola för elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte uppnå gymnasiebehörighet. Regeringen vill också se en inkluderande skola och framhåller att det stora antalet asylsökande och nyanlända barn förstärker behovet av insatser. För att förbättra möjligheterna att tidigt kunna ge stöd efter behov avser regeringen att införa en läsa-skriva-räkna-garanti 2017. I propositionen lyfter regeringen också fram att lärarna är nyckeln till höjda kunskapsresultat i skolan. har läraryrket tappat i attraktionskraft. Regeringen vill därför stimulera till höjda lärarlöner genom att avsätta , vilket beräknas omfatta ca 60 000 lärare. Fler lärare behöver utbildas för att möta lärarbristen, varför regeringen bl.a. föreslår en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna. Genom de s.k. välfärdsmiljarderna skapas enligt regeringen bättre förutsättningar för att nå målet om en jämlik kunskapsskola. En väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta är enligt regeringen grunden för välfärd och konkurrenskraft. Regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020 är ambitiöst och ställer stora krav på politisk handlingskraft. som efterfrågan på arbetskraft är stark är arbetslösheten fortfarande hög i vissa grupper, främst bland vuxna med kort utbildning och de som varit i . För att möta dessa utmaningar vill regeringen driva en aktiv arbetsmarknadspolitik med kompetenshöjande åtgärder och en snabbare etablering för nyanlända. Regeringen har redan inlett ett s.k. kunskapslyft. Inom ramen för detta föreslås i propositionen medel för fler platser inom yrkesvux och lärlingsvux. Därtill föreslås en utbyggnad av lärarutbildningen. Regeringen räknar med att antalet statligt finansierade utbildningsplatser inom ökar med över 24 000 till 2019 jämfört med , och fullt utbyggt omfattar ca 70 000 platser inom yrkesvux, lärlingsvux, folkbildning, högskola och yrkeshögskola. Enligt propositionen har regeringen inlett arbetet med att införa en 90-dagarsgaranti för unga, vilket innebär att arbetslösa ungdomar ska erbjudas ett arbete, en insats som leder till arbete eller en utbildning . För att göra det lättare att genomföra garantin har regeringen bl.a. infört traineejobb och utbildningskontrakt. Enligt regeringen ses dessa stöd som verktyg för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden, som personalen i välfärdsyrken avlastas hos kommuner och landsting, varför man avser att förstärka extratjänsterna genom att ändra regelverket så att de bl.a. omfattar arbete på i stället för . Regeringen framhåller att resurser för arbetsmarknadspolitiska insatser och stöd ska användas effektivt, vilket motiverar att nystartsjobben i större utsträckning riktas till nyanlända och personer som varit arbetslösa . Jobb med lägre kvalifikationskrav kan vara en möjlig väg in på arbetsmarknaden genom s.k. moderna beredskapsjobb i staten. Regeringen föreslår att beredskapsjobben införs successivt för att sammanlagt sysselsätta 5 000 personer 2020. Regeringen vill ytterligare påskynda de nyanländas etablering på arbetsmarknaden genom tidiga insatser till bl.a. folkbildningen för ökade kunskaper i svenska. Regeringen föreslår att Arbetsförmedlingen tillförs medel för att redan under asylprocessen kunna erbjuda kompetenskartläggningar för asylsökande. Myndighetens etableringsuppdrag väntas växa påtagligt. menar regeringen att uppdraget behöver förenklas och effektiviseras. Vidare krävs insatser för att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända. Subventionerade anställningar kan ge nyanlända förbättrade jobbchanser, och en mer träffsäker utformning av nystartsjobben bedöms ge en snabbare etablering för nyanlända. För nyanlända som har utbildning och erfarenhet inom bristyrken föreslår regeringen ytterligare medel för att främja snabbspåren för nyanlända i syfte att korta tiden till jobb. För nyanlända med enbart förgymnasial utbildning behöver vuxenutbildningen byggas ut liksom den kommunala vuxenutbildningen i svenska för invandrare (sfi), varför regeringen vill avsätta medel inom dessa områden. Regeringen vill investera i bostäder för att stimulera jobbtillväxten och föreslår att medel avsätts för en översyn av byggregler för att förenkla regelverket och främja konkurrensen, och därmed skapa ett långsiktigt hållbart byggande. Vidare föreslås ökade medel till länsstyrelserna för en effektivare handläggning och rådgivning i fråga om plan- och bygglovsärenden. I propositionen aviseras också ändringar av reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostäder. Regeringens ambition är att investera i infrastruktur, varför man vill avsätta medel om 2019 och 2020, merparten i järnvägsunderhåll. I propositionen framhålls att en aktiv närings- och innovationspolitik ska bidra till fler och växande företag och därmed jobbtillfällen. Regeringen vill bl.a. göra det lättare för fler enmansföretagare att ta steget att anställa genom att sänka arbetsgivaravgifterna för den första anställda , ett s.k. växa-stöd. Förslaget avser enskilda näringsidkare, och de nya reglerna föreslås vara tillfälliga och gälla . För att minska den administrativa bördan för små verksamheter med liten omsättning föreslår regeringen även att en omsättningsgräns för mervärdesskatt införs. För att möta de utmaningar som samhället står inför och dra nytta av digitalisering, hälsa och miljö- och klimatteknik, behövs enligt regeringen ett nära samarbete mellan politiken, näringslivet och lärosätena, varför flera samverkansprogram har inletts. Målet om att vara världsledande i att använda digitaliseringens möjligheter måste förnyas, och regeringen avser att återkomma med en samlad digitaliseringspolitik. Som en del i det arbetet vill man redan nu ge utökat stöd till landsbygden för bredbandsutbyggnad. Därtill avser regeringen att återkomma med en proposition om forskning, innovation och högre utbildning. Ett av världens första fossilfria välfärdsländer Regeringens ambition är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Klimatet är därmed en prioriterad fråga, och enligt propositionen höjs ambitionen genom att man ytterligare minskar den totala mängden utsläppsrätter inom EU:s utsläppshandelssystem. Ett sätt att minska utsläppen är genom en s.k. utsläppsbroms som annullerar utsläppsrätter, varför regeringen vill avsätta medel för detta 2018–2020. Enligt regeringen behöver man också minska utsläppen utanför utsläppshandelssystemet, vilket innebär att systemet behöver ses över. Som ytterligare ett led i att bidra till den höjda ambitionen inom EU vill regeringen löpande ta bort utsläppsenheter som inte behövs för att uppfylla åtagande för de sektorer som inte omfattas av systemet. etappmål om att klimatutsläppen ska minska till 2020 jämfört med kommer enligt regeringen att kunna uppnås. Ambitionen är att det så långt som möjligt ska göras med nationella insatser. Därför vill regeringen avsätta medel för att förstärka stödet till lokala och regionala klimatinvesteringar genom det s.k. klimatklivet framför allt 2019–2020, förstärka stadsmiljöavtalen 2017–2018 och införa ekonomiska styrmedel som t.ex. miljöskatter. Regeringens förslag om en ny kemikalieskatt beräknas ge en årlig inkomstökning från ca 2017 till ca 2020. Miljö- och klimatarbetet omfattar enligt propositionen främst förnybar energi, fossilfria resor och transporter samt lokala och internationella klimatinvesteringar. mål om att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 bedöms kunna uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. Regeringen har som ambition att bl.a. införa skatt på flygresor, som utreds , och ett bonus–malus-system . En viktig del i arbetet med att ställa om till en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel, varför regeringen vill ta fram förslag på nya regler för ekonomiska styrmedel på området. För att ge fortsatt stöd för bilar med låga utsläpp vill regeringen avsätta resurser för att förlänga den s.k. supermiljöbilspremien och skjuta fram den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar till att även omfatta 2020. Förslaget beräknas minska skatteintäkterna, från ca 2017 till 2020. Enligt propositionen avser regeringen att återkomma med ett klimatpolitiskt ramverk som baseras på förslag i en proposition . Regeringen vill också förstärka miljöarbetet med att uppnå en giftfri miljö, bl.a. genom att ta fram förutsättningar – genom både lagstiftning och ekonomiska styrmedel – för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Den cirkulära ekonomin innebär en resurseffektiv återanvändning och återvinning av produkter och material. I propositionen föreslås en skattereduktion för reparationer och underhåll av vitvaror och en sänkt mervärdesskatt för vissa reparationer –2020. Det stora antalet människor som sökte sig till innebar en stor utmaning för centrala samhällsfunktioner. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att minska antalet asylsökande, och har en reglerad invandring. I propositionen framhålls att ska ha ett välfungerande flyktingmottagande som gör att nyanlända kan att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt, men också att återvändandearbetet måste fungera bättre. Regeringen vill reformera ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga genom ett förenklat regelverk, förbättrade planeringsförutsättningar för kommuner, en minskad administrativ börda och bättre kostnadseffektivitet. Kommuner som har svårigheter att ställa om till det nya ersättningssystemet ska kunna kompenseras. Vidare vill regeringen fortsätta att effektivisera verksamhet och stärka styrningen och uppföljningen av myndigheten. Regeringens förslag att reformera ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga innebär en tillfällig utgiftsökning . Sammantaget medför dock regeringens förslag inom migrationsområdet och omläggningen av ersättningssystemet årliga utgiftsbesparingar på 2018–2020, också på grund av färre personer i mottagningssystemet. har en feministisk regering vars jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara. Regeringen vill förstärka jämställdhetsarbetet genom att bl.a. inrätta en jämställdhetsmyndighet 2018, men också genomlysa betydelsen av skattesystemets utveckling ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringens mål är att kvinnors sysselsättningsgrad ska vara lika hög som mäns och att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ska utjämnas. I propositionen framhålls därför vikten av att förbättra förutsättningarna för heltidsarbete och ett ökat arbetskraftsdeltagande bland kvinnor. Alltför ofta organiseras kvinnors arbete så att heltid inte erbjuds. Regeringen vill därför utreda hur detta påverkar kvinnors liv och möjligheter till egen försörjning och en god livsinkomst samt vilka kostnader detta har för det offentliga och för ekonomin i stort. Vidare är mäns våld mot kvinnor ett av de yttersta uttrycken för ojämställdhet, varför regeringen vill avsätta sammanlagt 2017–2020 för att stärka det våldsförebyggande arbetet. Ett säkert och tryggt samhälle I propositionen anförs olika åtgärder för att främja ett säkert och tryggt samhälle, men också insatser för att minska såväl sociala och ekonomiska som geografiska klyftor i samhället. Regeringen vill förstärka för att kunna öka antalet anställda, varför man föreslår att medel tillförs från 2017 till 2020. Även Säkerhetspolisen föreslås få ökade resurser på sammanlagt ca 2017–2020. Regeringen avser att inrätta brottsförebyggande samordnare på både nationell och regional nivå för att främja brottsförebyggande arbete och trygghetsfrågor. För att motverka skatteflykt och skattefusk vill regeringen ge i uppdrag att lämna en rapport till regeringen med åtgärder mot skatteflykt och skattefusk med utgångspunkt från andra länders erfarenhet. För att bryta segregationen behövs det enligt regeringen långsiktiga reformer inom jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet. Regeringen vill tillsätta en delegation som bl.a. ska arbeta för att skapa jobb, minska trångboddheten och förbättra välfärden. Utöver välfärdsmiljarderna vill regeringen rikta ett antal åtgärder till hushåll med låga inkomster, t.ex. höjt flerbarnstillägg för det tredje barnet och höjd inkomstgräns inom bostadsbidraget. Granskning och ekonomisk styrning I kapitel 12 i budgetpropositionen lämnar regeringen sin syn på bl.a. till inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Regeringen lämnar också sina bedömningar med anledning av de rekommendationer och bedömningar som framfört i sin årliga rapport . Det lämnas även en redovisning av hur den ekonomiska styrningen har utvecklats. Den europeiska planeringsterminen och till Den europeiska planeringsterminen syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom ramen för EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. utarbetade medlemsstaterna nationella reformprogram och stabilitets- och konvergensprogram. Utifrån bl.a. dessa program lämnade Europeiska kommissionen förslag till landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Samtliga medlemsstater fick rekommendationer, med undantag av som har ett särskilt stödprogram. fick liksom föregående år en rekommendation, med förslag till ett antal åtgärder för att minska riskerna för den makroekonomiska stabiliteten. rekommenderas att ta itu med hushållens ökade skuldsättning genom att korrigera skatteincitamenten, säkerställa att makrotillsynsmyndigheten har mandat att vidta åtgärder för att värna den finansiella stabiliteten samt att främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden bl.a. genom att införa större flexibilitet i hyressättningen. Regeringen delar kommissionens bedömning och framhåller att åtgärder har vidtagits och vidtas i linje med kommissionens rekommendationer. Regeringen ser rekommendationerna som en möjlighet för EU att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och uppfyllelse av de mål som medlemsstaterna kommit överens om. har till uppgift att utvärdera måluppfyllelsen och inriktningen på finanspolitiken. publicerade rådet sin årliga rapport till regeringen. I rapporten redovisar rådet sina bedömningar och rekommendationer. Regeringen delar inte de flesta av rådets bedömningar, t.ex. rådets uppfattning att regeringen bryter mot det finanspolitiska ramverket och att finanspolitiken borde vara betydligt stramare 2016–2018. Sammantaget anser regeringen att den förda politiken är väl avvägd och ändamålsenlig. Regeringen instämmer inte heller i rådets bedömning att regeringen borde ha avstått från att använda bokföringsmässiga åtgärder för att öka sannolikheten att klara utgiftstaket .