bet · H301KrU9 · 2016-03-18 00:00:00 — I motionen yrkas om ett tillkännagivande till regeringen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. Motion 2015/16:1839 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att regeringen möjligt bör återkomma med förslag om hur omfattningen av den ideella fornminnesvården ska kunna öka. Motion 2015/16:2792 av (SD) I motionen yrkas om tillkännagivanden till regeringen att skärpa straffen för kulturarvsbrott (yrkande 1) och förlänga preskriptionstiden för kulturarvsbrott (yrkande 2). Motion 2015/16:1838 av (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande till regeringen om att se över förordning (2007:1181) med instruktion för och folkminnen (Isof) i syfte att ge myndigheten ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap även om finlandssvenskarnas och estlandssvenskarnas dialekter och kulturarv. Statligt stöd till vissa museer, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:117 av (M) och 2015/16:524 av och (båda FP) yrkandena 1–3, 2015/16:1217 av (FP), 2015/16:1221 av (M), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 17 och 2015/16:3162 av (FP). är tillsammans med det enda nordiska land som saknar ett nationellt skogsmuseum, detta trots att har nästan 50 gånger så mycket produktiv skogsmark som t.ex. . Gemensamt för de skogsmuseer som etablerats i , och är att de får ett ekonomiskt stöd från staten för att kunna bedriva sin verksamhet. i har goda förutsättningar att kunna fungera som basen för ett framtida nationellt skogsmuseum. Museet har ett brett nätverk inom skogsnäringen, vilket gör dem väl lämpade för att ansvara, utforma och driva ett nationellt skogsmuseum. Den statliga nivån kan här ta ett ansvar och utifrån vad en utredning kommer fram till, synliggöra förutsättningar och vägar för att utveckla ett nationellt museiansvar och identifiera hur olika aktörer kan bidra. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:117 (M) bifallas. Motionerna 2015/16:524 (FP) yrkandena 1–3, 2015/16:1217 (FP), 2015/16:1221 (M), 2015/16:2786 (FP) yrkande 17 och 2015/16:3162 (FP) bör avslås. Statligt stöd till vissa museer, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 17, 2015/16:524 av och (båda FP) yrkandena 1–3 och 2015/16:117 av (M), 2015/16:1217 av (FP), 2015/16:1221 av (M) och 2015/16:3162 av (FP). Rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer, eller med ett bredare begrepp, hbtq-personer) har successivt stärkts under . Par av samma kön kan ingå äktenskap, har lagligt stöd för att adoptera barn och har tillgång till assisterad befruktning. Hbt-personer omfattas av ett brett lagskydd mot diskriminering och 2013 avskaffades kravet på sterilisering i samband med ändrad könstillhörighet. har nått långt i arbetet för hbt-personers rättigheter och mot den homofobi som finns i samhället. Det arbetet bör bevaras för eftervärlden och kunskapen om hur individers liv och vardag gestaltats beroende på skilda livsvillkor beroende på sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck behöver tas till vara. Olika museer har gjort viktiga insatser för att dokumentera hbt-historia. Det bör dock utredas hur det museala ansvaret för att dokumentera hbt-historia i kan organiseras framöver. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:2786 (FP) yrkande 17 bifallas och motion 2015/16:524 (FP) yrkandena 1–3 delvis bifallas. Motionerna 2015/16:117 (M), 2015/16:1217 (FP), 2015/16:1221 (M) och 2015/16:3162 (FP) bör avslås. Kännedom om brott mot mänskligheten, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:101 av m.fl. (V) och 2015/16:1271 av (KD) yrkande 2. emigrerade många svenskar till . De flesta bosatte sig i sovjetiska . De lämnade ett med fattigdom, klassorättvisor och hög arbetslöshet. Många av dem kom från och ibland kallas de för Kirunasvenskarna. De flesta sympatiserade med och trodde på Sovjetkommunismen. I möttes de av armod, förtryck och rättslöshet. Deras historia var relativt okänd då de uppmärksammades i böcker och i andra medier. Flera av dem som återvände kände sig mobbade och utstötta av kommunister i eftersom de vittnade om övergrepp och armod i . För att hedra de drabbades minne vill att ett minnesmärke över sovjetemigranternas öde uppförs i . Att hedra de människor som utsattes för stalinismens terror, påminnas och lära av historien är inte bara en fråga som angår ett enskilt parti eller en enskild ort, utan är viktigt för hela nationen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:101 (V) och avslå motion 2015/16:1271 (KD). Kännedom om brott mot mänskligheten, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1271 av (KD) yrkande 2 och 2015/16:101 av m.fl. (V). uppmärksammades hundraårsdagen av folkmordet , Seyfo, på armenier, syrianer, kaldéer, assyrier och pontiska greker m.fl., som ägde rum i sönderfallet av 1914–1918. Det är först som flera nationer har erkänt dåden som ett folkmord efter att berörda folkgrupper lyckats arbeta fram faktadokument om ett systematiskt planerat folkmord på kristna invånare under fall. Det finns i övrigt mycket lite forskning och dokumentation om folkmordet. Ett nationellt dokumentationscenter för folkmordet på syrianer, armenier, kaldéer, assyrier och pontiska greker bör därför inrättas i för att samla den dokumentation som finns kvar om folkmordet. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:1271 (KD) yrkande 2 bifallas och motion 2015/16:101 (V) bör avslås. Proveniens, punkt 4 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1184 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Under stal nazisterna systematiskt konst från framför allt människor med judiskt ursprung men också från alla andra som inte tillhörde det ”ariska” folket. Även andra inblandande parter i kriget roffade åt sig av människors ägodelar, men den nazistiska metodiken var exceptionell. Trots att det är kriget tog slut finns huvuddelen av ”skammens kvarlåtenskap” oupptäckt på världens museer och hos privata samlare. Så länge detta pågår fortsätter överlevande, familjer och ättlingar att utsättas för brott, ignoreras och förnedras av museer, myndigheter och institutioner som nekar dem rätten till sin egendom. är en av 44 stater som står bakom slutsatser och den uppföljande Terezindeklarationen . Till skillnad från , , och har inte arbetat fram system för att hantera restitutionsfall. Det förefaller uppenbart att behöver vidta åtgärder för att leva upp till sina åtaganden. Ett exempel på detta är tavla Blumengarten (Utenwarf) som funnits på . Tavlan är det enda konstverk av detta slag som uppdagats i och hanteringen kring återlämnandet lämnar mycket i övrigt att önska. Som ytterst ansvariga för de statliga samlingarna anser vi att det behöver efterforskas om det finns ytterligare herrelösa judiska ägodelar och undersöka proveniensen i samlingarna som inköpts . Som jämförelse kan nämnas de uppdrag som regeringen gett till ett antal myndigheter att inventera mänskliga kvarlevor i sina samlingar, senast uppdraget till att redovisa en kunskapsöversikt om hanteringen av mänskliga kvarlevor vid offentliga museer i (Ku2015/02553/KL). Vi bör också öka kunskapen om de restitutionsåtaganden som har. Hur detta arbete bäst kan ske bör regeringen låta utreda. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:1184 (M) yrkandena 1 och 2 bifallas. Helhetssyn på kulturlandskapet, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 24. Vårt land har ett fantastiskt kulturarv som är väl värt att värna. Utmaningen för framtiden är att värna vårt kulturarv och förena detta arv med det moderna samhällets krav. Alliansregeringen skrev i ett av sina fyra föreslagna kulturmål som fastställts av att ”det statliga kulturmiljöarbetet ska främja en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen”. Utmaningen kopplad till den pågående samhällsutvecklingen har två sidor. Det första är att förhindra att kommunernas och regionernas viktiga arbete med frågor om tillväxt, inflyttning och nyföretagande åsidosätter vårt gemensamma kulturarv. Historiska platser och miljöer som förstörs av nybyggnationer går inte att reparera. ska våra kommuner självklart inte utvecklas till museer där ingen utveckling får ske. Därför är det viktigt att tala om samhällsutveckling, inte som något hotfullt, utan i stället i termer av utveckling. Rätt hanterat kan företagande och nybyggnation byggt kring en regions kulturarv bidra till tillväxt och sysselsättning. Alliansregeringens kulturmål om helhetssyn på kulturlandskapet bör gälla även . Det är ett balanserat mål som värnar kulturarvet i ett modernt samhälle med dess krav på tillväxt, bostäder och infrastruktur. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2137 (M, C, FP, KD) yrkande 5 och avslå motion 2015/16:2019 (SD) yrkande 24. Arkeologiska undersökningar, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 5 och 2015/16:183 av (M) och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 19. I budgetpropositionen fastslogs det bostadspolitiska mål som varit vägledande för regeringens arbete. Målet anges som långsiktigt fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. För att minska bostadsbristen måste bostadsbyggandet öka. Det måste gå snabbare att sätta spaden i marken och tillgången på mark måste öka på de ställen där det går att bygga. Ett riksintresse är ett särskilt värdefullt område som ska bevaras för framtiden. Systemet byggdes upp för och har mer eller mindre lämnats vind för våg av det politiska systemet. Riksintressen ska kunna bevaras för framtiden samt vårda vår historia för kommande generationer. Men systemet är otympligt och föråldrat och har också fått kritik från (RiR 2013:21). konstaterade att statens hantering av dessa riksintressen försvårar för kommunerna att planera nya bostäder. Det är därför angeläget att möjligheten till fler bostäder prioriteras vid utformningen av riksintressen. På samma sätt bör även byggande prioriteras i relation till kulturmiljökrav och arkeologiska undersökningar. För att underlätta byggande yrkar vi på ett tillkännagivande till regeringen om att göra förändringar i kulturmiljökraven och reglerna för arkeologiska undersökningar. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:1986 (KD, M, C, FP) yrkande 5. Motionerna 2015/16:183 (M) och 2015/16:2702 (M) yrkande 19 bör avslås. Svenskt kulturarvsår, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1842 av m.fl. (SD). utlystes av den socialdemokratiska regeringen med det primära syftet att uppmärksamma och hylla förekomsten av utländska kulturer och identiteter i . Ett stort antal myndigheter, institutioner, stiftelser och bolag inom kulturområdet samt vissa universitet och högskolor och utlandsmyndigheter fick i uppdrag att medverka. Man bjöd även in samtliga kommuner, landsting, regioner, länsstyrelser, vissa myndigheter, universitet och högskolor, scenkonstinstitutioner, regionala museer, bibliotek, arkivinstitutioner, festivaler och övriga aktörer att medverka. Vi anser att det kan vara på sin plats att på ett liknande sätt rikta fokus mot kulturområdet och vitalisera den kulturpolitiska debatten genom att återigen samla det offentliga kring ett temaår med kulturpolitisk prägel och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att 2020 ska utses till svenskt kulturarvsår med det primära syftet att stärka den gemensamma nationella identiteten och att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella, folkliga svenska kulturen. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:1842 (SD). , punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1531 av m.fl. (S). är ett av ståtligaste barockslott och dess spännande historia sträcker sig ända från medeltiden. är en utmaning för hantverkare och konservatorer. utfördes en intensiv restaurering och är ungefär hälften av restaurerat. Många av fastigheterna är fornlämningar och skyddas enligt kulturmiljölagen (1988:950), men det finns ett antal byggnader som har sådana kulturhistoriska värden att de bör skyddas som statliga byggnadsminnen. ser helst att staten kvarstår som ägare och att blir ett internationellt kunskaps- och utbildningscentrum för konservering och restaurering av gamla byggnader. är med sin historia ett viktigt kulturarv. närhet till och ett, förhoppningsvis, uppbyggt Grafikens hus i gör det till ett viktigt komplement i den sörmländska besöksnäringen och är därmed en viktig pusselbit för som län. Det vore mycket olyckligt om inte togs till vara. För att inte förlora de värden som har bör regeringen se över möjligheterna att det även fortsättningsvis kvarstår i statlig ägo. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:1531 (S). Kyrkor som tas ur bruk, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3097 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och . har den svenska kulturen och ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framför allt genom våra 3 377 svenska kyrkor, varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de framöver inte kommer ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer tillåtas att förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. har i en utredning belyst att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de har innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. nämner i sin senaste utredning i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen så att kyrkor och kyrkotomter inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn över kyrkor som riskerar att tas ur bruk samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:3097 (SD) yrkandena 1–3. Tryggande av det immateriella kulturarvet, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2015/16:660 av m.fl. (FP, M, C, KD). Kunskapen om sitt eget kulturarv, det materiella såväl som det immateriella, vilket innefattar gemensamma värderingar, dialekter, traditioner och folkminnen, skänker människor trygghet i sin identitet. Kulturarvet är i ständig förändring och uppstår i mötet mellan det gamla och det nya. Genom att kulturarvet formas i samspel med omvärlden, blir det också ett viktigt verktyg i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Människor intresserar sig alltmer och söker aktivt efter sätt att ta reda på sina rötter och sitt kulturarv. Det märks i tv-program där människor får hjälp med att ta reda på och förstå historien om sina klenoder. På sociala medier ser vi att grupper startas där människor samlas kring en gemensam uppväxtort. Ett annat sätt att lära känna sin historia är att släktforska. Kulturarvet har en särskild betydelse för människor som är nya i vårt land eller för grupper som på annat sätt känner sig utsatta eller diskriminerade. Gemensamma upplevelser av kulturarv binder ihop det förflutna, samtiden och framtiden. Det behövs fler platser i samhället där dessa broar kan byggas. För att bevara även det immateriella kulturarvet upprättade 2003 Konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet. Konventionen tillkom för att ”kulturarv som traditioner, riter, dansformer, muntligt överförda kunskaper etc. är den viktigaste formen av kulturarv i länder som inte främst har ett byggt kulturarv men också för att det immateriella kulturarvet är viktigt även i länder som har en kultur med fokus på det materiella kulturarvet”. Därför vill att arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet i enlighet med konvention påskyndas och ges hög prioritet. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär att bör bifalla motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 9 och avslå motion 2015/16:660 (FP, M, C, KD). Tryggande av det immateriella kulturarvet, punkt 12 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi delar utskottets konstaterande att och folkminnen arbetar aktivt tillsammans med andra myndigheter och institutioner för att tillhandahålla en uppdaterad förteckning (Levande traditioner) över immateriellt kulturarv i och att Ålafisket och dess omgivande kulturarv på är med i förteckningens kategori Natur och världsbilder. Emellertid vill vi tillägga att ålakustens levande kulturarv är hotat och att ålafisket och dess omgärdande kultur riskerar att dö ut med dagens ålfiskare och andra verksamma vid Ålakusten. Utöver visionen om att upphöja ålafisket till immateriellt världsarv är det således också en nationell angelägenhet att skydda och underlätta dess fortlevnad. kan vi konstatera att och folkminnen arbetar aktivt med urval av en rad immateriella kulturarv, vilket är ett arbete vi inte vill föregripa. Vi noterar också att har utsett till ett av fem biosfärområden i för att främja en hållbar relation mellan människan och naturen, dock utan skydd i juridisk mening. Vi menar att de insatser som görs är av stor betydelse för att uppmärksamma, tillvarata och utveckla immateriella kulturarv. Förteckningen identifierar unika kulturella yttringar, traditioner och seder av sådan dignitet att det anses vara en förlust för kommande generationer om de inte levandehålls. Det är viktigt att bevara och trygga säregna kulturella yttringar. Därför bör inte krav om föränderlighet vara tongivande, utan insikten om att grunden för skyddsbehovet av kulturarvet och dess attraktionskraft också är dess särart. I sammanhanget är det också centralt att tillvarata erfarenhetsbaserad kunskap och kännedom, särskilt för kulturens betydelse för utövarnas, mottagarnas och de aktuella orternas identitet. Vi är inte beredda att förordna ett tillkännagivande enligt motionsyrkandena eftersom arbete pågår. Motionerna 2015/16:660 (FP, M, C, KD) och 2015/16:2258 (KD) yrkande 9 avstyrks därmed. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:101 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör resas ett minnesmärke över Sovjetmigranternas öde och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:117 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:143 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett större statligt intresse för och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:183 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:238 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:341 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:482 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja det motorhistoriska kulturarvet i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:524 av och (båda FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stötta bildandet av ett svenskt hbtq-museum och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att kostnadsfritt upplåta en byggnad på central plats i för ett hbtq-museums dokumentations-, utställnings- och museiproduktionsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utse ett hbtq-museum till ett nationellt resurscentrum för insamling och dokumentering av hbtq-personers kulturarv och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:631 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:660 av m.fl. (FP, M, C, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålakustens ålafiske som kulturarv och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1168 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skyddet av det statliga kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1184 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om proveniensforskning av de statliga samlingarna och tillkännager detta för regeringen.