bet · H301UbU16 · 2016-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vuxenutbildningen, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående beredning och tidigare ställningstaganden. Sju motionsyrkanden bereds förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, L och KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Eftergymnasial utbildning för särskoleelever vuxenutbildning i svenska för invandrare Motioner som bereds förenklat 1.Utökad rätt till komvux och utbildningsplikt, punkt 1 (M) 2.Lärlingssystem, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Införande av en vuxpeng, punkt 3 (C, L, KD) 4.Yrkeshögskolan, punkt 4 (M) 5.Yrkeshögskolan, punkt 4 (C) 6.Yrkeshögskolan, punkt 4 (KD) 7.Utbildningsomgångar inom , punkt 5 (M, C) 8.Eftergymnasial utbildning för särskoleelever, punkt 6 (M, SD, C) 9.Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 7 (M) 10.Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 7 (L) 11.Yrkesinriktad undervisning i svenska, punkt 8 (M, C) 12.Validering, punkt 9 (L) 13.Validering, punkt 9 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utökad rätt till komvux och utbildningsplikt 2015/16:855 av m.fl. (S), 2015/16:2164 av m.fl. (S), 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 17, 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 33 och 34. Reservation 1 (M) 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 2 (M, C, L, KD) Införande av en vuxpeng 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 3 (C, L, KD) 2015/16:997 av (S), 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2015/16:2193 av m.fl. (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 22, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 13, 2015/16:2526 av och (båda S) och 2015/16:2734 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4–7. Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 18 och 2015/16:2734 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 7 (M, C) Eftergymnasial utbildning för särskoleelever 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 17 och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 8 (M, SD, C) vuxenutbildning i svenska för invandrare 2015/16:607 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 15, 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 19, 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 29 och 30. Reservation 9 (M) Reservation 10 (L) Yrkesinriktad undervisning i svenska 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 11 (M, C) 2015/16:1514 av och (båda S), 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 14, 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 12 (L) Reservation 13 (KD) Motioner som bereds förenklat 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2015/16:1957 av Per Lodenius och (båda C), 2015/16:2190 av m.fl. (S), 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2015/16:3030 av och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 46 motionsyrkanden om vuxenutbildning från allmänna motionstiden /16. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Av dessa behandlas sju motionsyrkande förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. en utökad rätt till vuxenutbildning (komvux), och validering. liberalerna (FP) har bytt namn till Liberalerna (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utökad rätt till komvux, införandet av en utbildningsplikt och att undersöka möjligheterna till ett lärlingssystem för vuxna. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (M, C, L, KD) och 3 (C, L, KD). Utökad rätt till komvux och utbildningsplikt I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 33 och i kommittémotion 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att alla som kommer till ska göra allt de kan för att göra sig anställningsbara. Eftersom det råder skolplikt t.o.m. nionde klass är det enligt motionärerna rimligt att dessa krav även ställs på människor som kommer till senare i livet. Motionärerna vill därför se över införandet av en utbildningsplikt för dem som inte har gått färdigt . Enligt partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 34 vill motionärerna införa en rätt att läsa in såväl grundläggande som särskild behörighet till högskolestudier inom den kommunala vuxenutbildningen. Denna rättighet ska omfatta alla som är behöriga till sådan utbildning. Detsamma framförs i kommittémotionerna 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 8. Ett lärlingssystem för vuxna och införande av en vuxpeng för vuxenutbildningar I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 17 begärs att möjligheten till ett lärlingssystem för vuxna ska ses över. Enligt yrkande 26 bör regeringen vidare se över möjligheten att införa en s.k. vuxpeng för vuxenutbildningar. Motionärerna vill att den enskilde själv ska få välja utbildningsutförare på samma sätt som i grund- och gymnasieskolan. Pengen bör följa den studerande och tillfalla den valda utbildningsutföraren. Enligt motion 2015/16:855 av m.fl. (S) bör behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken beaktas. Enligt motion 2015/16:2164 av m.fl. (S) bör man överväga att se över enskilda gymnasiebetygs giltighetstid. Ett hinder som försvårar för den som vill utbilda sig och ta igen högstadie- eller gymnasieskola i senare ålder är enligt motionärerna att ett betyg som har beslutats och registrerats före slutbetygets utfärdande, enligt förordningen om vuxenutbildning, bara får tas in i slutbetyget om rektorn på grund av särskilda skäl medger det. På grund av den s.k. åttaårsregeln måste man då i stället läsa om samtliga gymnasieskolans kurser. Bakgrund och gällande rätt En rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux I budgetpropositionen meddelade regeringen sin avsikt att en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux ska införas (prop. 2015/16:UbU1 utg.omr. Promemorian Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (Ds 2015:60) har utarbetats inom () och publicerades . I promemorian föreslås en utökad rätt till komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå behörighet till högskola och yrkeshögskola. Förslagen syftar bl.a. till en livslång rätt till behörighetsgivande utbildning som ska bli en självklarhet och ett fundament i den svenska utbildningspolitiken. I promemorian föreslås bl.a. en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Det hittillsvarande kravet på att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan föreslås tas bort. Det föreslås också en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda förkunskaper för utbildning inom . I båda fallen ska rätten till utbildning gälla för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. I promemorian föreslås också att bestämmelserna om urval till komvux på gymnasial nivå ska utvidgas till att även omfatta dem som har en längre tidigare utbildning. Dessutom ska gruppen vuxna med en svag ställning på arbetsmarknaden vara en av de grupper som prioriteras vid urvalet. De föreslagna författningsändringarna föreslås träda i kraft . pågår två statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna: yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). inleddes satsningen på yrkesvux. Syftet med yrkesvux är främst att ge arbetslösa möjlighet till utbildning men också att motverka brist på yrkesutbildade personer genom att ge den enskilde en möjlighet att genomgå grundläggande yrkesutbildning. Satsningen riktar sig till de grupper som saknar gymnasieutbildning eller som har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Det ska också vara möjligt för den som har läst en studieförberedande utbildning att växla om och skaffa sig en gymnasial yrkesutbildning (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 62). har beslutat att , motsvarande 4 350 nya helårsplatser, avsätts för yrkesvux och beräknar motsvarande 5 000 helårsplatser (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). En satsning på lärlingsvux inleddes . finns ca 2 000 platser inom lärlingsvux. Satsningar på komvux 2016 har beslutat om en satsning på fler utbildningsplatser inom allmänna ämnen i komvux för att ge kommunerna bättre förutsättningar för att anpassa och dimensionera sin vuxenutbildning utifrån den nya rättigheten. Satsningen innebär att kommunerna ges resurser att anpassa organisationen innan rätten till komvux införs. har beslutat att , motsvarande 4 850 nya helårsplatser, avsätts för ändamålet (prop. 2015/16: 1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Detta innebär att komvux och yrkesvux 2016 tilldelats medel motsvarande 9 200 utbildningsplatser utöver de 10 000 platser på komvux och yrkesvux som redan hade aviserats i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet (1 §). Arbetsförmedlingen ska upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering – en etableringsplan (6 §). Deltagarens etableringsplan ska omfatta aktiviteter och minst innehålla utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering och arbetsförberedande aktiviteter. I den tidigare numera upphävda förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning fanns en bestämmelse om att ett betyg som har satts före slutbetyget bara får tas in i slutbetyget om rektorn på grund av särskilda skäl medger det (4 kap. 9 § fjärde stycket). I den nya förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning som ersatte förordning finns det ingen motsvarande bestämmelse. Det finns dock en övergångsbestämmelse (punkt 4 fjärde stycket) som innebär att den s.k. åttaårsregeln kan tillämpas fram till . Vuxenutbildningen ska ge den enskilde en möjlighet att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen har också en central roll i det livslånga lärandet. I dagens kunskapssamhälle är det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Det är också viktigt för att tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskompetens. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är enligt utskottet avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden, inte minst för de många nyanlända och för att förkorta tiden för deras etablering i samhället. Det kunskapslyft som regeringen föreslog i sin budgetproposition och som beslutat om innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utökad rätt till komvux och utbildningsplikt När det gäller yrkandena om utökad rätt till komvux vill utskottet anföra följande. Som framgår ovan har regeringen meddelat sin avsikt att en rätt till behörighetsgivande kurser inom komvux ska införas (prop. 2015/16:UbU1 utg.omr. Promemorian Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (Ds 2015:60) har utarbetats inom (). I promemorian föreslås en utökad rätt till komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå behörighet till högskola och yrkeshögskola. De föreslagna författningsändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats och bereds inom . I sammanhanget kan även nämnas att det görs en omfattande statlig satsning på fler utbildningsplatser inom allmänna ämnen i komvux för att ge kommunerna bättre förutsättningar för att anpassa och dimensionera sin vuxenutbildning utifrån den nya rättigheten. Utskottet ser inte något skäl till att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motionerna 2015/16:2275 (M) yrkande 2, 2015/16:2277 (M) yrkande 2, 2015/16:2736 (M) yrkande 17, 2015/16:2775 (M) yrkande 8 och 2015/16:3241 (M) yrkande 34. Vad gäller yrkandena om att införa en utbildningsplikt för personer som kommer till senare i livet och som inte gått ut så har regeringen meddelat att utbildningsplikt för nyanlända ses över. Utskottet vill understryka att det svenska utbildningssystemet med dess vuxenutbildning står öppet också för dessa personer. Vidare vill utskottet peka på de insatser som görs inom ramen för etableringsinsatser för nyanlända. En deltagarens etableringsplan ska bl.a. innehålla utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering och arbetsförberedande aktiviteter. Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:2277 (M) yrkande 6 och 2015/16:3241 (M) yrkande 33. Ett lärlingssystem för vuxna och införande av en vuxpeng för vuxenutbildningar När det gäller yrkandena om att införa ett lärlingssystem för vuxna och en vuxpeng för vuxenutbildningar kan utskottet konstatera att det pågår två statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna: yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Yrkesvux och lärlingsvux tillhandahåller utbildning som enligt utskottet är viktig för att ge människor en ingång till arbetsmarknaden. Utskottet kan konstatera att regeringen kraftfullt bygger ut yrkesvux . Det pågår således statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna. Utskottet anser att dagens utbildningssystem erbjuder den enskilda individen goda möjligheter att studera inom den kommunala vuxenutbildningen eller att välja eftergymnasial vuxenutbildning, t.ex. yrkeshögskoleutbildningar. Utskottet ser inte något skäl till systemförändringar. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motion 2015/16:2399 (C) yrkandena 17 och 26. Vad gäller frågan om behovet av kompetensförsörjning i en viss region kan utskottet konstatera att regeringen i sin budget kraftfullt byggt ut den eftergymnasiala vuxenutbildningen med satsningar på såväl vuxenutbildning som och högskolan i hela landet i det s.k. (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1 rskr. 2015/16:113). Utskottet anser mot den bakgrunden att någon åtgärd från inte är motiverad och avstyrker motion 2015/16:855 (S). När det gäller den s.k. åttaårsregeln inom komvux är den, som framgår ovan, upphävd. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2015/16:2164 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservationerna 4 (M), 5 (C), 6 (KD) och 7 (M, C). I kommittémotion 2015/16:2734 av m.fl. (M) har motionärerna har tagit fasta på ett antal förslag i promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) som de anser vara viktiga att genomföra vid en framtida reformering av . Det handlar om att krav på behörighet och antagning bör ses över och ändras (yrkande 1). Förkunskapskraven behöver också bli mer förutsägbara och rimliga för den som gått en gymnasial yrkesutbildning (yrkande 2). Vidare bör godkännande av utbildning som huvudregel omfatta tre utbildningsomgångar i stället för dagens två, med möjlighet till färre och längre omgångar (yrkande 3). Motionärerna anser också att Myndigheten för bör få i uppdrag att undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud (yrkande 4) och att även bör få tillstånd att redan nu börja anta studenter till fristående kurser om det finns tomma platser på kurserna (yrkande 5). Vidare anser motionärerna att kvalitetsgranskningen och tillsynen av yrkeshögskoleutbildningarna bör avse enskilda utbildningar och ske utifrån fastslagna kvalitetskriterier som kopplats till resultat och de studerandes utveckling (yrkande 6). Motionärerna anser också att förordningen (2009:130) om behöver bli tydligare för att säkerställa att den ansvariga utbildningssamordnaren ser till att det finns (står för lärande i arbete och innebär att en del av utbildningen sker ute på en arbetsplats) på de utbildningar där det ska ingå (yrkande 7). I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 18 anförs att det bör bli möjligt för utförare av yrkeshögskoleutbildningar att ansöka om tillstånd att bedriva utbildning för än . Enligt yrkande 22 bör regeringen se över möjligheten att inrätta ett basår till på samma sätt som för högskolan, exempelvis som tekniskt basår, så att det är möjligt att gå till trots en teoretisk bakgrund. I kommittémotion 2015/15:2400 av m.fl. (C) yrkande 13 anförs att bör bli mer flexibel för att bättre kunna möta behoven på dagens arbetsmarknad. Det måste bl.a. finnas möjlighet att gå kortare kvalificerade utbildningar inom . I kommittémotion 2015/16:2018 av m.fl. (KD) yrkande 18 begärs satsningar på . I motion 2015/16:997 av (S) framförs att möjligheterna med studieortsbaserad distansutbildning och regionala samarbeten inom ramen för bör beaktas. I motion 2015/16:2193 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör se över möjligheten att rikta en del av utbildningsplatserna inom till utbildning mot barnskötare. I motion 2015/16:2526 av och (båda S) anförs bl.a. att det är angeläget att se över möjligheterna att följa upp de aviserade förändringarna i yrkeshögskoleverksamheten i syfte att säkerställa att anordnarna ges bättre förutsättningar att utveckla kvalitet och samverkansformer. Bakgrund och gällande rätt Eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) regleras inom ett och samma ramverk och går under det samlade begreppet yrkeshögskola. Bestämmelser om finns främst i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Utbildningarna inom präglas av såväl stark arbetslivsanknytning som teoretisk förankring och ska svara mot arbetsmarknadens behov. Utbildningarna kännetecknas framför allt av att de har ett nära samarbete med arbetslivet, som deltar direkt i utformningen av utbildningarna och finansierar den arbetsplatsförlagda utbildningsdelen, lärande i arbete (). Utbildningarna kan anordnas av universitet eller högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare. En utbildning om kan leda fram till en yrkeshögskoleexamen och en utbildning om till en kvalificerad yrkeshögskoleexamen. Studier inom berättigar i likhet med studier inom högskolan till studiemedel . Förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i Bestämmelser om förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i finns i förordningen om . Det krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Det framgår också att Myndigheten för beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 3 och 4 §§ förordningen om ). Den fortsatta utvecklingen av Av propositionsförteckningen () framgår att regeringen avser att överlämna propositionen En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap . Till grund för propositionen finns promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) som innehåller ett antal förslag. Förslagen är enligt promemorian ett led i den fortsatta utvecklingen av . Förslagen tar bl.a. upp följande: – Förutsättningarna för utbildningarnas kontinuitet och långsiktighet förbättras. Det föreslås att ett beslut om att en utbildning ska ingå i som huvudregel ska omfatta tre utbildningsomgångar. För utbildningar där det bedöms finnas ett behov på arbetsmarknaden, men där det är svårt att bedöma behovets omfattning, ska Myndigheten för få besluta om färre utbildningsomgångar. Om myndigheten bedömer att det finns ett långsiktigt behov på arbetsmarknaden av de kunskaper, färdigheter och kompetenser som en utbildning kan ge och behovet av dessa kunskaper, färdigheter och kompetenser inte, eller endast i liten omfattning, tillgodoses utanför , ska ett beslut få omfatta upp till fem utbildningsomgångar. Det föreslås att det ska förtydligas i förordningen om att den ansvariga utbildningsanordnaren ska se till att det finns , om sådant lärande ingår i utbildningen. – Fristående kurser ska kunna erbjudas. Myndigheten för föreslås få i uppdrag att undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud. Myndigheten ska även beskriva kursernas konsekvenser för systemet för statlig finansiering. Det bör dock redan tidigare tydliggöras i förordningen om att om det efter att en utbildning har påbörjats konstateras att det finns tomma platser på utbildningen, kan studerande antas till en eller flera kurser inom utbildningen (fristående kurs). – Yrkeshögskoleutbildningar ska ha en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering. Det föreslås att det inte längre ska vara en förutsättning för att en utbildning ska få ingå i att den har en från samhällssynpunkt lämplig regional placering. Myndigheten för ska i stället vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel för utbildningar inom särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering. Det kan finnas nationella eller andra tungt vägande skäl för att förlägga en utbildning till en särskild plats. – Tillträde till utbildning i . Det föreslås bl.a. att behörighetsgivande förutbildningar ska få erbjudas i anslutning till alla yrkeshögskoleutbildningar, om det finns brist på behöriga sökande och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som yrkeshögskoleutbildningen syftar till att ge. Sådana förutbildningar ska få erbjudas på gymnasial nivå. Vidare föreslås att andra krav på särskilda förkunskaper än krav på kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolans nationella program eller motsvarande kunskaper bara ska få ställas upp om det finns särskilda skäl. Sådana andra förkunskapskrav ska endast få avse yrkeserfarenhet eller andra kunskaper än de nämnda som är av betydelse för utbildningens speciella inriktning eller det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Utöver krav på kunskaper får det också ställas krav på villkor som är en förutsättning för utbildningens speciella inriktning eller det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Det föreslås vidare att Myndigheten för ska få i uppdrag att utreda och föreslå hur enhetligare förkunskapskrav för yrkeshögskoleutbildningar kan se ut och införas. – Tillsyn och kvalitetsgranskning. För att det ska bli tydligare för utbildningsanordnare inom vad de kan förvänta sig av den tillsyn som bedrivs av Myndigheten för föreslås att det ska införas en definition av vad som avses med tillsyn i förordningen om . För att markera att Myndigheten för i större omfattning än bör lämna råd och vägledning i samband med tillsynen föreslås att det i förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för anges att myndigheten inom ramen för sin tillsyn ska lämna råd och vägledning till utbildningsanordnarna. Genom förslagen om ökad kontinuitet och långsiktighet i utbildningar kommer kvalitetsgranskningen att få ökad betydelse. Det föreslås därför att kvalitetsgranskningen, i likhet med tillsynen, ska avse enskilda utbildningar.