bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Utskottet konstaterar bl.a. att viktiga frågor såsom betydelsen av ett jämställt och tillgängligt transportsystem samt vikten av att minska transportsektorns klimatpåverkan har hög prioritet för regeringen. Utskottet är även positivt till att regeringen följer utvecklingen av ny teknik och arbetar med forskning och innovation. Utskottet bedömer vidare att frågor om infrastrukturens betydelse för medborgare och näringsliv i hela landet liksom betydelsen av ett gränsöverskridande samarbete på transportområdet är väl uppmärksammade. Utskottet anser även att den s.k. fyrstegsprincipen är väl beaktad i den transportpolitiska planeringsprocessen. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (SD), 4 (L), 5 (S, MP, V), 6 (S, MP, V), 7 (L), 8 (M, C, L, KD), 9 (SD), 10 (M, L) och 11 (L) samt särskilt yttrande 1 (C). I enlighet med beslut är det övergripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Det transportpolitiska hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och att ökad hälsa uppnås. För att uppfylla målen preciseras hänsynsmålet bl.a. på följande sätt. ”Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.” I regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . De transportpolitiska principerna beslutades av 2006 (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) och är följande. • Kunderna ska ges stor valfrihet att bestämma hur de vill resa och hur en transport ska utföras. • Beslut om transportproduktion bör ske i decentraliserade former. • Samverkan inom och mellan olika trafikslag ska främjas. • Konkurrensen mellan olika trafikutövare och transportalternativ ska främjas. • Trafikens samhällsekonomiska kostnader ska vara en utgångspunkt när transportpolitiska styrmedel utformas. En viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet är fyrstegsprincipen som innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande. • Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. • Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. • Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnationer. • Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större ombyggnadsåtgärder. Syftet med fyrstegsprincipen ska vara att nå en god hushållning med både ekonomiska medel och naturresurser samt en hållbar samhällsutveckling. genomför åtgärdsvalsstudier enligt fyrstegsprincipen. I propositionen framhålls att regeringens prioriteringar är jobben, skolan och klimatet. Vidare anges att regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 och att regeringens klimatpolitik innebär att ska vara en global förebild. I propositionen framhålls vidare att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. Regeringen understryker att alla politikområden måste bidra till att klara de stora utmaningarna. Omställningen till ett av världens första fossilfria välfärdsländer I propositionen framhålls att regeringens klimatpolitik innebär att ska vara ett föregångsland i klimatarbetet och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vidare anges att transportsektorn är den sektor som dominerar de svenska utsläppen av växthusgaser och att transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för dess bidrag till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen pekar på att en tillräcklig förändring enbart kan åstadkommas genom en kombination av åtgärder; transporteffektivt samhälle, energieffektivisering och övergång till förnybara drivmedel. Regeringen framför att ett ökat fokus behövs för att effektivisera och optimera transporter och användning av existerande infrastruktur. Investeringar för ett ökat bostadsbyggande I propositionen anges att en del i regeringens jobbagenda är investeringar i bostäder och infrastruktur. Regeringen framför att en samordnad politik för investeringar i infrastruktur och bostäder förbättrar möjligheterna för människor att leva i hela landet, men också att pendla och flytta dit där jobben finns. I propositionen pekar regeringen på att utveckling av den statliga infrastrukturen skapar förutsättningar för bostadsbyggande genom att den gör det möjligt att nå arbetsmarknader från nya områden och genom att den tillgängliggör mark på vilken en mer kostnadseffektiv bostadsexponering kan ske. Förbättra förutsättningarna för näringslivet I propositionen pekar regeringen på att svensk industri står inför utmaningar, bl.a. genom digitaliseringen. Vidare framhåller regeringen att trafiken påverkar attraktiviteten i stadskärnorna och därmed också förutsättningarna för näringslivet i städerna, inte minst handeln och tjänstesektorn. Regeringen understryker att det är viktigt för näringslivets utveckling att infrastrukturplaneringen bidrar till en god bebyggd miljö. Förstärka sysselsättningen i hela landet I propositionen pekar regeringen på att ökade transportbehov i städer skapar stora utmaningar för landsbygdens infrastruktur, särskilt vad gäller underhåll av väg och järnväg, då trafiken glesas ut och infrastrukturen inom dessa områden riskerar att prioriteras ned. Regeringen framhåller att en försämring av landsbygdens infrastruktur innebär i sin tur att urbaniseringen ytterligare stärks när arbetspendling försvåras. I propositionen lyfter regeringen fram att infrastruktur knyter ihop landet genom att ge en grundläggande tillgänglighet. Vidare pekar regeringen på att då förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet krävs ett trafikslagsövergripande synsätt. Ta höjd för och utnyttja digitaliseringens effekter och möjligheter Regeringen framhåller i propositionen att som en följd av digitaliseringen och de nya möjligheterna att hantera öppen data kommer transportlösningarna allt mer att tjänstefieras. Med det innebär att fokus ändras från själva transporten till att erbjuda en skräddarsydd mobilitetslösning för en person eller en vara, i stället för, eller som ett komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Regeringen understryker att digitaliseringen är ett av flera viktiga verktyg som behövs för att uppnå de transportpolitiska målen och för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsystem. I propositionen framhåller regeringen att infrastrukturen genom sin utformning kan bidra till ett mer sammanhållet samhälle där allas rätt till tillgänglighet värnas. Regeringen anför att transportsystemet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning, det ska vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov och förutsättningarna för barn att använda transportsystemet behöver förbättras ytterligare. I kommittémotion 2015/16:754 av m.fl. (V) konstateras att klimatförändringar är vår tids ödesfråga. Motionärerna framför vidare att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter står för ungefär hälften av de utsläpp som omfattas av klimatmål till 2020. I motionen pekar motionärerna på att utsläppen kommer huvudsakligen från vägtrafiken och dessa minskar endast långsamt. Motionärerna yrkar därför att regeringen bör ge Trafikanalys i uppdrag att ta fram förslag på strategi och prioriteringsordning för placering av omlastningsnoder för att stärka överflyttning av gods på väg till järnväg och sjöfart. Infrastruktur för medborgare och näringsliv i hela landet I kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 3 framhålls vikten av en väl fungerande infrastruktur i hela landet. Motionärerna pekar bl.a. på att landsbygden har ett stort behov av bra kommunikationer för framtida utveckling. Vidare pekar motionärerna på att en upprustning av järnvägen leder till fler jobb och minskad miljöpåverkan. Motionärerna framhåller även att när det gäller vägar bör underhåll av bärighet och tjälsäkring av vägar prioriteras. I kommittémotion 2016/17:2474 yrkande 1 framför motionärerna att regeringen bör sätta upp en målsättning om en väl fungerande infrastruktur i hela landet där andra aspekter än befolkningstäthet prioriteras. Motionärerna pekar på att landsbygdens behov av järnväg och väg är en ödesfråga och att även kollektivtrafiken på landsbygden behöver utvecklas. I motion 2015/16:1512 framför m.fl. (S) att förutsättningarna för ett förändrat planeringsperspektiv för infrastruktur-investeringar i bör studeras. Motionärerna menar att i stället för att främja tillväxt och skapande av jobb begränsar infrastrukturen inte bara sydöstra möjligheter utan även hela landets möjligheter att utvecklas. Motionärerna pekar på att transportplanering har haft ett västorienterat perspektiv. Vidare framförs i motionen att enligt riskerar att bromsa utvecklingen i genom att negligera transportplaneringen i sydöstra . Motionärerna understryker vidare att ett flertal andra granskningar visar att underhållet och standarden på de småländska järnvägarna är sämre än landet i stort. (M) konstaterar i motion 2015/16:1663 yrkande 1 att det är ytterst olyckligt att effekten av flera viktiga infrastruktur-satsningar minskar i och med att s.k. flaskhalsar har uppstått. Motionären pekar bl.a. på att det kan röra sig om ett eller flera vägavsnitt som inte färdigställts trots att de rimligen borde färdigställas för att uppnå så stor effekt som möjligt av en utbyggnad av en viss väg. I motionen anges att planer som inte realiseras medför att flaskhalsar finns kvar, och det har en hämmande effekt på företagsetableringar och nysatsningar. Motionären yrkar därför att s.k. flaskhalsar i trafiken bör byggas bort för att på så sätt uppnå största möjliga nytta av gjorda infrastruktursatsningar. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2015/16:2454 yrkande 10 att en fungerande infrastruktur är avgörande för att hela ska leva. I motionen konstateras att fler kan få jobb när matchningen på arbetsmarknaden förbättras av att det blir enklare att pendla till jobben och när restiden förkortas. Vidare framhåller motionärerna att tillgången till bra vägar, järnväg och kollektivtrafik är grundläggande för människors möjlighet att just ta sig till och från jobbet, men även skolan och fritidsaktiviteter. (C) lyfter i motion 2015/16:3022 yrkande 4 fram vikten av att befintlig järnvägsinfrastruktur och trafik bör förbättras i syfte att göra arbetspendlingen mer attraktiv i öst-västlig riktning. m.fl. (KD) yrkar i kommittémotionerna 2015/16:3147 yrkande 10 och 2016/17:3399 yrkande 8 att basindustrins behov av utökad rälskapacitet bör prioriteras i den nationella planen. I motionerna 2015/16:3147 yrkande 14 och 2016/17:3399 yrkande 9 anför motionärerna att möjligheten till kombitransporter och kombiterminaler bör tas med i planeringen för regional tillväxt. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 20 framförs att det bör tas ett helhetsgrepp kring behoven av infrastruktur för små och stora företag över hela landet. I motionen framförs bl.a. att konkurrenskraftiga transporter är en överlevnadsfråga för bas- och tillverkningsindustrin. Motionärerna pekar på att har en kostnadsnackdel gentemot övrig europeisk industri p.g.a. längre transportavstånd inom landet och till huvudmarknaderna. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2015/16:3208 yrkande 14 vikten av att se till hela landets utveckling. I motionen anges att det därför är av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet, och inte centraliseras till storstadsregioner. Motionärerna pekar på att transportpolitiska mål säger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Motionärerna önskar således att bör ompröva en till synes pågående centralisering av resurser som just nu i fråga om drift och underhåll synes allokeras till storstäder och högtrafikerade stråk. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2016/17:117 yrkande 1 att en av grundförutsättningarna för tunga industri är en fungerande infrastruktur. Motionärerna pekar på att produktionen av många av våra råvaror och produkter ligger långt ifrån marknaderna och när det gäller malmbrytning ligger verksamheten dessutom oftast i norra , långt ifrån kontinenten. I motionen understryks därför att våra transportsystem är helt centrala för om ska kunna vara med och konkurrera på världsmarknaden och i samband med infrastrukturplaneringen är det därför viktigt att särskilt betona behoven hos den tunga industrin. m.fl. (S) konstaterar i motion 2016/17:892 yrkande 1 att infrastruktur innebär en sammanhållande länk mellan människor och är grunden för ett modernt samhälle. Motionärerna understryker vikten av en fungerande infrastruktur och anför att regeringen i infrastrukturplaneringen bör studera förutsättningarna för kraftfulla investeringar i väg och järnväg. I motion 2016/17:1730 av och (båda L) yrkande 4 framhåller motionärerna att skulle utvecklas bättre om en realistisk hantering av landskapet sker genom att man klassar och norra som ett så kallat skogslän. I motionen pekas på att det finns mängder av möjligheter för ett attraktivt och med goda kommunikationer, god infrastruktur, bra företagsklimat, goda utbildningsmöjligheter och en höjd utbildningsnivå. och (båda C) framhåller i kommittémotion 2016/17:3096 yrkande 1 vikten av att verka för en effektiv infrastruktur som gör det möjligt att bedriva företag i hela landet. Motionärerna framför bl.a. att i takt med globaliseringen och digitaliseringens frammarsch har också infrastrukturens roll blivit allt viktigare eftersom företag måste kunna frakta gods och varor från olika delar av landet. I motionen konstateras att en väl fungerande infrastruktur i hela landet är en förutsättning för jobbskapande, för att kunna bosätta sig i hela landet och enkelt kunna resa mellan bostad och arbete men också för näringslivets godstransporter och för att ta del av kultur och sociala sammanhang. m.fl. (M, C, L, KD) framför i kommittémotion 2016/17:3125 yrkande 3 att effektiva transporter är liksom kapital viktigt för att stärka företagens konkurrenskraft. Motionärerna konstaterar vidare att fungerande transporter är centralt för att företag ska kunna leverera varor till kunder och leverantörer. Per Klarberg m.fl. (SD) efterlyser i kommittémotion 2016/17:3509 yrkande 15 att en bredare syn på infrastruktur för hela riket ska råda, och att fokus lyfts från storstaden till landet som helhet. Motionärerna anför att glesbygden setts som något avvikande och att fokus har legat på staden och dess potential. I motion 2016/17:3007 av Per Åsling och (båda C) yrkas att bör få i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Motionärerna pekar bl.a. på att ett problem som ofta framförs från turistnäringen är att antalet besökare varierar väldigt mycket över året och att det därför är problem att klara trycket på befintlig infrastruktur, eftersom den sällan är tillräckligt flexibel. I motionen konstateras att för att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål. och (båda C) framhåller i kommittémotion 2016/17:3095 yrkande 2 att besöksnäringen är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. Motionärerna pekar därför på att det måste finnas en god infrastruktur som skapar tillgång till transporter, transportförsörjning och fungerande transportmedel som flyg, tåg, buss och båt. I motionen yrkas således att det bör genomföras en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. I kommittémotion 2016/17:3510 yrkande 9 påtalar m.fl. (KD) vikten av en nationell godsstrategi. Motionärerna framför att kapaciteten behöver öka på banorna, vilket även näringslivet efterfrågar. Ett jämställt och tillgängligt transportsystem m.fl. (C) anser i kommittémotion 2016/17:3119 yrkande 9 att i syfte att minska klimatpåverkan bör vid trafikplanering män och kvinnor ges mer lika förutsättningar att nyttja kollektivtrafik än vad de har . Motionärerna konstaterar att kvinnor reser mer hållbart genom att de reser mer kollektivt. I motionen understryks att ett jämställdhetsperspektiv redan på planeringsstadiet beträffande ny transportinfrastruktur är av stor vikt om vi ska kunna nå målen om ett jämställt transportsystem. Motionärerna påpekar att jämställdhetsbegreppet i detta sammanhang även bör inkludera ett mångfaldsperspektiv där även funktionshindrade blir synliggjorda. I yrkande 10 framförs att redan i grupper med makt och inflytande i planeringsprocessen av transportsystemet bör en jämn fördelning mellan män och kvinnor tillförsäkras, i syfte att ge män och kvinnor samma möjlighet att påverka planeringen av transporter och transportinfrastruktur. Vikten av att ur ett jämställdhetsperspektiv ge både kvinnor och män samma tillträde till planerings- och beslutsfattande forum för transportinfrastruktur framhålls även i kommittémotion 2015/16:3208 yrkande 10 av m.fl. (C). I motion 2016/17:3119 yrkande 11 påpekar motionärerna vikten av att trygga och tillgängliga trafikmiljöer beaktas i planeringsarbetet för infrastrukturinvesteringar. Motionären framhåller att kvinnor har starkare preferens för trygga trafikmiljöer vilket kan tas hänsyn till när det gäller bl.a. utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden osv. I kommittémotion 2016/17:3509 yrkande 9 framför Per Klarberg m.fl. (SD) att infrastrukturplaneringen inte ska planeras baserat på mål om infrastrukturutnyttjandet mellan könen. Motionärerna menar att det inte är ett problem att kvinnor använder kollektivtrafik i större omfattning som män använder bil mer, utan att det kan vara ett uttryck för generella skillnader i preferens mellan könen. I yrkande 8 framför motionärerna vidare att utgångspunkten för utvecklingen av infrastrukturen ska vara en inhemsk, och inte en invandringsdriven, befolkningsökning. m.fl. (L) pekar i kommittémotion 2016/17:3512 yrkande 26 på att i Liberalernas trafikpolitik är tillgänglighet och användbarhet centralt. I motionen anges att det innebär ett smart, inkluderande och hållbart förhållningssätt. Motionärerna framhåller bl.a. att planeringen och utformning av kollektivtrafik ska överbrygga fysiska och upplevda barriärer och utgå från ett perspektiv som tillgodoser behoven även för dem med andra förutsättningar. (KD) framför i motion 2015/16:2778 yrkande 1 att behovet av fler avlastnings- och omledningsmöjligheter i det svenska järnvägsnätet bör utredas. I motion 2016/17:1763 önskar Per Klarberg och (båda SD) se en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik. Motionärerna ser med oro på att utvecklingen när det gäller utrikes järnvägstrafik går mot en framtida envägsstrategi där mer och mer av trafiken styrs över . I motionen pekas bl.a. på att för hamn har det föranlett att den höga kostnaden för att upprätthålla en järnvägsstruktur till det låga utnyttjandet ifrågasatts och att man diskuterar om järnvägstrafiken i hamnen ska stängas ner helt och hållet. Även i kommittémotion 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 7 efterlyses en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik. I motionen pekas bl.a. på att har haft en viktig roll när det gäller tågtrafik in och ut ur men att det nu finns risk för att den gränsöverskridande tågtrafiken helt upphör . m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2016/17:2531 yrkande 13 att det bör tas fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att reducera negativa konsekvenser av störningar i transportsystemet. Motionärerna pekar bl.a. på att en stor del av det gods som transporteras från söderöver kontinenten går via . Motionärerna framhåller att olyckan som skedde och som fick till följd att stängdes av visar hur känsligt vårt transportsystem är. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2016/17:3510 yrkande 13 vikten av stärkta förbindelser vid riksintresse. Motionärerna pekar bl.a. på att det faktum att trafiken i står och faller med enskilda förbindelser blev tydligt när exempelvis bron över havererade . I motionen konstateras att de samhällsekonomiska kostnaderna översteg i preliminära beräkningar . är bara ett exempel menar motionärerna på trafikförbindelser som är av riksintresse i tätt befolkade områden. I motionen anges att kapacitetshöjning av den och andra förbindelser samt förstärkande förbindelser är av fortsatt vikt för . I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 30, kommittémotion 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 3 och motion 2016/17:3507 av (C) yrkande 13 framförs att i stället för att arbeta för nationella incitament till internationella transportslag ska vara pådrivande inom Internationella civila luftfartsorganisationen (), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och EU för att skapa internationella lösningar där flyget och sjöfarten kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Motionären pekar i sistnämnda motion bl.a. på att den internationella luftfartsorganisationen fattade beslut om ett globalt klimatstyrmedel för det internationella flyget. Motionären välkomnar detta och menar att det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen är genom ökat samarbete och internationella avtal. I kommittémotion 2016/17:2530 yrkande 23 av m.fl. (M, C, L, KD) efterfrågas att regeringen ska verka för att ett globalt system med utsläppsrätter för flyget kommer på plats inom . I motion 2015/16:870 yrkande 1 lyfter och i (båda S) fram vikten av nordiskt samarbete för de viktiga öst-västliga kommunikationerna. Motionärerna konstaterar att för utveckling av samtliga näringar är infrastrukturen viktig. I motionen pekas även på att i norra delen av landet kan man inte minst ur ett gruv- och besöksnäringsperspektiv se en framtida arbetsmarknadsregion som inkluderar , men också och i viss mån . (M) framför i motionerna 2015/16:1574 och 2016/17:560 att ett gemensamt nordiskt infrastrukturtänkande är nödvändigt om ska stå sig i konkurrensen på världsmarknaden. Det är även av stor vikt för arbetsmarknaden, näringslivet och vårt gemensamma nordiska utbyte, menar motionären. I motionen konstateras att en gemensam nordisk arbetsmarknad förutsätter goda kommunikationer. Motionären framhåller att det är viktigt att hitta löningar på gemensamma problem som gör det lättare för människor att resa, jobba och bo samt för företag att transportera gods över våra landsgränser. Motionären anser därför att det finns behov av en gemensam nordisk transportstrategi. I motion 2015/16:2463 yrkandena 1 och 2 pekar (C) på vikten av att säkerställa att kommande utredningsrutiner och utredningsdirektiv ger planerad och prognostiserad infrastrukturutveckling i omgivande länder tillräcklig tyngd när kapacitetsbehovet i det svenska transportsystemet beräknas.