bet · H301FiU41 · 2016-06-17 00:00:00 — har det genomförts två utredningar om finansiella oberoende och balansräkning. Inget av förslagen har lett till lagstiftning. Efter utredningarna har det, enligt direktionen, tillkommit en del nya omständigheter som bör tas upp i en översyn av riksbankslagen. Det handlar t.ex. om köp av obligationer som påverkar balansräkning, resultat och behov av kapital. En annan omständighet som bör beaktas är Nordeas planerade övergång till en filialstruktur, vilket bl.a. påverkar behov av valutareserv. Direktionen anser också att möjligheter att ingå internationella swappavtal bör vara kvar i riksbankslagen även om det kan finnas skäl att göra texten mer lättillgänglig. Kontantförsörjning, betalningssystem och krissamordning Ett flertal utredningar har behandlat kontantrelaterade frågor, men resultaten har ännu inte kommit in i lagstiftning. Direktionen framhåller vikten av att , andra myndigheters och privata aktörers ansvar för en väl fungerande kontanthantering klargörs i lagsstiftningen. Användningen av kontanter har minskat och sedlar och mynt har fått konkurrens från andra betalningsmedel. Utvecklingen är positiv, men det finns också risker. En översyn av riksbankslagen bör därför klargöra vad det egentligen betyder att enligt lag har monopol på att ge ut sedlar och mynt och om privat utgivning av betalningsmedel bör bromsas eller regleras i större utsträckning än . Ansvaret för krissamordning i betalningssystemet behöver också klargöras, enligt direktionen. har i praktiken ansvar för ett antal statistikområden. Direktionen konstaterar att det i riksbankslagen saknas uppgifter om att har statistikansvar inom dessa områden och att det också saknas en sammanhållen beskrivning av de rättigheter och skyldigheter som följer av detta ansvar. Utskottet konstaterar att det är riksbankslagen senast reformerades och att grundstommen i den nuvarande lagen är . har det ekonomisk-politiska landskapet förändrats. Finanskrisen och den efterföljande ekonomiska avmattningen i stora delar av världen ställer nya krav på stabiliserings- och penningpolitiken. Finansiell stabilitet var ett begrepp som sällan diskuterades när det nuvarande penningpolitiska ramverket togs fram . är finansiell stabilitet ett eget politikområde. Finansmarknaderna har förändrats och nya nationella och internationella regelverk och instrument växer fram. I har fått huvudansvaret för den s.k. makrotillsynen, har införlivats i svensk lagstiftning och har utsetts till s.k. resolutionsmyndighet. Under och efter finanskrisen ställdes inför problem som inte förutsågs när den nuvarande lagstiftningen lades fast. har dessutom, i sällskap med flera andra centralbanker, sänkt styrräntan till minusnivå som man köpt omfattande tillgångar i form av statsobligationer för att öka likviditeten i ekonomin. Frågan om en större översyn av riksbankslagen har diskuterats länge men uppmärksammades särskilt 2010, då och Riksbanksfullmäktige i en framställning till föreslog att en eller flera utredningar skulle tillsättas för att se över det svenska finansiella regelverket, inklusive en översyn och en modernisering av riksbankslagen. Utskottet uppmanade då regeringen att utreda de områden som togs upp i framställningen, utom förslaget om en översyn av riksbankslagen. Enligt utskottet borde ett beslut om en översyn av lagen tas först när övriga utredningar genomförts, eftersom resultatet av utredningarna med stor sannolikhet skulle komma att aktualisera ändringar i lagen. har ett antal utredningar genomförts. Bland annat har den s.k. lämnat två omfattande betänkanden, och Utredningen om finansiella oberoende och balansräkning har lämnat ett betänkande. har utskottet också behandlat två externa utvärderingar av penningpolitiken som båda rekommenderat utskottet att utreda och se över det penningpolitiska ramverket och den nuvarande riksbanksregleringen. Utskottet noterar att i bl.a. sitt remissvar på Goodfriends och utvärdering anser att ramverket för makrotillsynen bör utredas på nytt i anslutning till en översyn att riksbankslagen. Som utskottet anförde i sitt ställningstagande till Goodfriends och utvärdering under rubriken av penningpolitik –2015 har tilldelats huvudansvaret för makrotillsynen. Utskottet delar dock uppfattningen att ansvaret, befogenheterna, verktygen och processen kring makrotillsynsbeslut behöver förtydligas och läggas fast. Utskottet konstaterar att frågan bereds i och enligt utskottets mening är det viktigt att regeringen föreslår ett sammanhållet och tydligt ramverk för den svenska makrotillsynen. I den mån regeringens förslag berör riksbankslagen bör det enligt utskottets uppfattning tas om hand i utredningen av riksbankslagen. När det gäller finansiella oberoende kan utskottet konstatera att frågorna om exempelvis hur bankens balansräkning, egna kapital och vinstdisposition bör regleras i riksbankslagen har utretts av den s.k. (finansiella oberoende och balansräkning, SOU 2013:9). Utskottet gör bedömningen att kunskapsläget i dessa frågor därmed är gott. Det bör också noteras att riktade kritik rörande delar av regleringen av institutionella och finansiella oberoende. Mot den bakgrunden finner utskottet att det inte är motiverat att fördröja ändrade regler på detta område mer än nödvändigt, vilket sannolikt skulle bli fallet om de inkluderades i den breda översyn av riksbankslagen som utskottet föreslår nedan. Utskottet föreslår därför i stället att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör lämna förslag till med utgångspunkt från betänkande och de remissynpunkter som lämnades med anledning av betänkandet. har förstärkt valutareserven med motsvarande via upplåning i . Förutsättningarna för statens upplåning och skuldförvaltning regleras bl.a. i 5 kap. budgetlagen (2011:203). Enligt 5 kap. 1 § får regeringen, eller om regeringen så bestämmer , efter ett årligt bemyndigande från ta upp lån till staten för vissa angivna ändamål. Ett av de ändamål som anges är att tillgodose behov av valutareserv. Regeringen har i instruktion (SFS 2007:1447) och regleringsbrev fört detta bemyndigande vidare till myndigheten. Av bestämmelserna följer inte att har en obetingad dragningsrätt på tillskott av medel från staten för att tillgodose behovet av valutareserv. En sådan ordning vore orimlig eftersom statens möjligheter att ta upp lån i utländsk valuta är begränsad. En avvägning mellan behov av att förstärka valutareserven och behov av lån i utländsk valuta till andra ändamål, t.ex. betalningar av räntor på utestående lån och återbetalning av förfallande valutalån, måste därför kunna göras. Utskottet anser att bestämmelserna bör tydliggöras inom ramen för de förslag som regeringen ska ta fram med utgångspunkt från . I väntan på nya bestämmelser anser utskottet att en förstärkning av valutareserven genom extra upplåning via endast bör ske om det finns synnerliga skäl och med hänsyn tagen till statens lånebehov i övrigt. I förarbetena till budgetlagen (prop. 1994/95:150) förutsätts att sådana avvägningar görs inom ramen för samrådsformerna för det penning- och statsskuldspolitiska området. Efter dessa överväganden anser utskottet att det nu är dags att göra en bred utredning av riksbankslagen och det svenska penningpolitiska ramverket. Goodfriend och King anser i sin utvärdering att prisstabilitetsmålet, inflationsmålspolitiken och den legala ramen med en oberoende centralbank som lades fast varit mycket framgångsrik jämfört med de penningpolitiska system som haft tidigare. Utskottet delar den slutsatsen och anser att detta bör vara utgångspunkten när lagen nu utreds i syfte att göra regleringen tydlig och se till att den motsvarar dagens krav och behov. Enligt utskottets mening är det viktigt att utredningen av riksbankslagen är parlamentarisk och att den har ett brett upplägg. Utskottet anser att bl.a. följande områden bör behandlas i utredningen: • Penningpolitikens mål och medel. Inom detta område bör det bl.a. diskuteras hur tydlig och konkret riksbankslagen bör vara när det gäller målet för penningpolitiken. Bör det i lagen skrivas in att ska ta hänsyn till den realekonomiska utvecklingen när penningpolitiken utformas? definierar nivå och målvariabel för inflationsmålet. Bör inflationsmålets fastställas av någon annan än , t.ex. av ? Bör inflationsmålets nivå och målvariabel fastställas i lag? Vilka instrument bör ha till sitt förfogande för att lösa sitt penningpolitiska uppdrag? Hur bör använda dessa instrument för att uppnå de uppsatta målen? • Förtydligande av ansvar för finansiell stabilitet. Med anledning av det nya krishanteringsramverket och att har fått huvudansvaret för makrotillsynen är det angeläget att förtydliga ansvar inom det finansiella stabilitetsområdet. Bör möjligheter att ge nödkrediter utvidgas? Hur påverkar det nya krishanteringsramverket möjligheter att ge nödkrediter? Bör få möjligheter att ge likviditetsstöd vid allvarliga störningar i likviditetsförsörjningen (får denna typ av stöd endast ges i penningpolitiskt syfte)? Inom detta område bör det bl.a. analyseras och bedömas om direktionens nuvarande sammansättning är effektiv och ändamålsenlig. Även Riksbanksfullmäktiges nuvarande sammansättning och uppdrag bör analyseras och utvärderas. • Valutapolitik och roll i IMF-sammanhang. Översynen bör bedöma om det finns anledning att i riksbankslagen förtydliga ansvarsfördelningen i valutapolitiken. Översynen bör även överväga den nuvarande ansvarsfördelningen av IMF-åtaganden. • Den demokratiska granskningen av och penningpolitiken. I översynen bör det bl.a. analyseras och bedömas om det finns alternativa sätt att organisera granskningen, om ansvaret för granskningen bör skrivas in och förtydligas i riksbankslagen och om informations- och redovisningsansvar bör anges i regleringen. Utifrån granskningsperspektivet bör även Riksbanksfullmäktiges uppgifter, kontrollfunktion och redovisningsansvar gentemot diskuteras. • ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och betalningssystemet. ansvar för en väl fungerande kontanthantering och för krisberedskapen i betalningssystemet bör fastställas i lagstiftningen. Utredningen bör som utgångspunkt använda utredningsbetänkandena Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (SOU 2011:78) och Svensk kontanthantering (SOU 2014:61) och även klargöra ansvar för kontantförsörjningen och betalningssystemet i stort. Innebörden av monopol på att ge ut sedlar och mynt bör analyseras och belysas utifrån det faktum att efterfrågan på kontanter har minskat och att kontanter har ersatts av framför allt olika former av elektroniska pengar. Utskottet konstaterar också att en del av den kommande utredningens förslag kan vara grundlagspåverkande. Eventuella sådana förslag bör hanteras samlat i utredningen och presenteras före riksdagsvalet . Utifrån det som sagts ovan föreslår utskottet att regeringen möjligt tillsätter en parlamentarisk utredning och översyn av riksbankslagen (1988:1385) och det svenska penningpolitiska ramverket. Detta bör ge regeringen till känna. Utredningen bör bl.a. granska och analysera frågor inom de områden som utskottet beskriver ovan. Eventuella grundlagspåverkande förslag ska som tidigare nämnts hanteras samlat i utredningen och presenteras före riksdagsvalet . Protokoll från offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitik –2015 Utskottssammanträde 2015/16:44 Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitik Utvärderarna och sammanfattade utvärderingen. Ledamöternas och inbjudnas frågor besvarades av dom inbjudna talarna. Närvarande: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (V), (S). när vi behandlar Utvärderingen av penningpolitik 2010-2015 vill jag rikta ett särskilt varmt tack till de två externa utvärderare som vi haft möjlighet att ha, och , för en mycket intressant och väl genomförd utvärdering. Det är den tredje i raden av externa utvärderingar som finansutskottet låtit göra med mellanrum. Jag vill också från finansutskottet rikta ett stort och varmt tack till de över 20 remissinstanser och enskilda som har bidragit med sina synpunkter under den remissrunda kring utvärderingen som vi genomfört. Sist men inte minst: ett särskilt tack till personalen på kansliet! Ni har gjort ett fantastiskt jobb med ett mycket omfattande material för att få fram det här betänkandet. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i detsamma. Innan jag går in på utskottets bedömningar av de sex slutsatser och de 15 rekommendationer som King och Goodfriend presenterat vill jag också tacka övriga partier för att vi under processen med utvärderingen enats om att göra en översyn av riksbankslagen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 De senaste förändringarna av lagen genomfördes för att anpassa den till EG-fördraget och stadgan för ECBS och ECB. Mycket har hänt , och det är nu dags att fundera över om vårt penningpolitiska ramverk och lagstiftningen kring är i tiden eller om förändringar behövs. Överenskommelsen som vi nått i utskottet innebär att riktar två tillkännagivanden till regeringen. För det första bör regeringen tillsätta en parlamentarisk utredning av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. För det andra bör regeringen lämna förslag till om finansiella oberoende med utgångspunkt i den så kallade betänkande. Utskottet är enigt i sin slutsats att ingångsvärdet för utredningen av riksbankslagen bör vara att målet om prisstabilitet och den legala ramen med en oberoende riksbank har varit framgångsrik. Men vi pekar också på flera områden där det finns behov av nya analyser och bedömningar: penningpolitikens mål och medel förtydligande av ansvar för finansiell stabilitet valutapolitiken och roll i IMF-sammanhang ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och betalningssystemet den demokratiska granskningen av penningpolitiken. Utskottet är också tydligt med att om det bedöms aktuellt med förslag som kan påverka grundlagen bör de presenteras före riksdagsvalet . Frågorna om finansiella oberoende har utretts i den så kallade , och utskottet menar att regeringen bör återkomma med förslag om eventuella regeländringar inom området. Så till och Goodfriends externa utvärdering av penningpolitiken 2010-2015. I utredningen presenteras som sagt sex slutsatser och 15 rekommendationer. Låt mig börja med slutsatserna i något förkortad och kondenserad version. För det första: hantering av återhämtningen av svensk ekonomi genom höjningen av styrräntorna från till mellan föreföll inte orimlig i ljuset av den information man då hade. Direktionens medlemmar godtog också detta på det stora hela. De åsiktsskillnader som medlemmarna då uppvisade var relativt små. För det andra: var sen med att uppfatta hur omfattande problemen i omvärlden och inte minst i euroområdet var och början av 2012. Man var därför också sent ute med att börja sänka räntorna, framför allt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 Denna situation förvärrades av också av att antagandena om troliga räntebanor i omvärlden skilde sig markant från bedömningarna på de finansiella marknaderna. Följden blev att den prognostiserade inflationen blev mycket högre än det faktiska utfallet. Allvarligast var dock den växande skillnaden mellan den framtida reporäntebana som förutsåg och den räntebana som kunde utläsas av priserna på de finansiella marknaderna. uppstod tydliga spänningar och oenighet i direktionen kring hur pass stram penningpolitik som borde föras. För det tredje: Alla ledamöter i direktion ägnade mycket tid åt att fundera över och redogöra för sin syn på den framtida reporäntebanan, trots att framtiden var oviss och marknaden inte lade någon större vikt vid den. Detta, menar utredarna, blev ett sätt att i själva verket skyla över de stora åsiktsskillnaderna om penningpolitikens inriktning. För det fjärde: Både majoriteten i direktionen och de som hade avvikande meningar hade en mycket hög tilltro till egna prognoser, som var framtagna utifrån bankens egna modellkonstruktioner och alltid gav vid handen att 2-procentsmålet skulle uppnås på medellång sikt. En större ödmjukhet i förhållande till de egna modellerna hade varit på sin plats, menar utredarna. För det femte: Från att man under 2010-2011 hade varit relativt enig i direktionen ökade spänningarna , och de övergick i direkt oenighet, inte bara om räntesättningen utan också om penningpolitikens mål. Oenigheten handlade om i vilken utsträckning skulle ta hänsyn till de ökande bostadspriserna och den ökande utlåningen till hushållen och om det var motiverat att sätta en högre reporänta än vad som var motiverat om man bara såg till inflationen framåt. Majoriteten i direktionen menade att om ingen annan gjorde något åt detta var man själv tvungen att agera. De ledamöter som hade en annan uppfattning än majoriteten gjorde en betydligt snävare tolkning av uppdraget att nå prisstabilitet och ville hålla sig till att försöka sätta räntorna så att inflationsmålet skulle nås till . För det sjätte: Det blev ett högt tonläge i debatten mellan direktionens ledamöter. Detta, menar utredarna, riskerar att skada direktionens anseende hos allmänheten. Olika uppfattningar och bedömningar är naturliga och viktiga inslag i direktionens arbete, menar utredarna, men den typen av oenighet måste hanteras annorlunda. Utvärderarna lämnar också 15 rekommendationer inom fyra områden: penningpolitik, finansiell stabilitet, redovisningsansvar och organisation. Jag tänker inte gå igenom dem alla här och utan nöjer mig med att konstatera att flera av dessa kommer att bli prövade inom ramen för utredningen om riksbankslagen, bland annat den viktiga frågan om behovet av att förtydliga ansvar för den finansiella stabiliteten. konstaterar att utvärderarna på det hela taget gör ungefär samma bedömningar av penningpolitiken som utskottet gjort självt. Det vill säga att hade kunnat föra en mer expansiv penningpolitik och inledningen av 2014. När det handlar om den kritik som utvärderarna riktar mot avseende bland annat prognosmetoder, modeller och uppföljning utgår utskottet från att tar till sig densamma. Bland annat behöver erfarenheterna av det starka fokuset på räntebanorna utvärderas grundligt. Utskottet delar också utvärderarnas uppfattning att frågorna om makrotillsynsbeslut behöver förtydligas och konstaterar att regeringen måste presentera ett tydligt och sammanhållande ramverk för den svenska makrotillsynen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 Under slutet av den period som utvärderingen avser har vi kunnat konstatera att gjort en omläggning till en extremt expansiv penningpolitik som saknar motstycke i svensk ekonomisk historia. har fattat beslut om att sänka räntan under noll och att genomföra massiva köp av statspapper. Denna expansiva penningpolitik är vi dock långt ifrån ensamma om, tvärtom. Inte minst är ett exempel på det. Det måste dock sägas att vi trampar obruten mark här. Om, och i så fall på viket sätt, detta kommer att påverka ekonomin i på är det svårt, för att inte säga omöjligt, att veta. har vi också kunnat notera att inflationen har börjat stiga men att den fortfarande ligger långt under målet. Utvärderarna tar också upp ett antal frågor som rör redovisningsansvar gentemot . I detta sammanhang vill jag, som framgår av betänkandet, framhålla att utskottet på eget initiativ tillsatte en arbetsgrupp för att se över formerna för hur vi granskar penningpolitiken. Vi kommer att återkomma med förslag till eventuella förändringar för att uppnå en skarpare och mer distinkt granskning . Det är dock viktigt att säga - och jag ska avsluta med detta - att när vi har tittat på hur vi granskar vår riksbank i kan vi i konstatera att vi har en förhållandevis väl utbyggd demokratisk kontroll och granskning av jämfört med hur det ser ut i de flesta andra länder. Det hindrar dock inte att det finns anledning att förstärka den demokratiska granskningen av , och utskottet återkommer alltså med förslag till detta . Vid vår samlade bedömning av utvärderingen har vi särskilt noterat två saker som vi vill framhålla. Det ena är att haft en bra ekonomisk utveckling jämfört med andra industriländer sedan inflationsmålet infördes . Inflationsmålspolitiken och den oberoende har, menar utvärderarna, varit en framgång jämfört med hur penningpolitiken bedrevs tidigare. Den uppfattningen delar vi. Det andra är att den här utvärderingsperioden har varit väldigt turbulent och inneburit stora nya utmaningar. Som King och Goodfriend uttrycker det: "Det fanns ingen handbok som visade hur borde ha agerat i denna i stort sett helt nya situation. Direktionen och avdelningen för penningpolitik fick 'helt enkelt lära genom att göra'." Avslutningsvis vill jag återigen tacka alla partier i utskottet för att vi kommit överens om de två tillkännagivanden som vi nu hoppas att lämnar. har finansutskottet kunnat ta del av och diskutera den externa utvärderingen av den svenska penningpolitiken för av och , som redovisades . Denna utvärdering har därefter gått på remiss, och finansutskottet höll också en offentlig utfrågning om utvärderingen och om remissinstansernas synpunkter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvärdering av Riks-bankens penningpolitik 2010-2015 Utvärderingen innehåller sex slutsatser och 15 rekommendationer. Slutsatserna rör bland annat prognoser, modeller och direktionens arbetssätt. Rekommendationerna rör penningpolitiken, finansiell stabilitet, redovisningsansvar och organisation. Remissinstanserna anser att utvärderingen är intressant och välkomnar den. Flertalet av remissinstanserna delar i stort utvärderingens slutsatser om penningpolitiken, men merparten av de kommenterande remissinstanserna är negativa till att konkretisera inflationsmålet där på finansministerns rekommendation skulle både definiera och siffersätta inflationsmålet. Utvärderingen påpekar att ett problem var den växande skillnaden mellan prognos över den framtida räntebanan och marknadens förväntade räntebana. Utskottet utgår ifrån att beaktar kritiken och till exempel fortsätter med sitt utvecklingsarbete av prognosmetoder, modeller och uppföljning. Erfarenheterna av räntebanorna behöver utvärderas grundligt. I utvärderingen framför Goodfriend och King rekommendationer kring mål, medel och styrning av penningpolitiken. Eftersom dessa innebär omfattande förändringar av det rådande penningpolitiska ramverket anser finansutskottet att dessa förslag bör behandlas i en bred parlamentarisk utredning. Jag återkommer till detta. beslutade regeringen att ge huvudansvaret för makrotillsynen. Utvärderarna anser att befogenheter, verktyg och processen kring makrotillsynsbeslut bör förtydligas. Utskottet delar den synpunkten. Frågan bereds i , och det är viktigt att regeringen presenterar ett sammanhållet och tydligt ramverk för den svenska makrotillsynen. Grunderna i den nuvarande riksbankslagen är , och mycket har hänt inom till exempel penningpolitiken och finansiell stabilitet . Finansiell stabilitet har blivit ett eget politikområde. I har, som sagts, huvudansvaret för makrotillsynen. trädde beslutet att riksbank ska ha en självständig ställning gentemot riksdag och regering i kraft. Världen har genomgått en finanskris. har ställts inför nya icke förväntade problem, och man har sänkt styrräntan till minusnivå som man har köpt statsobligationer för att öka likviditeten i ekonomin. Detta är nya förutsättningar som man delar med flera andra länders centralbanker. En större översyn av riksbankslagen har diskuterats tidigare. Flera utredningar har genomförts; bland annat har lämnat två omfattande betänkanden, och utredningen om finansiella oberoende och balansräkning har lämnat ett betänkande. har utskottet också behandlat två externa utvärderingar.