bet · H301SoU6 · 2016-03-14 00:00:00 — som är en ideell organisation, består av lokala jourer runt om i landet, ett förbundskansli och en kostnadsfri nationell stödlinje. Brottsofferjourerna stöder brottsoffer, vittnen och anhöriga. Vid behov kan brottsoffer få stöd vid kontakter med hjälpinstanser som kan ge t.ex. psykologisk hjälp, skyddat boende eller ekonomiskt understöd. Stödpersonen ger också vägledning i brottmålsprocessen. Utskottet har förståelse för motionärernas förslag men delar inte bedömningen att bestämmelsen i 5 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen bör skärpas. Motion 2015/16:792 (V) yrkande 5 avstyrks. Våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om våld i nära relationer, dödsfallsutredningar, kvinnojourernas finansiering och hedersrelaterat våld. Jämför reservationerna 14 (V), 15 (V), 16 (M, C, L, KD), 17 (SD) och 18 (L). Våld i nära relationer I motion 2015/16:586 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om uppföljning av rekommendationer för att upptäcka våld i nära relationer. I motion 2015/16:748 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om en utredning om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att en ny indikator för de skyddade boendenas tillgänglighet för kvinnor med funktionsnedsättning bör läggas till i öppna jämförelser av kommunernas stöd till brottsoffer vid våld i nära relationer. I motion 2015/16:959 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur de brister som konstaterat i kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld ska åtgärdas. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska kunna skapas tillräckligt med platser på skyddade boenden som är utformade efter de ungas behov. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en handlingsplan för inrättandet av resursjourer som har kompetens att ta emot missbrukande kvinnor respektive kvinnor med psykiska funktionsnedsättningar. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att sammanställa situationen för papperslösa kvinnor och deras våldsutsatthet. I motion 2015/16:959 av m.fl. (V) föreslås i yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att självmord som misstänks ha begåtts efter hot och påtryckningar i en hedersrelaterad kontext ska omfattas av utredningsförfarandet i dödsfallsutredningar. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att dödsfall som inträffat utomlands omfattas av utredningsförfarandet. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att försök till dråp och mord ska omfattas av utredningsförfarandet. I motion 2015/16:2334 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om att se över stödet till bl.a. kvinnojourer i syfte att göra det mer långsiktigt. Liknande förslag lämnas i motion 2015/16:1152 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1742 av (M) och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 18. I motion 2015/16:1860 av m.fl. (S) föreslås i yrkande 1 ett tillkännagivande om att kvinnojourernas verksamhet ska stärkas och i yrkande 2 om att se över anslagen till kvinnojourerna för att stärka deras ekonomiska förutsättningar. I motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 23 ett tillkännagivande om att personer som lyckats bryta sig loss från ett liv under hedersrelaterat förtryck bör tilldelas kontaktpersoner av som ska ge fortsatt stöd och följa upp etablerandet i majoritetssamhället. I yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om utvecklat föräldrastöd med särskild inriktning på att lära föräldrar med bakgrund i hederskulturer hur de bör agera för att vara goda föräldrar i enlighet med svenska värderingar. I motion 2015/16:779 av (FP) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att utreda ett nationellt kunskapslyft genom spetsutbildningar och kompetensutveckling inom hedersrelaterat våld och förtryck för sjuksköterskor, kuratorer, psykologer, socionomer, poliser, jurister och lärare så att de på ett bättre sätt ska kunna jobba med drabbade individer. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att ungdomar som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck inte bör placeras i behandlingshem utan specialistkunskaper om hedersrelaterat våld och förtryck. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett mellantvång i socialtjänstlagen, med innebörden att föräldrar inte ska kunna tacka nej till samarbete med . har enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och an-svara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. bör såväl vid planeringen av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. funktionsnedsättning, utländsk bakgrund, missbruk och beroende eller risk för hedersrelaterat våld, se föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer. Av de nämnda föreskrifterna och allmänna råden framgår vidare att socialnämnden vid behov ska erbjuda bl.a. våldsutsatta vuxna, och den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner, stöd och hjälp i form av ett lämpligt tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett skyddat boende, bör boendet ha tillräcklig bemanning och tillräckliga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuellt medföljande barn oavsett ålder och kön. har papperslösa rätt till hälso- och sjukvård och tandvård som inte kan vänta, mödrahälsovård, preventivmedelsrådgivning och vård i samband med abort, se lag (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. rekommenderar att rutinmässiga frågor om våld ställs av hälso- och sjukvården för kvinnor som uppsöker mödrahälsovård och psykiatrisk vård. Så kallade dödsfallsutredningar ska göras i vissa fall när brott har begåtts mot ett barn och barnet har avlidit med anledning av brottet, eller när en kvinna eller man har avlidit med anledning av brott av en närstående, se lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall. Självmord omfattas inte av utredningsverksamheten och dödsfall som skett utomlands får utredas om personen vid dödsfallet var svensk medborgare. Utredningssystemet syftar till att försöka identifiera brister i samhället på ett övergripande plan. Lokala ideella organisationer vars verksamhet riktas till våldsutsatta kvinnor och deras barn samt våldsutsatta flickor för att erbjuda dem stöd och skydd mot mäns våld kan beviljas statsbidrag enligt förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer. Ansökningarna prövas av . Ideella organisationer med riksintresse, t.ex. Roks, som bedriver frivilligt arbete för att motverka våld mot kvinnor kan beviljas statsbidrag enligt förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området m.m. prövas av . I 22 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, finns en bestämmelse om det s.k. mellantvånget. Mellantvång kan tillämpas om den unge är och till följd av ett beteende som avses i 3 § LVU kommer att behöva beredas vård om beteendet fortsätter. Mellantvånget kräver att det stöd eller den behandling som den unge behöver inte kan ges med samtycke av den unge själv, om han eller hon fyllt , och av den unges vårdnadshavare. får enligt bestämmelsen besluta att den unge ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson eller att den unge ska delta i behandling i öppna former inom . Betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga utsågs en nationell samordnare med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer (dir. 2012:38). lämnade samordnaren sitt slutbetänkande Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. Förslag för ett effektivare arbete (SOU 2014:49). Samordnaren lämnade ett antal förslag till regeringen om lagändringar och uppdrag, men även ett stort antal förslag, råd och uppmaningar riktade till beslutsfattare och alla andra i samhällets olika verksamheter. Samordnaren föreslog bl.a. att det i varje kommun bör finnas en operativ arbetsgrupp mot våld i nära relationer. I arbetsgruppen ska myndigheter arbeta tillsammans kring insatser för barn och vuxna som är, eller riskerar att bli, utsatta för allvarligt våld. Vidare föreslogs särskilda lotsar inom hålla ihop insatserna för personer utsatta för våld i nära relationer. För våldsutsatta barn bör ha särskilda barnlotsar. Kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende för våldsutsatta föreslogs regleras i socialtjänstlagen, och det ska krävas tillstånd för att driva ett skyddat boende. Samordnaren ansåg också att det behövs en särskild utredning om barns situation i skyddade boenden för att tydliggöra barnens rättsliga ställning, vårdnadshavarnas rättigheter och vilket ansvar socialnämnden har. föreslogs genomföra en försöksverksamhet som stöder rutinmässiga frågor om våldsutsatthet till patienter i hälso- och sjukvården och brukare i . Samordnaren föreslog vidare att kvinnojourerna och brottsofferjourerna skulle förstärkas genom att den nuvarande statliga bidragsformen ändras till ett långsiktigt organisationsbidrag. Samordnaren föreslog även att arbetet med dödsfallsutredningarna skulle vidareutvecklas och att en modell för lokala haveriutredningar vid allvarligt våld i nära relationer skulle utvecklas. Utredningarna är tänkta att snabbare visa vilka erfarenheter som kan dras från de enskilda fallen. föreslogs kartlägga omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Förslagen i det nämnda betänkandet (sammanlagt 52 förslag) bereds inom . Det planeras inte någon skrivelse eller proposition men en del av förslagen har tagits om hand genom olika uppdrag till myndigheter genom regeringsbeslut. Se även förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer under Gällande rätt. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck En utredare har haft i uppdrag att föreslå en samlad nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Som en del i uppdraget ingick att utvärdera och bedöma de insatser som regeringen genomfört –2014. lämnades delbetänkandet Ett jämställt samhälle fritt från våld – Utvärdering av regeringens satsningar 2010–2014 (SOU 2014:71) och lämnades slutbetänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). Strategin ska utgöra en grund för uppföljning och utvärdering av regeringens insatser för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Förslaget till en nationell strategi består av åtta långsiktiga mål, och inom varje målområde finns det sedan ett antal prioriterade delmål. Målområde 1: Nationell styrning, organisering, samordning och uppföljning Den nationella styrningen, organiseringen, samordningen och uppföljningen av strategin ska öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Målområde 2: Kunskap, kompetens och forskning Befintlig kunskap och kompetens ska systematiseras och spridas. Praktiken ska vara kunskapsbaserad, och yrkesverksamma ska ha relevant kompetens för att kunna genomföra sina arbetsuppgifter. Forskning ska stärkas och verkningsfulla metoder ska utvecklas, målgruppsanpassas samt omsättas i praktiken i arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Målområde 3: Våldsförebyggande arbete Samhällets insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska stärkas, systematiseras och samordnas inom samtliga relevanta områden och på alla våldspreventiva nivåer. Målområde 4: Ett proaktivt, likvärdigt och samordnat rättsväsende Rättsväsendets förmåga att förebygga och beivra mäns våld mot kvinnor och barn samt hedersrelaterat våld och förtryck ska stärkas. Målområde 5: Skydd, stöd och behandling för flickor och unga kvinnor som utsätts för pojkars och mäns våld och hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för flickor och unga kvinnor som utsätts för pojkars och mäns våld samt hedersrelaterat våld och förtryck ska vara likvärdiga och av god kvalitet. Tillgång till skydd, stöd och behandling ska öka. Målområde 6: Skydd, stöd och behandling för kvinnor som utsätts för mäns våld och hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för kvinnor som utsätts för mäns våld samt hedersrelaterat våld och förtryck ska vara likvärdiga och av god kvalitet. Tillgång till skydd, stöd och behandling ska öka. Målområde 7: Skydd, stöd och behandling för barn som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för flickor och pojkar som utsätts för mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska vara likvärdiga och av god kvalitet. Tillgång till skydd, stöd och behandling ska öka. Målområde 8: Säkra insatser för pojkar och män som utövar våld mot flickor och kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck Samhällets insatser för att förhindra att pojkar och män utövar våld mot flickor och kvinnor samt hedersrelaterat våld och förtryck ska ske med utgångspunkt i de utsattas säkerhet och våldsutövarens ansvar för sina gärningar. Insatserna ska vara individuellt anpassade och av god kvalitet. Utredningens förslag har remissbehandlats och beredning pågår inom . En skrivelse planeras . Skrivelsen kommer även att hantera betänkandet Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86). Bakgrund och pågående arbete Kvalitetsutveckling av arbetet mot våld i nära relationer har –2014 haft regeringens uppdrag att fördela utvecklingsmedel för att ge stöd till våldsutsatta kvinnor, till barn som utsatts för eller bevittnat våld och till våldsutövare (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 s. 154). har vidare haft i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna skapa ett nationellt och regionalt kunskaps- och metodstöd för att utveckla kvaliteten i arbetet. För uppdragets genomförande har det avsatts , varav 70 miljoner fördelats till kommunerna och 20 miljoner till ideella organisationer. En slutrapport av uppdraget, inklusive en oberoende granskning och brukarundersökning som genomförts av () har lämnats till regeringen . Av framgår att kommunerna i huvudsak har använt utvecklingsmedlen till att arbeta med att kartlägga omfattningen av våld i nära relationer, samordna och samverka inom kommunerna och mellan kommuner och andra organisationer. De har även utvecklat personalens kompetens samt tagit fram eller reviderat rutiner, riktlinjer och checklistor för arbetet med att ge stöd till våldsutsatta kvinnor, barn som utsatts för eller bevittnat våld samt till våldsutövare. Det framgår vidare att kommunernas arbete går framåt. Dock finns det betydande skillnader över landet när det gäller vilket stöd våldsutsatta barn och vuxna, barn som bevittnat våld samt våldsutövare kan få. Utvärderingen av medelsfördelningen till kommunerna visar också att de prestationsinriktade bidragen delvis kan ha bidragit till att befästa skillnader genom att kommuner som haft svårare att leva upp till prestationskraven, i mindre utsträckning tar del av utvecklingsmedlen. Även det resurskrävande ansökningsförfarandet och kraven på återrapportering kan ha avhållit kommuner från att söka. Slutrapporten ligger till grund för ett nytt beslut om utvecklingsmedel –2018 (S2011/11337/FST och S2016/00633/FST, delvis). får här i uppdrag att fördela, administrera och följa upp utvecklingsmedel om till kommuner, landsting och ideella föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå med syftet att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer, stödet till våldsutsatta kvinnor och barn och till barn som har bevittnat våld samt arbetet med våldsutövare. ska tillsammans med länsstyrelserna och (Nationellt centrum för kvinnofrid) lämna en gemensam plan över hur kompetensstödet till kommunerna och landstingen samt de ideella föreningarna bör utformas. Synpunkter och erfarenheter ska inhämtas från SKL och andra relevanta organisationer och verksamheter med erfarenhet inom området. ska ha det övergripande ansvaret för att på nationell nivå samordna och följa upp uppdraget som även inkluderar att följa samarbetet mellan länsstyrelser och landsting. Uppdraget ska slutredovisas . En årlig redovisning av hur medlen har fördelats och använts ska lämnas respektive 2018. Det kan nämnas att fick ett fortsatt uppdrag att fördela utvecklingsmedlen om och detta ska redovisas (S2014/8440/FST). gav ut Våld – om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer som ett komplement till föreskrifterna och de allmänna råden om våld i nära relationer. syftar till att ge och hälso- och sjukvården vägledning på området och tar upp lagstiftning och förarbeten samt kunskap baserad på forskning och erfarenheter från verksamheterna. Den innehåller även avsnitt om familjerätten och förhållandet mellan och ideella föreningar. har i uppdrag (S2015/06821/JÄM delvis) att kartlägga förekomsten av rutinmässiga frågor i och hälso- och sjukvården, dels om våldsutsatthet för att tidigt upptäcka och erbjuda stöd till kvinnor och barn som utsätts för eller riskerar att utsättas för våld samt barn som bevittnat våld, dels om våldsutövande för att tidigt upptäcka män som utövat eller riskerar att utöva våld. Avsikten är att uppdraget ska pågå –2016 och omfatta totalt . får använda av utvecklingsmedel för att i samverkan med länsstyrelserna och Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid ta fram en webbaserad basutbildning inom området våld i nära relationer till stöd för kommunernas kompetensutveckling. Basutbildningens syfte är att höja kunskapsnivån i kommunerna och stärka personal som möter barn, kvinnor och män som lever med våld i nära relationer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har i uppdrag (S2015/05768/JÄM) att aktivt främja användningen av effektiva våldsförebyggande program i kommuner och andra organisationer inom det civila samhället. Det är en fortsättning på ett tidigare uppdrag om jämställdhet. Myndigheten ska även följa, dokumentera och sprida erfarenheterna av det arbete som genomförs. Uppdraget ska redovisas till senast . gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på hur en strategisk, tydlig och hållbar styrning respektive organisering och ansvarsfördelning kan uppnås när det gäller de pågående nationella uppdrag som (Nationellt centrum för kvinnofrid), i , i och har på delmålsområdet mäns våld mot kvinnor. Förslagen ska grundas i en särskild utvärdering av regeringens befintliga styrning av uppdragen samt hur de är organiserade och ansvaret för olika uppgifter är fördelat Uppdraget ska redovisas . har tagit fram ett antal kvalitetsindikatorer för att kontinuerligt kunna följa och utvärdera insatsen skyddat boende på nationell nivå (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 s. 154). Indikatorerna mäter bl.a. personaltillgång, tillgänglighet och omfattningen av kunskapsbaserad verksamhet. En undersökning som genomfördes –2015 och som omfattar 130 boenden, varav drevs av ideella föreningar, av kommuner och av privata aktörer, visar att de flesta skyddade boenden har en hög säkerhetsmedvetenhet och skriftliga rutiner inom flera viktiga områden samt upprättar genomförandeplaner i enlighet med bestämmelserna i . Områden för utveckling är, enligt , samverkan både med andra enheter inom och med polisen och hälso- och sjukvården. Enligt regleringsbrevet ska redovisa utvecklingen av skyddade boenden utifrån de indikatorer som myndigheten tagit fram och uppdaterat . Av redovisningen ska framgå hur man synkroniserat indikatorerna med öppna jämförelser inom området våld i nära relationer. Statskontoret har följt upp och utvärderat verksamheten med dödsfallsutredningar –2014. Statskontoret konstaterar i sin slutrapport finns det inga ord för – Om utredningar av vissa dödsfall (2014:19) att syftet med utredningsverksamheten inte har uppnåtts. Slutrapporten innehåller bl.a. förslag om hur tillsynen över vissa dödsfall både bland barn och vuxna kan effektiviseras och bli mer omfattande än . För regeringen, myndigheterna och kommunerna har utredningsverksamheten endast haft marginell betydelse. Statskontoret föreslår att det nuvarande systemet kompletteras med tillsyn i varje enskilt fall. pågår ett arbete med att analysera och lämna förslag till de författningsändringar som behövs för att göra utredningsverksamheten mer effektiv och ändamålsenlig. Enligt uppgift från planeras en proposition . I lagstiftningsärendet avseende proposition 2011/12:4 Utredningar avseende vissa dödsfall behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om sådana utredningar. Utskottet uttalade följande (bet. 2011/12:SoU3 s. 10, 2 res. MP, V) och följde utskottet (rskr. 2011/12:23). Utskottet delar regeringens bedömning att självmord inte ska omfattas av utredningsverksamheten. Bedömningen av om självmord har begåtts med anledning av brott riskerar att bli både godtycklig och svår. Vidare bör det vara upp till utredningsmyndigheten att själv avgöra om det finns skäl att utreda ett dödsfall som inträffat utomlands. Utskottet anser även, i likhet med regeringen, att det inte finns tillräckligt med underlag för att föreslå en utvidgning av utredningsverksamheten till att omfatta även försök till dråp eller mord. Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag i dessa delar. För att stärka tjej- och kvinnojourernas arbete avsatte regeringen 2015 och avsätter därefter med syftet att bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella tjej- och kvinnojourerna (prop. 2015/16:1 utg.omr. 13 s. 71). Medlen fördelas i första hand som tvååriga bidrag. Detta sker i enlighet med förordning (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer. uttalade följande om regeringens förslag att avsätta medel för att stärka de ideella kvinno- och tjejjourernas arbete (bet. 2015/16:AU1 s. 24) och följde utskottet (prot. 2015/16:37). Utskottet anser liksom regeringen att det är av största vikt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. Utskottets uppfattning är att de ideella tjej- och kvinnojourerna utgör ett betydelsefullt stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld, och ställer sig därför bakom att tjej- och kvinnojourernas arbete stärks. i har ett regeringsuppdrag att förebygga hedersrelaterat våld. har flera uppdrag – regionalt, nationellt och särskilda – för att förebygga såväl hedersrelaterat förtryck och våld som att motverka att unga blir gifta mot sin vilja. har också i uppdrag att ta fram vägledande material om könsstympning av flickor och kvinnor. På särskilda webbplats, , finns att läsa mer om vad hedersrelaterat förtryck och våld är, om vilka insatser som pågår i landet och i länet. Det är även möjligt att beställa material och få förslag på litteratur i ämnet samt konkreta tips för personer som arbetar inom bl.a. skola och socialtjänst.