bet · H301AU10 · 2016-06-14 00:00:00 — Det är viktigt att de nya bestämmelser som införs står i proportion till de vinster som kan uppnås, eftersom det innebär en ökad administrativ börda för arbetsgivarna med höga krav på arbetsgivarnas kunskaper om respektive diskrimineringsgrunds särskilda förutsättningar. I de mindre företag som regeringen vill inkludera finns också risken att enskilda individers integritet kränks när de framträder i arbetsplatsens redovisning. Som flera remissinstanser har påpekat, bland annat utvärdering (IFAU), har utredningen som legat till grund för propositionen inte kunnat visa att de förväntade effekterna av förslagen är så pass stora att de uppväger de kostnader som de förväntas medföra. Kravet på dokumentation av arbetet med aktiva åtgärder bör därför, liksom vad gäller kravet på handlingsplaner , vara uppfyllt och inte . Vi instämmer inte heller i utskottets och regeringens uppfattning att arbetet med lönekartläggning ska ske utan anser att dagens krav på lönekartläggning är rimligt och väl avvägt. Bland annat det faktum att löneskillnaderna minskat kontinuerligt trots att lönekartläggningar gjorts visar att det är många andra faktorer än lönekartläggningarna som påverkar utvecklingen. Vi anser inte heller att det är motiverat att utvidga kretsen av arbetsgivare som omfattas av kravet på skriftlig dokumentation vid lönekartläggningen. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag om ändringar i diskrimineringslagen som innebär dels att lönekartläggningar ska göras , dels att dokumentationskravet för aktiva åtgärder, inklusive lönekartläggningar, ska vara uppfyllt och gälla arbetsgivare med 25 eller fler anställda. Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) samt ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2015/16:135 och motion 2015/16:3388 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2015/16:3388 av och (båda SD) yrkande 2 och 2015/16:2169 av m.fl. (S), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 2. välkomnar i stort att diskrimineringslagstiftningen regelbundet ses över och ambitionen att arbetet mot olika former av diskriminering fortgår. Partiet har vid ett antal tillfällen och i olika format lyft fram behovet av att bredda och utveckla de diskrimineringsgrunder som omfattas av lagstiftning såväl som insatser. I samtliga fall har vi tydligt utgått från att åtgärder mot diskriminering aldrig får vidtas i form av ny diskriminering, varför vi motsatt oss alla former av kvotering. När det gäller arbetet för jämställdhet på arbetsmarknaden har vi varit med och säkerställt tillkännagivande om att lönekartläggningar bör göras i stället för, som , . Mot bakgrund av detta välkomnar vi att detta nu föreslås bli verklighet. noterar att regeringens förslag till stor del är utformat så att aktiva åtgärder, mot diskriminering i allmänhet och olika lönebildningar mellan könen specifikt, förväntas vara nödvändiga generellt då det ställs krav på deras införande, uppföljning och dokumentering. För oss är detta en tydlig förskjutning från de tidigare kraven på kartläggningar av situationen och handlingsplaner som förvisso uppdateras regelbundet till en situation där det dagliga arbetet i olika företag påverkas och den administrativa bördan ökar på ett avsevärt sätt. Vi vill också poängtera risken, och det orimliga i, att fokus kan flyttas från faktiska åtgärder till administrativt arbete då vitesföreläggande kopplas till bristande dokumentation och på förhand fastställda krav på åtgärdstyper snarare än identifiering av problem och lösandet av dessa. Slutligen vill vi påtala att vid ett flertal tillfällen varit tydliga med ståndpunkten att det inte nödvändigtvis är problematiskt att kvinnor och män gör olika livs- och yrkesval, förutsatt att det är fria val och att det finns utrymme för enskilda att bryta mot . Det är enligt oss inte fördelningen av män respektive kvinnor inom olika delar av arbetsmarknaden som bör stå i fokus, utan huruvida det finns goda och verkliga möjligheter för varje individ att söka sin plats på arbetsmarknaden. Villkor i arbetslivet ska inte påverkas av personers kön, vare sig det sker genom direkt diskriminering eller genom att likvärdiga arbeten men i kvinno- respektive mansdominerade branscher värderas och behandlas olika. Därmed ser vi inte heller det som nödvändigt, eller ens eftersträvansvärt, att främja en jämn könsfördelning. I stället bör tydligt fokus på att motarbeta faktisk och fastställd diskriminering säkras. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om ändringar i diskrimineringslagen som innebär att kravet på löpande dokumentation ersätts med återinförda krav på handlingsplaner, att sådana handlingsplaner ska upprättas på förekommen anledning, dock minst , att endast arbetsgivare med 25 eller fler anställda är skyldiga att upprätta sådana handlingsplaner samt att kravet på arbetsgivare att främja en jämn könsfördelning tas bort. Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2916 av (SD) och 2015/16:332 av (S), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 15, 2015/16:2038 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2327 av (M), 2015/16:2611 av Finn och (M, FP), 2015/16:2637 av (M) yrkande 2, 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 2. I ett antal uppmärksammade ärenden har personer fått ersättning för att de med hänvisning till sin religion vägrat att skaka hand med personer av motsatt kön. Gemensamt för ärendena är att den positiva rätten att agera i enlighet med sin religion har ställts högre än den negativa rättigheten att slippa utsättas för diskriminerande behandling till följd av könstillhörighet. Oavsett vilken diskrimineringsgrund som anges bör negativ rätt alltid gå före positiv. Den oinskränkta rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet ska gälla. Däremot kan och bör människors agerande leda till reaktioner och att bemötandet påverkas. Att dagens diskrimineringslag tolkas på så sätt att personers agerande kan ursäktas med identifiering med en utsatt grupp är en allvarlig brist. Lagen kan och bör skydda rätten att vara den du är, men inte att agera utan konsekvenser. Än mer allvarligt blir det när agerandet i sig är diskriminerande. Vi anser, med anledning av vad vi här anfört, att regeringen bör ta initiativ för att i diskrimineringslagen förtydliga rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet men inte oavsett agerande. Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2015/16:332 av (S), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 15, 2015/16:2038 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2327 av (M), 2015/16:2611 av Finn och (M, FP), 2015/16:2637 av (M) yrkande 2, 2015/16:2916 av (SD) och 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 2. Diskriminering utgör ett allvarligt problem i dagens . För att förebygga diskriminering och säkerställa goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter är det viktigt att de rätta verktygen finns på plats. Ett effektivt sanktionssystem spelar en nyckelroll i detta sammanhang. Jag anser att regeringen bör se över dels möjligheten att förlänga preskriptionstiden för brott mot diskrimineringslagen, dels sanktionsmöjligheterna för diskrimineringsärenden. Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2015/16:332 av (S), 2015/16:2038 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2327 av (M), 2015/16:2611 av Finn och (M, FP), 2015/16:2637 av (M) yrkande 2, 2015/16:2916 av (SD), 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 2. Mångfald är en viktig faktor för tillväxt. Mångfald ger dynamik, lockar till sig människor och ökar möjligheterna för en kreativitet som kan resultera i en större bredd inom kultur- och näringsliv. Diskriminering är ett stort samhällsproblem som hindrar människor från att bli delaktiga fullt ut i samhället. Intolerans och diskriminering måste bekämpas över hela . anser att det bör finnas minst en diskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den juridiska kompetens som krävs för att kunna driva diskrimineringsfall. Regeringen bör stödja utvecklingen av minst en sådan diskrimineringsbyrå per län. Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2015/16:332 av (S), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 15, 2015/16:2038 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2327 av (M), 2015/16:2611 av Finn och (M, FP), 2015/16:2637 av (M) yrkande 2, 2015/16:2916 av (SD) och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 7. I proposition 2015/16:135 föreslås att arbetsgivare med 25 eller fler anställda ska dokumentera sina insatser när det gäller aktiva åtgärder. Liberalerna anser att arbetet med aktiva åtgärder är så pass viktigt att förslaget bör införas men inser att administrationen och därmed kostnaden för företag kan komma att öka. För stora arbetsgivare med särskilda HR-avdelningar eller personalfunktioner torde dokumentationskravet kunna införlivas i den löpande verksamheten utan alltför stora merkostnader. Saken kan ställa sig annorlunda för de mindre och medelstora arbetsgivarna. Som ett stöd för detta arbete anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att göra det lättare för arbetsgivare och utbildningsanordnare att dokumentera arbetet med aktiva åtgärder. Det kan handla om att bör utarbeta mallar, checklistor och andra former av dokument som kan förenkla för arbetsgivare och utbildningsanordnare, särskilt på mindre och medelstora arbetsplatser. Utvärdering av diskrimineringslagen, punkt 3 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3 och 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 1. Alliansregeringen genomförde omfattande förändringar på diskrimineringsområdet för att effektivisera och skärpa arbetet mot diskriminering. Den nya och sammanhållna diskrimineringslag som trädde i kraft ersatte sju diskrimineringslagar. I det sammanhanget infördes även två nya diskrimineringsgrunder. bildades genom en sammanslagning av flera myndigheter, och en ny påföljd, diskrimineringsersättning, infördes då det måste kosta att diskriminera. Det finns enligt vår mening ett behov av att utvärdera diskrimineringslagen för att säkerställa att de reformer som har genomförts på området har haft avsedd effekt. I den översynen bör även det nya ramverket för aktiva åtgärder omfattas. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör låta utvärdera diskrimineringslagen. Utvärdering av diskrimineringslagen, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3. I proposition 2015/16:135 föreslås att arbetsgivare med 25 eller fler anställda ska dokumentera sina insatser när det gäller aktiva åtgärder. Liberalerna anser att arbetet med aktiva åtgärder är så pass viktigt att förslaget bör införas men inser att administrationen och därmed kostnaden för företag kan komma att öka. För stora arbetsgivare med särskilda HR-avdelningar eller personalfunktioner torde dokumentationskravet kunna införlivas i den löpande verksamheten utan alltför stora merkostnader. Saken kan ställa sig annorlunda för de mindre och medelstora arbetsgivarna. Det är angeläget att effekterna av det nya ramverket för aktiva åtgärder utvärderas ur detta perspektiv. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör utvärdera effekten av kravet på årlig dokumentation av aktiva åtgärder när det gäller företag med färre än 100 anställda. Diskriminering i arbetslivet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3367 av m.fl. (V) och 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2015/16:2100 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2178 av m.fl. (MP), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:2506 av (M) och 2015/16:3121 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Aktiva åtgärder för att systematiskt upptäcka och undanröja diskriminerande faktorer är avgörande för att nå målet om ett samhälle präglat av delaktighet och likaberättigande för alla individer och grupper. välkomnar regeringens proposition om ett övergripande ramverk för arbetet med aktiva åtgärder, men anser att frågan om hur man motverkar diskriminering inom arbetslivet bör ses över i sin helhet. Inriktningen bör enligt mening vara att samla den del av diskrimineringslagen som rör arbetslivet i en separat lag. Huvudansvaret för antidiskrimineringsarbetet i arbetslivet bärs av parterna. En separat lagstiftning skulle tydliggöra att diskriminering är en arbetsrättslig fråga som lika självklart som annan lagstiftning som rör arbetslivet ska hanteras inom ramen för parternas ordning för samarbete och konfliktlösning. Genom att göra reglerna semidispositiva skulle det bli än tydligare att det är parterna och inte staten som har huvudansvaret för antidiskrimineringsarbetet i arbetslivet. Den svenska modellens styrkor skulle därigenom komma till uttryck även i detta sammanhang. Med det som anförts ovan anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på en separat lag om diskriminering i arbetslivet med möjlighet till semidispositivitet vad gäller aktiva åtgärder. Diskriminering i arbetslivet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:2100 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2178 av m.fl. (MP), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:2506 av (M), 2015/16:3121 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3367 av m.fl. (V). Vägen till ett jämställt samhälle är fortfarande lång. Inkomsterna fördelar sig olika mellan män och kvinnor, och skillnaderna tycks öka ju man har arbetat. ser med oro på denna utveckling. finner flera tänkbara förklaringar till varför kvinnor är sämre matchade till yrken i förhållande till sin utbildning än män. En förklaring som tas upp är att det skulle bero på kvinnors preferenser, att de föredrar närbelägna och mer flexibla arbeten, vilket begränsar urvalet av jobb. En annan tänkbarhet som lyfts fram är att kvinnor i högre utsträckning än män är benägna att ta ett arbete med lägre kvalifikationskrav om alternativet är arbetslöshet. Vid sidan av dessa två förklaringsmodeller resonerar kring jobbdiskriminering där arbetsgivaren förmodar att kvinnor ska ha en högre frånvaro än män och därför erbjuder kvinnor arbetsuppgifter för vilka det är lättare att ta in en vikarie vid frånvaro. Den typen av jobb innebär vanligtvis en lägre lön. För att främja en arbetsmarknad utan jobbdiskriminering anser att dessa förmodanden måste motverkas med emfas. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder för att motverka jobbdiskriminering i enlighet med vad jag anfört ovan. Diskriminering på grund av ålder, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:1582 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1673 av Finn (M) och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi måste slå hål på myter om äldre människor som inte har någon grund i modern forskning, t.ex. att äldre inte kan lära något nytt, att de inte vill ha något att göra med modern teknologi, att de tar jobb från yngre, att förebyggande åtgärder och rehabilitering är meningslösa när det gäller äldre och att äldre personer är en börda för samhället. Data finns som tyder på att äldre personer ofta har mer kunskaper och erfarenheter, är mer pålitliga, inte har högre frånvaro och mer sällan drabbas av olyckor än yngre. Livserfarenhet har visat sig vara viktigt vid beslutsfattande. Den negativa synen på äldre är att beteckna som ålderism – fördomar mot och nedvärdering av äldre. Den måste vi få bukt med. Ålderismens konsekvenser är diskriminering av äldre i olika avseenden. Liberalerna kan konstatera att många av de anmälningar som mottagit om åldersdiskriminering gäller arbetslivet, men att de också gäller utbildningsområdet, hälso- och sjukvården och . Myndigheten har inte gjort någon djupare analys av anmälningarna sedan den breddade lagen infördes . Liberalerna anser att en genomgång av anmälningarna behöver göras med syfte att åtgärda orsakerna till att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin ålder. Jag anser att regeringen, i enlighet med vad jag anfört ovan, bör vidta åtgärder mot ålderism och åldersdiskriminering. Diskriminering i arbetslivet, punkt 4 (SD) (SD) och (SD) anför: I motion 2015/16:3121 av och (båda SD) föreslår motionärerna dels att diskrimineringen av svenskar på arbetsmarknaden ska avskaffas, bl.a. genom att systemet med instegsjobb tas bort (yrkande 1), dels att regeringen bör utreda på vilka övriga sätt svenskar diskrimineras av integrationspolitiken och därefter avskaffa dessa delar (yrkande 2). Vi står bakom det som anförs i motionen, men har valt att inte reservera oss till förmån för den då vi anser att förslagen bör behandlas i samband med att förslag om integrationsåtgärder behandlas. Vi har tidigare reserverat oss till förmån för liknande förslag, t ex i integrationsbetänkandet 2015/16:AU6 res 2. Vi kan konstatera att den rådande integrationspolitiken i stora delar har som följd att svenskar som grupp diskrimineras och kommer att återkomma till dessa frågor i andra sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:135 Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter: antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). 2015/16:3367 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på en separat lagstiftning om diskriminering i arbetslivet med möjlighet till semidispositivitet när det gäller aktiva åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD): 1.Riksdagen beslutar att anta regeringens lagförslag om dokumentation (3 kap. 13 §), med den ändringen att dokumentation av aktiva åtgärder ska göras . 2.Riksdagen beslutar att anta regeringens lagförslag om lönekartläggning (3 kap. 8 och 14 §§), med den ändringen att lönekartläggning och dokumentation fortfarande ska göras samt att kravet på dokumentation endast ska gälla arbetsgivare som sysselsätter 25 eller fler arbetstagare. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att diskrimineringslagen bör utvärderas, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3380 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en utvärdering av effekten av kravet på årlig dokumentation av aktiva åtgärder för företag med mindre än 100 anställda, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att göra det enklare för arbetsgivare och utbildningsanordnare att dokumentera arbete med aktiva åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3388 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag där den ordning med löpande dokumentation som föreslås i propositionen ersätts med nuvarande lösning med krav på handlingsplaner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen beslutar att anta regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) med den ändringen att 3 kap. 14 § utgår samt därutöver de ändringar som framgår av bilaga 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag där kravet på att främja en jämn könsfördelning slopas, och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:332 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av diskrimineringslagen så att otillgänglighet klassas som diskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör stödja utvecklingen av minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den juridiska kompetens som krävs för att kunna driva diskrimineringsfall och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1480 av m.fl. (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder mot ålderism och åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1582 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta en plan mot åldersdiskriminering i arbetslivet, inbegripet såväl stimulanser för att rekrytera mogen personal som konsekvenser för att missgynna arbetssökande på grund av ålder, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1673 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka jobbdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2038 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att låta införliva politisk åskådning som diskrimineringsgrund i myndighetens uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2100 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur man på bästa sätt motverkar all form av diskriminering på arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet och familjebildning, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2169 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lönekartläggning och jämställdhetsplaner ska göras av arbetsgivare med fler än tio anställda och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2178 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2206 av m.fl. (S):