bet · H401JuU5 · 2016-12-09 00:00:00 — • öka effektiviteteten och samordningen hos de statliga myndigheter som berörs • ständigt utveckla kunskapen och kompetensen inom området • kontinuerligt förebygga och beivra brott mot barn • ge barn det stöd de behöver. Åtgärder för perioden –2018 Ökad effektivitet och samordning För att öka effektiviteten och samordningen hos de statliga myndigheterna föreslår regeringen en nationell samordning och samverkan mot människohandel med barn. i fortsätter sitt uppdrag enligt regleringsbrevet att samordna spridningen av kunskap och metoder samt genomföra dessa för att ge stöd och skydd till barn mot människohandel och exploatering. Regeringen har inrättat en tjänst som ambassadör för arbetet mot människohandel. Avsikten är att man vill skapa ett effektivt internationellt samarbete för att motarbeta människohandel. Med denna åtgärd vill regeringen se till att frågor om människohandel tydligt ska finnas med på den internationella agendan. Vidare vill regeringen främja det nordiska samarbetet mot exploatering av barn. Ökad kunskap och kompetens Regeringen har vidtagit och kommer att vidta en mängd åtgärder för att utveckla kunskapen och kompetensen inom området. Nedan nämns några av dessa åtgärder. Regeringen har gett i samråd med i i uppdrag att lyssna på de barn som har kommit tillbaka efter att ha avvikit om omständigheterna bakom deras försvinnande (S2016/04467/FST). I uppdraget ingår att begära upplysningar från . Regeringen avser också att ge i i uppdrag att genomföra en fördjupad studie om de grupper av barn som bedöms vara särskilt sårbara såsom ensamkommande asylsökande barn, ensamkommande barn som inte ansöker om asyl och barn vars vårdnadshavare är utsatta för människohandel. Regeringen ger i uppdrag att ta fram en informationsskrift till om att utreda barns behov av stöd och skydd i transnationella ärenden där barn utsatts för människohandel och/eller sexuella övergrepp. Vidare får i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd till och hälso- och sjukvården för samtal med barn. Regeringen ger (Brå) i uppdrag (Ju2014/04445/) att ta fram en kunskapssammanställning om polisiära metoder och arbetssätt för att förebygga upprepat våld mot vuxna och barn i nära relationer. Avsikten är att med hjälp av det framtagna kunskapsunderlaget utveckla polisens förebyggande arbete mot våld i nära relationer. Detta görs i syfte att bl.a. minska barns direkta utsatthet för upprepat våld liksom för att tvingas bevittna sådant våld mellan föräldrar och andra bekanta. Förebygga och beivra övergrepp och brott mot barn Regeringen vidtar även ett antal åtgärder med syfte att förebygga och beivra brott mot barn. Nedan nämns ett antal av dessa åtgärder. Stöd och behandling till personer som riskerar att begå brott mot barn Regeringen kommer under hela handlingsplanens tidshorisont att bidra till finansiering av det arbete med att förebygga sexualbrott mot barn som och Sexualmedicin (CASM) vid bedriver. Avsikten är att de personer som vill ska få den hjälp som de behöver för att hantera sin sexualitet och därmed inte begå övergrepp mot barn. Genomlysning av ärenden om misstänkt människohandel med barn Regeringen ger även i uppdraget att genomföra en systematisk granskning av alla polisanmälningar om misstänkt människohandel med barn 2015–2016 och att därefter göra en djupstudie av cirka tio valda ärenden (S2016/04468/FST). Granskningens övergripande syfte är att försöka identifiera orsakerna till att få förundersökningar om misstänkt människohandel leder till åtal, identifiera vilka delar av processen som kan och särskilt bör stärkas samt i så stor utsträckning som möjligt ange hur detta skulle kunna göras. Syftet är vidare att beskriva hur olika ärenden kan se ut och försöka identifiera goda exempel där barnet har getts tillräckligt stöd i alla led av processen samt identifiera delar där skyddet ytterligare kan stärkas. Uppdraget ska utföras i samråd med i berörda kommuner, , och och slutredovisas . Förstärkt förmåga hos att bekämpa sexualbrott Regeringen kommer även att vidta åtgärder för att förstärka polisens förmåga att bekämpa sexualbrott. Enligt regeringens uppfattning finns det behov av att fortsätta utvecklingen inom rättsväsendet för att bättre förebygga och bekämpa sexualbrott mot barn. Det gäller bl.a. internetrelaterade sexualbrott mot barn och dokumenterade sexuella övergrepp på barn, ”livestreaming” av sexuella övergrepp via internet, barnsexturism, barn som säljer sex och människohandel som syftar till utnyttjande i prostitution samt sexuell utpressning till följd av vuxnas kontakter med barn i sexuellt syfte. Förstärkt förmåga att utreda människohandelsbrott och sexuella övergrepp mot barn genom fortsatt utbildning av åklagare Fortsatt utbildning av åklagare förbättrar förutsättningarna för korrekt identifiering av människohandelsbrottet. arbetar med projektet mot barn, våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna – ett utvecklat arbetssätt. Frågor om människohandel och sexuella övergrepp mot barn ingår i myndighetens åklagarutbildningar. Regeringen vidtar också ett antal åtgärder för att ge stöd till barn. Stiftelsen får medel för att utveckla en modell för bättre stöd och behandling av barn som utsatts för sexuella övergrepp och fysiskt våld (S2016/03695/FST). Regeringen har även beslutat att bevilja Stiftelsen medel för att fortsätta sprida information till barn om deras rättigheter och vart de kan vända sig om de eller en vän utsatts för sexuella övergrepp (S2016/03696/FST). Regeringen har även vidtagit åtgärder för att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som ska stärka elevernas förmåga till säker och kritisk användning av internet och på så sätt minska riskerna för att de blir offer för t.ex. skadliga kontakter eller exploatering via internet. Regeringen avser att kontinuerligt följa upp handlingsplanen –2018 och vid behov vidta ytterligare åtgärder. Nationell handlingsplan mot människohandel I motion 2016/17:3236 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 begärs att man genom en nationell handlingsplan ska ta ett samlat grepp för att effektivisera arbetet mot människohandel. Motionärerna anför att det t.ex. kan handla om sätt att bedriva informationskampanjer för att göra det lättare att upptäcka människohandel. I motion 2016/17:54 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att alla delar av rättsväsendet ska ha ett barnperspektiv vid sina insatser mot människohandel. Motionärerna anför att det är viktigt att kunskapen om barns rättigheter och deras utsatthet för kommersiell sexuell exploatering förmedlas till alla som arbetar med barn och också till dem som i sin framtida profession kommer att möta och arbeta med barn. I motion 2016/17:67 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs att regeringen ska förkorta uppdraget till att bidra till ökad kunskap om varför ensamkommande barn försvinner till . Anledningen till detta, anför motionärerna, är att frågan är angelägen och att arbetet därför bör intensifieras för att snabbare få en fördjupad kunskapsbild. I yrkande 2 begärs att det i det ovannämnda uppdraget till tydliggörs att upplysningar ska begäras in även från och . Åtgärder för att förhindra att barn försvinner I motion 2016/17:54 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs att åtgärder ska vidtas för att förhindra att barn som migrerar till försvinner. Motionärerna anför att det är angeläget att tullen, gränspolisen och andra myndigheter samverkar och ges goda förutsättningar att arbeta fram metoder för en utökad och bättre kontroll. Två motionsyrkanden tar upp frågor om polisens arbete. I motion 2016/17:67 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att ska ha de resurser som krävs för att prioritera arbetet mot människohandel och sexuella övergrepp. Även i motion 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs att ska ha de resurser som krävs för att kunna prioritera arbetet mot barnprostitution och människohandel. I motion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 43 begärs att det ska säkerställas att arbetet med människohandel, koppleri och sexköp prioriteras av polisen för att fler fall ska upptäckas och kunna lagföras. I motion 2016/17:54 av m.fl. (L) yrkande 3 begärs att regeringen ska arbeta för att om uppehållstillstånd för offer för människohandel ändras så att deras möjlighet att få uppehållstillstånd i EU stärks, om de kan förmås att ge sig till känna och vittna. Motionärerna anför att det nuvarande systemet där rätten att stanna i EU begränsas medför att många offer inte anser att det är värt priset att ta den risk det innebär att träda fram. I motion 2016/17:666 av (L) begärs att ska få möjlighet att begära reflektionstid vid misstänkt människobrott. Motionären anför att kan bara polis eller åklagare begära 30 dagars betänketid för den som misstänkts ha blivit utsatt för brott, och eftersom den brottsutsatte i många fall inte vågar ha kontakt med dessa myndigheter kommer brottet ofta inte att anmälas. Av 5 kap. 15 § första stycket utlänningslagen (2005:716, förkortad UtlL) framgår att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på ansökan av förundersökningsledaren ska ges till en utlänning som vistas här bl.a. om det behövs för att en förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Av bestämmelsens andra stycke framgår att om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd under vissa förutsättningar beviljas på ansökan av förundersökningsledaren. Av tredje stycket samma bestämmelse framgår att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt första stycket får förlängas om förundersökningsledaren begär det och de där angivna förutsättningarna är uppfyllda. Ett uppehållstillstånd som beslutats enligt andra stycket får förlängas om förundersökningsledaren begär det, om det av särskilda skäl finns behov av en längre betänketid och förutsättningarna är uppfyllda. I uppdraget till människohandelsutredning ingick bl.a. att granska och analysera hur polis och åklagare utreder och i övrigt hanterar ärenden om människohandel. I uppdraget ingick även att överväga åtgärder för att stärka kvaliteten och effektiviteten i brottsutredningarna och öka lagföringen av människohandelsbrott. Utredningen konstaterar (SOU 2016:70) att en förutsättning för att ärenden om människohandel ska kunna leda till åtal – och senare till eventuell fällande dom – är att de brottsbekämpande myndigheternas arbete bedrivs på ett effektivt och adekvat sätt. Utredningen anför att det måste säkerställas att såväl som har tillräckliga resurser för myndigheternas arbete mot människohandel. Vidare behöver regelbundna metod- och kompetensutvecklingsåtgärder genomföras hos de brottsbekämpande myndigheterna. Det ska enligt utredningen även säkerställas att särskilda grupper hos respektive ska hantera ärenden om människohandel och annan relaterad brottslighet. Utredningens förslag bereds inom . Inrikesminister anförde bl.a. följande i ett frågesvar om regeringens åtgärder mot människohandel med barn (fr. 2015/16:529): beslutade om en ambitionshöjning rörande människohandel. Ambitionshöjningen innefattar flera åtgärder, bl.a. kompetens- och metodutveckling och en förstärkt samverkan med andra myndigheter och aktörer. Regeringen gav vidare i uppdrag att föreslå åtgärder för att motverka brottslighet som riktas mot utsatta EU-/EES-medborgare. Som en följd av uppdraget prioriterar nu arbetet mot människohandel mot denna grupp, bl.a. genom att det i vissa polisregioner ska finnas särskilda grupper för att bekämpa människohandel. Inom bedrivs vid Utvecklingscentrum i kontinuerligt metod- och rättsutveckling rörande människohandel och samverkan med andra myndigheter. Utvecklingscentrum har i en tillsynsrapport granskat handläggningen av människohandelsärenden i syfte att förbättra arbetet med dessa ärenden. Människohandel är ett komplext fenomen som berör fler samhällsområden än rättsväsendet. Det behövs såväl rättsliga och sociala åtgärder som insatser ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen har därför gett i ett fortsatt uppdrag att samordna arbetet mot prostitution och människohandel. Barnrättsperspektivet ska särskilt uppmärksammas vid genomförandet av uppdraget. Det är särskilt viktigt att säkerställa att barn som är offer för människohandel kan upptäckas och ges det stöd och skydd som behövs. Som regeringen aviserade i budgetpropositionen kommer åtgärderna i den handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp som tagits fram för , att följas upp kontinuerligt. En uppdatering av handlingsplanen för ska göras . Den nationella kartläggning som refererar till kommer att beredas inom ramen för det arbetet. Det bedrivs alltså ett brett arbete för att förbättra förutsättningarna att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel. Jag kommer naturligtvis att följa detta viktiga arbete noga. Utskottet har vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /15 (bet. 2014/15:JuU16 s. 43 f.) avstyrkt ett yrkande om en särskild satsning på arbetet mot människohandel i den nya polismyndigheten. Utskottet betonade vid tillfället att människohandel är en särskilt allvarlig brottslighet och att ett effektivt arbete mot människohandel är utomordentligt viktigt. Utskottet har vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /16 behandlat yrkanden om en nationell handlingsplan mot människohandel (bet. 2015/16:JuU18 och bet. 2015/16:JuU20). Utskottet konstaterade (bet. 2015/16:JuU20 s. 44) att man delade den uppfattning som regeringen framfört i budgetpropositionen (2015/16:JuU1 utg.omr. 4 s. 23) att människohandel är en allvarlig brottslighet där människor utnyttjas på ett hänsynslöst och cyniskt sätt. Ett effektivt arbete är därför mycket viktigt. Utskottet ansåg att det var mycket positivt att ett omfattande arbete bedrevs på området av bl.a. polis och åklagare. Utskottet hänvisade även till tidigare tillkännagivanden från , som lämnats efter förslag från justitieutskottet (bet. 2014/15:JuU14, rskr. 2014/15:138), om att regeringen ska återkomma med förslag om skärpt straff bl.a. för människohandel. Utskottet noterade också att det funnits olika handlingsplaner om människohandel bl.a. mot människohandel och prostitution och om skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Utskottet ansåg vid det tillfället inte att det fanns skäl för ett tillkännagivande till regeringen och avstyrkte därför motionen. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). En nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Regeringen överlämnade skrivelsen Makt mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) till . I skrivelsen presenterar regeringen inriktningen av jämställdhetspolitiken med en organisation för genomförande, ett system för uppföljning, en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor samt en ny delmålsstruktur. Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor innefattar arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Den innehåller åtgärder som stärker skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relationer samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet och hederstänkande. Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. För att stärka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra kommer regeringen särskilt att fokusera på förebyggande insatser och mäns delaktighet och ansvar i förverkligandet av ett jämställt samhälle. Strategin är tioårig och börjar gälla . Regeringen har som nämnts gett i samråd med i i uppdrag att lyssna på de barn som har kommit tillbaka efter att ha avvikit om de omständigheter som är kopplade till deras försvinnande (S2016/04467/FST). Uppdraget ska redovisas till () . Uppdraget ska utföras i samverkan med i . ska i genomförandet av uppdraget särskilt beakta Länsstyrelsernas uppdrag kring ensamkommande barn som försvinner (S2016/00634/FST). uppdrag ska i sin tur genomföras i samverkan med bl.a. och Kommuner och Landsting. i lämnade rapporten flykt och försvunnen – En nationell kartläggning av ensamkommande barn som avviker (Rapport 2016:25). I rapporten redovisar de delar av uppdraget som är avsedda att genomföra en nationell kartläggning samt att analysera och föreslå åtgärder. Den del av länsstyrelsernas uppdrag som avser att sprida resultat och metoder ska redovisas till regeringen . Utskottet har vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /16 avstyrkt ett yrkande med en begäran om ett tillkännagivande om att arbetet mot att ensamkommande barn försvinner ska ha högsta prioritet (bet. 2015/16:JuU20 s. 44). Utskottet anförde att man såg allvarligt på problemet med ensamkommande barn som försvinner och att det arbete som initierats genom handlingsplanen för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp är mycket viktigt för att motverka att barn försvinner. Utskottet ansåg att det bl.a. mot den bakgrunden saknades skäl för ett initiativ från utskottets sida och avstyrkte yrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). Regeringen gav i enlighet med vad som anges i skrivelsen (s. 27) i uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn, utveckla förmågan att identifiera offer och gärningsmän vid dessa brott samt förbättra samverkan inom med berörda aktörer nationellt och inom det internationella samarbetet (Ju2016/06827/PO). Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med . Vidare ska samverkan även ske med andra berörda myndigheter, t.ex. i , samt i förekommande fall med kommuner, organisationer och företag med kunskap inom området. Identifierade samt genomförda åtgärder ska redovisas . Regeringen anför följande i skälen till det ovannämnda beslutet: Regeringen bedömer att det finns behov av att fortsätta utvecklingen inom rättsväsendet för att bättre förebygga och bekämpa sexualbrott mot barn. Sexualbrott mot barn sker ständigt i nya sammanhang och på nya sätt. Inte minst internet och sociala medier har fört med sig en utveckling som innebär nya möjligheter för gärningsmän att begå dessa brott. Barn som faller offer för sexualbrott utsätts för en allvarlig integritetskränkning och drabbas ofta av långvarigt, ibland livslångt, lidande. Regeringen ser över ett stort antal bestämmelser i syfte att stärka det straffrättsliga skyddet för barn när det gäller sexualbrott. Regeringen anser att ett sådant skydd för barn behöver säkerställas genom en kontinuerlig utveckling av förmågan att bekämpa dessa brott. I regeringens Handlingsplan 2016-2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp aviserade därför regeringen sin avsikt att ge ett uppdrag att föreslå åtgärder för att förstärka förmågan att bekämpa sexualbrott mot barn. Regeringen anser att det är viktigt att dels identifierar områden där ett utvecklingsbehov föreligger, dels genomför åtgärder inom ramen för detta uppdrag. - internetrelaterade sexualbrott mot barn och dokumenterade sexuella övergrepp på barn, - s.k. live streaming av sexuella övergrepp via internet, - sexuellt utnyttjande av barn i samband med utlandsresor, - fall då barn och unga säljer sex, - människohandel med barn, inklusive ensamkommande och asylsökande barn, som syftar till utnyttjande i prostitution, produktion av sexuellt övergreppsmaterial och andra sexuella utnyttjanden, - s.k. sexuell utpressning, d.v.s. återkommande krav på sexuella bilder och handlingar, till följd av vuxnas olika kontakter med barn i sexuellt syfte. lämnade betänkandet blir svensk lag (SOU 2016:19). I betänkandet lämnas bl.a. förslag på en lag om inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter (). Utredningen anför att en inkorporering sammantaget innebär att konventionens rättigheter får en stärkt ställning inte endast formellt utan även reellt. Barnets rättigheter kan därmed tas till vara i större utsträckning än . Enligt uppgift från bereds ärendet vidare inom . konvention om bekämpande av människohandel (SÖ 2010:8) trädde i kraft . För del trädde den i kraft sedan den godkänts av (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273) och ratificerats av regeringen i samma månad. Enligt konventionens artikel 13.1 ska varje part i sin nationella lag fastställa en period på minst för återhämtning och eftertanke, om det finns skälig anledning att tro att den berörda personen är ett brottsoffer. Denna rätt till återhämtning och eftertanke är för del införd i 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716) (prop. 2006/07:53, bet. 2006/07:SfU7, rskr. 2006/07:150). Grunden för bestämmelsen i 5 kap. 15 § utlänningslagen är rådets direktiv /81/EG av om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom ovannämnda proposition 2006/07:53. För att säkerställa ett effektivt genomförande av bestämmelserna tillhandahåller konventionen, i artiklarna 36–38, också en övervakningsmekanism genom Expertgruppen för åtgärder inom människohandel (Group of experts on action against trafficking in human beings, ). En första utvärdering av hur lever upp till konventionen inleddes . Utvärderingen har bl.a. omfattat besök i av där kontakter ägt rum med , berörda myndigheter och andra aktörer. sammanställde en rapport över hur har genomfört konventionen. I rapporten anges bl.a. att vidtagit flera åtgärder i det berörda hänseendet, men att ytterligare åtgärder bör vidtas. Som exempel kan nämnas att man i rapporten noterar det låga antalet fällande domar för människohandel i och att det påtalas att åtgärder bör vidtas för att försäkra att alla former av människohandel ska kunna utredas och åtalas effektivt. I rapporten påtalas också att svenska myndigheter bör se till att de som kommer i kontakt med offer för människohandel får ytterligare utbildning i ämnet så att de på bästa sätt ska kunna hjälpa, informera och stötta sådana offer i samband med rättsliga prövningar. Likaså uppmanas svenska myndigheter att säkerställa att samtliga offer för misstänkt människohandel kan erhålla betänketid för att ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna. Det bör i sammanhanget stå klart att erhållande av betänketid enligt 5 kap. 15 § andra stycket UtlL inte är avhängigt offrets medverkan i rättsliga prövningar (SOU 2016:70 s. 58 f.). anför bl.a. följande i sitt slutbetänkande Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer (s. 194). Åtgärder krävs även enligt vår bedömning för ökat stöd och skydd till offer för människohandel. Inte minst är det angeläget med förtroendeskapande åtgärder för att stödja brottsoffrens medverkande i en rättsprocess och återetablering i samhället. En trygg och säker boendeplacering kan exempelvis påverka offrets trygghet och medverkan i en framtida rättsprocess. Om utsatta personer får adekvat stöd blir de tryggare bevispersoner, vilket ökar möjligheten till fällande domar (jfr även artikel 13 Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna där rätt till ett effektivt rättsmedel regleras). Vidare minskar risken för att de åter ska bli utsatta för människohandel. Av den statistik om vi redovisat i avsnitt 3.4.1 och 3.5.3 framgår att antalet sökta tillfälliga uppehållstillstånd (inklusive de som avser betänketid) som avser människohandelsärenden är mycket lägre än antalet polisanmälningar för samma brott.