bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Många kommuner och andra huvudmän har varit bra på att köpa in datorer och annan utrustning men den digitala pedagogiken har inte riktigt hängt med. Många lärare saknar kunskap om hur den nya tekniken ska användas i undervisningen och det finns även en brist på digitala läromedel. Jag vill därför ha en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft för lärare. Jag vill också att lärarutbildningarna ska ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen och att lärare och skolledare får en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolbibliotek, punkt 28 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 4. I 2 kap. 36 § skollagen, som började tillämpas , står det att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Bestämmelsen gäller såväl offentliga som fristående skolor. Men trots detta finns det skolor, främst fristående, som fortfarande inte satsar på att ha ett skolbibliotek som en integrerad del av skolan utan hänvisar till stadsbibliotek som ibland finns i närområdet. Jag anser att skolbiblioteket ska vara en integrerad del av skolan och att alla skolor ska ha ett skolbibliotek. Även om omfattningen av dessa bibliotek kan variera så ska det inte räcka med biblioteksbussar eller stadsbibliotek. Dessa ska i stället ses som kompletterande verksamheter till det integrerade skolbiblioteket. Skolbiblioteken ska enligt min mening ge eleverna tillgång till ett rikt utbud av media, till såväl skön- som facklitteratur. Ett bibliotek där välutbildad bibliotekspersonal samarbetar med den pedagogiska personalen kan locka fram och tillfredsställa barnens och ungdomarnas läslust, nyfikenhet och forskarintresse, och dessutom hjälpa dem att orientera sig bland nya medier och i flödet av information på nätet. Jag välkomnar att regeringen har gett Kungl. i uppdrag att ta fram en nationell biblioteksstrategi och att skolbibliotekens utvecklingsbehov ingår i detta uppdrag. är även överens med regeringen om den satsning på personalförstärkningar vid skolbiblioteken som presenteras i budgetpropositionen . Detta är enligt min uppfattning bra åtgärder som kommer att förbättra kvaliteten på befintliga skolbibliotek, men risken är stor att situationen ändå inte förbättras för de elever som inte har ett bibliotek på sin skola. Jag anser därför att regeringen bör utreda förutsättningarna för att införa krav på att samtliga skolor i landet ska ha skolbibliotek. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Betyg och nationella prov, punkt 29 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2015/16:43 av (M) yrkandena 1 och 2. Jag anser att resultaten i de nationella proven i högre grad ska speglas i betygen. Jag är positiv till de nationella proven eftersom de ska vara stöd för en likvärdig och rättvis bedömning för betygssättning samt ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. är det inte reglerat hur stor betydelse provet har för den enskilde elevens betyg. Det nationella provet är framför allt ett stöd för läraren, så att betygssättningen ska bli likvärdig över hela landet. Eleven kan därför få ett annat slutbetyg än provbetyget. fanns regler om att medelbetyget i en klass skulle ligga nära medelbetyget på de centrala proven men en motsvarande bestämmelse finns inte . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Digitaliserade nationella prov med extern rättning, punkt 30 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 29 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 20. En särskild utredare har lämnat ett omfattande betänkande (SOU 2016:25) med ett flertal förslag om ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. De nationella proven är en viktig beståndsdel i detta. Utredaren lyfter bl.a. fram frågan om digitalisering av nationella prov liksom möjligheter för en mer likvärdig bedömning av de nationella proven. Ett förslag är därför att en försöksverksamhet med extern bedömning ska påbörjas inom ramen för ett försök med datorbaserade prov. En sådan försöksverksamhet skulle kunna pågå , enligt utredaren. har också redan påbörjat ett arbete med utprövning av digitala provuppgifter och förbereder sig för ett fortsatt utvecklingsarbete av digitala nationella prov. Mot bakgrund av de förslag som har presenterats på området är vår mening att () beredning av denna fråga inte ska föregripas. Vi anser också i likhet med utredaren att en digitalisering måste ske stegvis och ges tillräckligt med tid innan den är fullt utbyggd. Att skynda snabbt kan komma att ge bakslag om inte systemet är väl utprövat och välfungerande. Så har skett i andra länder som vi självklart ska lära av. Vi ser fram emot remissvaren och ett successivt införande och menar att det inte är rimligt att frångå de bedömningar som såväl utredare och eventuellt remissinstanser kommer att delge oss. Vi motsätter oss därför utskottets förslag om att ska tillkännage för regeringen att digitala nationella prov med extern rättning av nationella examinatorer ska införas. Arbets- och skolmiljö, punkt 31 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2015/16:265 av (MP), 2015/16:649 av (S) och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 35 och 36. Vi vill att det ska genomföras en satsning på skolmiljön i den svenska . Många av landets skolor lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan exempelvis vara fukt, dålig luftkvalitet, flimmerbelysning, akustikproblem eller risk för legionella. Vi anser att staten bör tar ett större ansvar för landets skollokaler. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 31 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 35 och 36 samt 2015/16:265 av (MP), 2015/16:649 av (S) och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 40. Jag vill att regeringen återkommer till med förslag på lagstiftning som tydliggör att elever respektive föräldrar har ett ansvar för att medverka till en god skolmiljö. riktar skollagen krav på rektor och huvudman vad gäller ansvaret för god arbetsmiljö och trygghet, men inte på elever och vårdnadshavare. Jag anser att det behöver tydliggöras vilket ansvar eleverna och vårdnadshavarna har för att skolans ordningsregler respekteras. Det är ett lagkrav att rektor ska besluta om ordningsregler på varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna. I dessa ordningsregler bör det beskrivas vilka sanktioner som ska gälla för den elev som bryter mot dessa regler. När en elev vid upprepade tillfällen och allvarligt bryter mot ordningsreglerna är det centralt att skolan och vårdnadshavare samarbetar för att lösa problemen. Alltför länge har utgångspunkten varit att varje problem som rör barn och unga ska lösas av skolan och lärarna. Föräldrar har ansvar för sina barn, även under skoltid. Jag vill också att regeringen återkommer till med förslag på lagstiftning som tydliggör att den som avsiktligt saboterar skolans fysiska miljö ska delta i att återställa det som skadats. För att tydliggöra elevernas ansvar för den fysiska miljön bör den som medvetet saboterar miljön delta i att återställa skadan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Arbetsmiljö i fritidshemmen, punkt 32 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi vill att regeringen återkommer med förslag om att arbetsmiljölagen ska omfatta elever i fritidshem på ett liknande sätt som den omfattar elever i grund- och gymnasieskola. Eftersom arbetsmiljölagen gäller för övriga skolformer (undantaget förskolan) men inte för fritidshemmen så varierar arbetsmiljöskyddet för yngre skolbarn . En olycka som sker under skoltid kan anmälas till , men det gäller inte för samma olycka före eller efter skoltid. Trots att verksamheten ofta bedrivs i samma lokaler. Detta är inte rimligt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Inventering av den fysiska skolmiljön, punkt 33 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 34. Lärare och elever har rätt till en lugn, säker och trygg arbetsmiljö. Det är skolhuvudmännen som har huvudansvaret för skolmiljön. De ska förebygga och förhindra risker för olycksfall eller sjukdom samt skapa en god miljö för lärande. Vi anser därför att varje kommun ska genomföra en inventering av den fysiska skolmiljön. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet, punkt 35 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:463 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 34 och 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Det är oroande att alltför många barn och unga har en ökande psykisk ohälsa. Därtill upplever vuxna i arbetslivet mer och mer stress för att få livspusslet att fungera. Detta måste vägas in i det samlade hälsoarbetet. Det hälsofrämjande strukturella arbetet och det sjukdomsförebyggande arbetet måste föras brett och bl.a. syfta till ökad samverkan mellan olika aktörer. Vi måste särskilt värna barns och ungas behov av och tillgång till fysisk rörelse och psykiskt välbefinnande i en alltmer fortsatt krävande verklighet. Vi anser därför att man bör pröva möjligheten att införa upp till en timmes rörelse i skolan och på fritis. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet, punkt 35 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2015/16:463 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 34 och 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkande 2. Antalet friluftsdagar har minskat och vi noterar även att antalet friluftsdagar sannolikt minskade även . Det är framför allt de organisatoriska ramarna, där skolledningen kan ha en avgörande roll, som skapar hinder för friluftsverksamheten i skolan såsom olika tidsfaktorer samt schema och ämnessamverkan. Ofta finns det inte tillräckliga resurser till transport och den utrustning som krävs. Vi föreslår mot bakgrund av detta att regeringen tillsätter en utredning för att se över möjligheten av att återinföra reglerade friluftsdagar. Vi anser även att därefter ska få i uppdrag att återkomma med en rapport och förslag för implementering av reglerade friluftsdagar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet, punkt 35 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 34 och 2015/16:463 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Det som är avgörande för att elever ska kunna uppnå goda resultat i skolan är deras psykiska och fysiska hälsa. Här kan skolan och samhället bidra genom att både lägga mer tid på detta och se över skolans arbetsformer. Det finns studier som visar att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa som det har positiva effekter på lärandet. Därför anser jag att idrottsundervisningen i bör utökas. Regeringen bör vidta åtgärder som ser över möjligheten att utöka idrottsundervisningen i . Idrott och fysisk aktivitet, punkt 35 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2015/16:463 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 34, 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2548 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Jag anser att skolornas huvudmän måste se till att samtliga elever minst når kraven för simkunnighet inom ramen för läroplanen. Många av de elever som kommit till och som inte varit här innan årskurs 6 kan inte simma och därför bör ge ytterligare direktiv till huvudmännen så att samtliga elever blir simkunniga innan de går vidare från gymnasiet till vidare studier eller arbete. bör dessutom följa upp simundervisningen i och sätta hårdare press på huvudmännen så att alla elever inom ska klara av kraven för simkunnighet. Då detta redan finns inom befintliga uppdrag behövs inte ytterligare medel från statligt håll för att hantera detta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Uppföljning av kvaliteteten i undervisningen i idrott och hälsa, punkt 36 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:753 av m.fl. (V) yrkande 1. Inom den svenska skolan förekommer det på flera håll problem med kvaliteten på undervisningen. Det handlar om att det är svårt att få tillgång till idrottshallar, att många lärare är obehöriga och att kursdelen som handlar om hälsa prioriteras bort. Trots dessa dåliga förutsättningar förekommer det ofta att skolorna ger högre betyg i detta ämne jämfört med andra ämnen. Vi anser därför att och Skolinspektionen bör genomföra samlade uppföljningar med fokus på kvaliteten inom undervisning i ämnet idrott och hälsa och säkerställa att läroplanen följs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utökad undervisningstid i idrott och hälsa, punkt 37 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: 2015/16:2764 av m.fl. (FP, M, C, KD). Skolidrotten ska utformas så att den stärker alla elevers lust att röra på sig och bidrar till elevernas hälsa och inlärningsförmåga. Som ett tilläggsuppdrag till regeringsuppdraget (U2014/3489/S) att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för fick i uppdrag att i detta arbete utgå från att den totala undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ökas från . Utrymmet för elevens val från samma tidpunkt skulle minskas med motsvarande antal timmar, (U2014/5377/S). redovisade ett förslag på en stadieindelad timplan inklusive en utökning av ämnet idrott och hälsa (dnr 2014:574). Regeringen och , , och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av förslag om en ny reglering av timplanen. Ett sådant samtal har påbörjats. Vidare framkom flera viktiga synpunkter vid öppna utfrågning om idrott och hälsa. Bland annat framhölls att hälsoperspektivet ofta saknas i undervisningen, och att fokus i stället ofta ligger på bollspel och fysiska prestationer. Det påpekades också att idrottslärarna ofta inte är en del av övriga skolans lärarlag och därmed inte deltar i skolans utvecklingsarbete. Frågan om hur vi stärker alla elevers lust att röra på sig är således betydligt mer komplex än antalet undervisningstimmar i idrott och hälsa. Vår uppfattning är att regleringar av timplan bör behandlas och beredas på ett seriöst och samlat sätt. Mot denna bakgrund anser vi att man inte ska föregripa () beredning av denna fråga. Vi motsätter oss därför utskottets förslag om en ytterligare utökning av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa. Skolavslutningar och andra traditionella högtider, punkt 10 (SD) (SD) och (SD) anför: Om vårt förslag till ställningstagande i frågan om skolavslutningar och traditionella högtider (res. 21) avvisas i den förberedande voteringen i kammaren avser vi att i huvudomröstningen stödja det alternativ som förordas av företrädarna för M, C, L och KD. Skolledare, punkt 15 (L) (L) anför: Jag har valt att inte reservera mig mot utskottets förslag till beslut under punkt 14 men vill ändå utveckla min syn på rektorsutbildningen. Det finns få karriärmöjligheter för lärare och förskollärare. Det ställs dessutom stora krav på nyrekryterade skolledare; parallellt med uppdraget att vara pedagogiska ledare ska alla nya skolledare läsa den treåriga rektorsutbildningen. Med hänvisning till detta anser jag att rektorsutbildningen bör vidgas till att även omfatta personer som inte redan har en anställning som skolledare. Detta skulle kunna bidra till att fler får insikt i vad det innebär att vara rektor, att rekryteringsbasen utökas samt även leda till att fler rektorer stannar i yrket. Vissa undervisningsämnen, punkt 23 (L) (L) anför: Jag har valt att inte reservera mig mot utskottets beslut, men vill med ett särskilt yttrande framföra följande. Kunskap om den mörka historien är en förutsättning för att nya generationer ska vinnas för idén om demokrati och mänskliga rättigheter. Skolväsendets undervisning kring folkmord behöver därför förstärkas. Det är centralt att elever lämnar skolan med tillräckliga kunskaper om exempelvis förintelsen, folkmorden i , folkmordet i det dåvarande , det armeniska folkmordet och seyfo. Detta bör speglas i skolans läro- och kursplaner. Motioner som bereds förenklat, punkt 39 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 39. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11 m.fl. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 39 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 39. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11 m.fl. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 39 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 39. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:UbU11. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 39 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 39. Liberalerna har utvecklat sin politik och har nya ståndpunkter i frågorna om ett förstatligande av skolan och om skolornas likabehandlingsarbete, men jag har valt att avstå från att reservera mig med hänsyn till att dessa frågor redan tidigare behandlats av utskottet och därför bereds förenklat. När det gäller övriga motionsförslag från företrädare från vårt parti hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:UbU11. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår i från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 39 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 39. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkandena /15:UbU9 och 2014/15:UbU11. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:207 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varje gymnasieskola ska vara skyldig att ha en drogpolicy med handlingsplan och säkerställa att skolan är en narkotikafri arbetsmiljö. 2014/15:2385 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma riktlinjer för skolavslutningar i kyrkan som inte strider mot grundlagen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att landets skolor bör vara skyldiga att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. 2014/15:2839 av m.fl. (M, FP, C, KD): 44.Riksdagen beslutar att 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) ska ges följande lydelse med ikraftträdande : ”Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Trots första stycket får det i annan utbildning än undervisning förekomma enstaka konfessionella inslag som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv. Deltagandet i sådana delar av utbildningen som innehåller konfessionella inslag ska vara frivilligt.” 2014/15:2999 av m.fl. (M, FP, C, KD): beslutar att 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) ska ges följande lydelse med ikraftträdande : ”Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Trots första stycket får det i annan utbildning än undervisning förekomma enstaka konfessionella inslag som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv. Att delta i sådana delar av utbildningen som innehåller konfessionella inslag ska vara frivilligt.” Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:7 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning för skolpersonal i heders- och radikaliseringsproblematik och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:20 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att feministiskt självförsvar bör erbjudas alla flickor från årskurs 7 och tillkännager detta för regeringen.