bet · H401NU4 · 2016-11-17 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:153 av m.fl. (SD) och 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:2536 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi vill inledningsvis framhålla att ett ökat resande med tåg är av stor vikt för att nå klimatpolitiska mål. Avgörande för att resenärer ska välja tåg framför andra färdmedel är att det ska vara lätt att köpa biljetter och att tågen kommer . Standarden på tågvagnarna måste vara hög med olika komfortalternativ att välja på, och service och utbud ombord ska upplevas som tillfredsställande. Från SJ AB:s sida kräver detta god och regelbunden service, städning och emellanåt uppgradering och införskaffande av nya fordon. Vidare vill vi understryka att persontågtrafiken i bör vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. Vi menar att det statligt ägda SJ är den aktör som ska bedriva sådan trafik även på sträckor där andra aktörer inte ser någon möjlighet till lönsam trafik. Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning för att den inte anses lönsam. Det kan även nämnas att SJ inte bedrev någon trafik på , eftersom det var en omöjlig affär för bolaget att kunna konkurrera med som subventionerades av skattemedel. SJ ägs av den svenska staten och har ett uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Vi menar att de problem med tågtrafiken som redovisats ovan hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats för SJ. Trots att dessa mål reviderades 2010 ser vi fortfarande samma problematik. Vi anser att därför ska tillkännage för regeringen att avkastningskravet bör sänkas ytterligare för att bolaget ska kunna komma till rätta med problemen. Därmed tillstyrks motion 2016/17:153 (SD), och övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ekonomiska mål för , punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:2536 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2016/17:153 av m.fl. (SD). En väl fungerande infrastruktur är avgörande för både industri, export, regional utveckling och människors resande. En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är enligt min uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. SJ är av staten ålagt att skapa företagsekonomisk vinst och har därutöver ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Som jag ser det leder avkastningskravet till ett starkt fokus på att skapa vinst. SJ tvingas därmed se till marknadsandelar och snäv vinstmaximering, vilket gör att resenärernas behov prioriteras ned. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför välja flyg eller bil i stället. Effekten är helt orimlig om man vill minska klimatpåverkan. Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav och så höga lönsamhetsmål skulle bolaget t.ex. ha kunnat sänka priserna på biljetter och prioritera samhälleliga värden såsom nattågstrafik till . Den vinst som bolaget gör bör rimligen investeras i verksamheten, och lönsamhetskravet bör beakta samhällsekonomisk vinst. Det skulle bidra till att fler kan åka kollektivt och till en minskad miljö- och klimatpåverkan. Regeringen bör därför återkomma med en plan på hur SJ:s avkastningskrav kan slopas och lönsamhetsmålen sänkas för att uppnå en väl fungerande tågtrafik för hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vid ett sådant beslut får motionerna 2016/17:1199 (V) och 2016/17:2536 (MP) anses tillgodosedda i aktuella delar och tillstyrks i dessa delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av m.m., punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2016/17:911 av i (S), 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 8–10 och 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 11. har beslutat att bruka skog runt på ett alternativt sätt och där tillämpa en s.k. anpassad avverkning. Detta får enligt vår mening betraktas som att bolaget inrättar en buffertzon runt . Allt började med att tyska turister klagade på ett kalhygge från gränsen till . Det ledde till att turistföretagen vädjade till att de skulle förändra sitt skogsbruk för att få fler nöjda turister. beslutade därför att bruka skog norr om och söder om den med anpassad avverkning där större hänsyn ska tas för naturvärden. Det blir en form av hyggesfritt skogsbruk med gallring, plockhuggning och timmerställningar. Enligt räknar man med att förlora av intäkterna för skogen på att skapa dessa buffertskogar. Vi menar att skogsägare riskerar att drabbas på många håll om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. kanske man har buffertskogar runt samhällen, vilket ger upphov till frågor om hur enskilda skogsägare kommer att påverkas . Risken är nu att även enskilda skogsbrukare i närheten av , men även andra naturreservat, kan tvingas att förändra sitt skogsbruk. Vi anser att bör ompröva sitt beslut att skapa denna typ av buffertzoner runt samt att inte bör skapa nya sådana zoner runt andra naturreservat. Detta bör tillkännage för regeringen, och motion 2016/17:2450 (SD) tillstyrks följaktligen. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 8–10 och 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:911 av i (S) och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 16. är ett land med rika tillgångar på skog. Skogarna är komplexa ekosystem som levererar allt ifrån ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att vara en byggsten i skapandet av ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Jag vill också framhålla att skogsnäringen och närliggande branscher är viktiga arbetsgivare, och på många orter är skogsindustriföretag de dominerande arbetsgivarna. Eftersom skogsindustrin är platsbunden spelar den en särskilt betydande roll även ur ett regionalt perspektiv, inte minst för landsbygdens utveckling. För att värna jobben inom skogsnäringen och kunna möta klimatutmaningarna ser jag ett stort behov av ett aktivt statligt förvaltarskap inom skogen. Staten är en stor ägare av skogsmark. är största skogsägare och förvaltar totalt mark. Det statliga ägandet är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. Jag menar att det statliga ägandet av skogsområden i stället bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser – inte avkastning – som främsta mål. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Det nya bolaget bör också åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden, och i de fall där trakthyggesbruk står i konflikt med andra intressen bör man använda sig av andra lämpliga brukningsmetoder. Vidare vill jag framhålla att statligt ägda bolag vars uppgift är att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till inte ska styras av kvartalsrapporter. Det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande. Avkastningskraven för sådana bolag bör i stället följa , t.ex. femårsperioder. Därför menar jag att ägardirektiven för de statliga bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid bör omarbetas i syfte att avkastningskraven ska följa . När det gäller verksamhet har jag uppfattat tydliga signaler från orter där bolaget verkar, vilka tyder på att bolaget nu väljer att avverka betydligt yngre skogsbestånd än vad man tidigare gjort. Här vill jag påpeka att avkastningen till staten har ökat trots att virkespriserna har gått ned. Det är ännu ett tecken på att bolaget har förändrat sina avverkningsmetoder. Jag anser att därför bör återkomma till regeringen och förklara sitt agerande i denna fråga. Att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden är ett viktigt miljöarbete som skogen behövs för virke och bioenergiutvinning. Även turism och rekreation är värden som skogen kan bidra med. Jag menar att de bästa förutsättningarna för att kombinera de olika intressen som finns är genom att bedriva en aktiv statlig skogspolitik. Utförsäljningen av statlig skogsmark till privata skogsbrukare blir i detta avseende direkt kontraproduktiv. bör enligt min mening i stället öka sitt innehav av skog. har genom sitt ägardirektiv ett uppdrag att sälja mark tills av den areal bolaget ägde vid bolagets bildande är avyttrad. Meningen var att försäljningen skulle leda till en ökad utveckling i glesbygd. I och dess uppdrag (RiR 2010:8) konstateras att regeringen dittills varit för passiv i sin uppföljning av bolagets olika uppdrag. Regeringen har heller inte gjort någon uppföljning av konsekvenserna av markförsäljningsprogram. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man ännu inte har granskat hur en så omfattande försäljning av statlig egendom fallit ut. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med en uppföljning av konsekvenserna av markförsäljning. bör ställa sig bakom detta och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:1199 (V) och 2016/17:1991 (V) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. AB:s samhällsansvar, punkt 7 (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2976 av och (båda C). En stor del av den förnybara energin i kommer från vattenkraft i norr. Den produceras lokalt men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välstånd. Bara i kommun finns elva vattenkraftsanläggningar, däribland Harsprånget som är största. Trots att denna lilla kommun bidrar med så stora värden till hela landet så är den en av landets fattigare. Därför är det också provocerande att det statligt ägda har flaggat för att lägga ut drygt 40 jobb på Accounting i på entreprenad. Det skulle vara ett hårt slag mot kommunen och motsvarar ca 7 000 arbetstillfällen i . När man gör denna jämförelse får man perspektiv på effekten av det beslut som bolaget kan komma att ta. De flesta som jobbar på Accounting i är kvinnor, och många av deras respektive veckopendlar för att jobba på annan ort. Om lägger ned den administrativa verksamheten i är det mycket troligt att hela familjer väljer att lämna området. Det skulle innebära ännu ett hårt slag mot kommunen och dess ekonomi. Vi menar att det inte är acceptabelt att ett statligt bolag som inte tar något som helst samhällsansvar och inte tvekar inför att flytta arbetstillfällen från ett område som erbjuder stora tillgångar som kommer hela samhället till del. Vi vill också framföra att frågan om samhällsansvar i samband med verksamhet även gäller den torrlagda vattenfåran i närheten av orten som också ligger i kommun. Fåran är längsta torrlagda vattenfåra, och så har det varit när Kungliga () byggde en underjordisk tunnel för att leda allt vatten från till . Tunneln ersatte den naturliga vattenvägen, och ända släpps inget vatten fram längs Vuollerim och Porsi kraftverk. Lokalbefolkningen längs har sedan utbyggnaden kämpat för att återfå en liten mängd vatten, ”miljötappning”, i torrfåran i . har nekat trots att möjligheten finns och trots att bolaget lovade att ta hänsyn till bygd, näringar, naturvärden och befolkning, båtplatser och fiskerätter. Vi finner det oacceptabelt att vägrar att hålla det man tidigare lovat och därmed inte tar något samhällsansvar. Det innebär att såväl bygdens ekonomi med fisketurismens alla möjligheter som den biologiska mångfalden missgynnas. Vi anser att därför bör tillkännage för regeringen att i högre grad bör ta ett samhällsansvar och att detta skrivs in i bolagets ägardirektiv. Vid ett sådant beslut från sida är motion 2016/17:2976 (C) tillgodosedd och tillstyrks. Övrigt om AB:s uppdrag och mål, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:110 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 5. Vi anser att för förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållanden på såväl den svenska som den europeiska energimarknaden. Relativt låga energipriser och lågt värde på utsläppsrätter i kombination med ett enormt investeringsbehov i infrastruktur bl.a. till följd av uppförande av vindkraft kommer att resultera i långsiktigt ökade kostnader, ekonomisk osäkerhet och sviktande lönsamhet. Det kommer i sin tur att medföra ökade kostnader för staten och en negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Vi förespråkar att ska generera en rimlig avkastning samt att en sund ekonomisk konkurrens mellan energislagen ska råda utan subventioner som snedvrider marknaden. Vi förordar ett system för elproduktion i som i så stor utsträckning som möjligt är oberoende av fossil energi. Elmarknaderna i norra är delvis integrerade, vilket är naturligt, men bör undvika att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Vi vill bl.a. därför varna för en övertro på väderberoende energislag som vindkraft och solceller eftersom dessa måste kombineras med baskraft av något slag. Förutom att vi anser att strategi för förnybar energi bör ses över bör bolaget även flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. Vi anser vidare att det är djupt problematiskt att den rödgröna regeringen gett uttryck för att planer på att förbereda byggandet av ny kärnkraft ska avbrytas. Några restriktioner för att ansöka om, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft bör enligt vår mening inte åläggas . bör tillkännage för regeringen vad som anförts. Därmed tillstyrks motion 2016/17:110 (SD). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om AB:s uppdrag och mål, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2016/17:110 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Jag menar att det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att demokratiska beslut ska kunna styra samhällsutvecklingen. Staten ska vidare vara en aktiv ägare till sina bolag, t.ex. , och , och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, driva på miljö- och klimatarbetet och skapa sysselsättning. Den förra regeringens agerande vid förvärv av Nuon visar på vilka ödesdigra konsekvenser ett passivt förhållningssätt till de statliga bolagen kan medföra. Det visar också att ägardirektiven till flera av de statliga bolagen behöver utvecklas. Mot denna bakgrund anser jag att följande portalparagraf bör föras in i bolagsordning: ska fortsätta att vara ett helstatligt bolag. och dess dotterbolag ska bedriva energiproduktion som står i överensstämmelse med de av antagna miljömålen. ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden, där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. Jag anser vidare att statliga svenska företag inte ska kunna driva rättsprocesser mot stater utan godkännande. Företag har länge utnyttjat möjligheten att stämma stater med hjälp av olika typer av tvistlösningsmekanismer i internationella handels- eller investeringsavtal. Enligt en rapport från för handel och utveckling (on Trade and Development, ) har antalet sådana stämningar ökat kraftigt första år. Tyvärr är det inte bara multinationella privata storföretag som utnyttjar möjligheter att stämma stater och därigenom överpröva demokratiskt fattade beslut. Även svenska statliga företag har använt sig av tvistlösnings- och investeringsskyddsklausuler för att kräva ekonomisk kompensation av stater för försämrade vinstmöjligheter till följd av lagstiftning. Ett sådant exempel är det statliga energiföretaget som har stämt den tyska staten för att landet vill avveckla kärnkraften, något som menar påverkar deras beräknade vinster. kräver därför ett stort skadestånd av den tyska staten. Jag menar att detta är orimligt. De statliga bolagen ägs gemensamt av medborgarna, och jag anser att , som är medborgarnas främsta företrädare, ska ges möjlighet att ta ställning till sådana ageranden och att regeringen dessutom bör verka för att ska dra tillbaka sin stämning mot den tyska staten. När det avslutningsvis gäller vattenkraftsproduktion vill jag påpeka att det med relativt små medel går att kombinera en stark energiproduktion med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Ett exempel där man på ett bättre sätt skulle kunna kombinera de två intressena är Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har man tidigare valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Resultatet är dock en av längsta torrlagda flodfåror . Jag menar att det emellertid finns möjligheter att med relativt små medel återföra ett par procent av det totala vattenflödet ovan jord och på så sätt ge liv åt älvfåran igen. Då skulle den biologiska mångfalden och fiskbeståndet kunna återskapas, vilket skulle gynna lokalsamhället. Jag anser att därför bör få i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Det som jag anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut får motionerna 2016/17:1194 (V), 2016/17:1199 (V) och 2016/17:2473 (V) anses vara tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Frågor om avyttring av AB:s brunkolsverksamhet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1199 av m.fl. (V) yrkande 7. annonserade att man avser att sälja delar av sin tyska verksamhet till det tjeckiska bolaget och dess finansiella partner . Affären omfattar dagbrotten Jänschwalde, Nochten, Welzow-Süd, Reichwalde och det stängda Cottbus-Nord samt kraftverken Jänschwalde, Boxberg, Schwarze Pumpe och halva andel i kraftverket . meddelade regeringen att man ställer sig bakom den föreslagna avyttringen av brunkolsverksamhet. räknar med att försäljningen kommer att innebära en negativ resultatpåverkan på 22–, vilket innebär en stor förlust för statskassan. Den tilltänkta köparen EPH har uttryckt en vilja att utveckla och expandera brunkolsverksamheten. En försäljning skulle möjliggöra fortsatta utsläpp motsvarande 24 gånger vad som land släpper ut . Jag menar att en försäljning av brunkolsverksamhet vore förödande för klimatet. Det är den som ytterst bestämmer över , och man hade, tvärtemot vad regeringen hävdat, mycket väl kunnat välja att säga nej till försäljningen. Det hade gått att göra helt utan att behöva ändra ägardirektiven. visade regeringen att direktiven inte är något hinder för politisk styrning, när man sa nej till möjligheten för att öppna nya kolgruvor i . Att regeringen nu i stället beslutat att sälja vidare verksamheten visar att man helt övergett alla klimatambitioner. Försäljningen av tyska brunkolsverksamhet var den sittande regeringens i särklass viktigaste klimatbeslut, men man valde att i stället sälja vidare brunkolsverksamheten till ett skurkföretag som ”ser stora möjligheter” med den tyska brunkolen. Jag anser att regeringen bör riva upp beslutet om försäljning av tyska brunkolsverksamhet och i stället verka för en utfasning av densamma. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2016/17:1199 (V) i denna del. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:140 redogörelse för bolag med statligt ägande. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:110 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av uppdraget för statligt ägda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:117 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och prospektering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:121 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt ägande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens mål om av varje kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:153 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över och sänka statens finansiella mål för och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:193 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens andel i SAS ska avyttras och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:911 av i (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att statliga svenska företag inte ska kunna stämma andra stater enligt ISDS-klausulen utan godkännande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1199 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav ska målsättningen i ägarstrategin ses över och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga bolag bör verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportvärdet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsägda företag bör uppträda neutralt och därför inte bör vara medlemmar i intresseorganisationen eller liknande intresseorganisationer, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statligt ägda bolagen senast årsskiftet 2017/18 bör återkomma med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i respektive bolag och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska dra tillbaka sin stämning av den tyska staten för nedläggningen av kärnkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ny portalparagraf bör föras in i bolagsordning med den lydelse som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen.