bet · H301TU14 · 2016-04-27 00:00:00 — Däremot ger trafikplikten i fråga om sträckan –möjlighet till en mellanlandning i . Av sex upphandlade flyglinjer har fyra mellanlandningar, förutom även ––, –– och ––. Även orterna har trafikerats med mellanlandningar. har flygförbindelser med , med två turer varje vardag och en tur söndag till och från /. I Moras fall medför samslingningen inte någon mellanlandning, utan trafiken från går direkt till eller ankommer direkt från . Däremot får en mellanlandning i . Inför nästa avtalsperiod 2019–2023 kommer åter att genomföra en flygutredning för att kartlägga behovet av flygtrafik för att förbättra tillgängligheten. Utredningen som enligt planeras att genomföras före utgången av dagens avtal, omkring 2017–2018, kommer att omfatta och utreda förutsättningarna för att införa en eventuell trafikplikt. Utskottet kan konstatera att de regionala flygplatserna både har haft och har en fortsatt mycket stor betydelse för att kunna bo och leva och utveckla sysselsättningen och näringslivet i olika delar av . Som framgår ovan av en presenterad rapport från Trafikanalys är dock den ekonomiska situationen för många regionala flygplatser bekymmersam. Det finns olika anledningar till detta, bl.a. att jämfört med många andra länder har en låg befolkningstäthet och att vissa delar av landet är mycket glest befolkade. Många regionala flygplatser behöver därför statliga och kommunala åtgärder för att överleva. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla det angelägna i att statliga myndigheter, kommuner och landsting även fortsättningsvis vidtar de åtgärder som behövs för att främja att verksamheten kan fortgå vid de regionala flygplatserna i olika delar av landet och att resenärerna därmed kan erbjudas väl fungerande möjligheter att resa och förflytta sig. De system som utvecklats och tillämpas anser utskottet vara ändamålsenliga för att främja de regionala flygplatserna, och utskottet avser därför inte att ta något initiativ i frågan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2015/16:614 (S), 2015/16:956 (M), 2015/16:2434 (C), 2015/16:2564 (M), 2015/16:3058 (M) yrkande 9, 2015/16:3147 (KD) yrkande 7 och 2015/16:3148 (KD) yrkande 33. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om . Utskottet framhåller betydelsen av som ett nav i och pekar på att denna fråga ingår som en del i det pågående arbetet med att ta fram en svensk luftfartsstrategi. Utskottet anser i detta sammanhang att det pågående arbetet inte bör föregripas. Jämför reservation 5 (M). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2015/16:3058 att i en alltmer globaliserad värld är goda utrikesförbindelser avgörande för konkurrenskraft. Därför måste som utrikesflygplats utvecklas för att ska vara det självklara valet i för t.ex. lokalisering av företagens huvudkontor. Motionärerna pekar vidare på att genom sitt Scan-Med-korridorsarbete pekat ut och som flaskhalsar i det transeuropeiska nätverket och att flygplatser inte har tillräcklig kapacitet för att möta prognostiserad trafik 2025. Motionärerna framhåller att är viktig för tillväxt i hela landet och välkomnar bl.a. initiativet om s.k. preclearance till som kan komma att öka förutsättningarna för fler direktförbindelser, vilket ytterligare kommer att stärka position. Mot denna bakgrund anför motionärerna att funktion som största flygplats för att säkerställa jobb och tillväxt bör utvecklas och värnas (yrkande 7). Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av som ett nav i för såväl luftfarten som marktrafiken med goda vägförbindelser, busslinjer, pendeltåg och annan tågtrafik. Flygplatsen har två inrikesterminaler och två utrikesterminaler. Vid finns tre rullbanor med en total högsta kapacitet på 84 rörelser . hade ca 22,4 miljoner passagerare, varav ca 17,3 miljoner i utrikestrafik och 5,1 miljoner i inrikestrafik. Enligt prognoserna kommer det internationella resandet att fortsätta öka kraftigt, och spelar därmed en avgörande roll i att ta till vara den potential som finns för både och övriga . I den presenterade rapporten flyg och bostäder redovisar den statliga samordnaren som sin mening att det är helt klart att kapacitet måste byggas ut för att klara kommande stora ökning av antalet resenärer. Enligt samordnaren handlar det då om att bygga en fjärde rullbana för att öka den maximala kapaciteten. Enligt samordnaren krävs det även utbyggnader av uppställningsplatser, terminaler, servicefunktioner m.m. samt investeringar i markanslutningar till och från flygplatsen. Att utveckla som nav har också varit föremål för diskussioner och inspel i det pågående arbetet med att ta fram en svensk luftfartsstrategi. Samordnarens rapport är föremål för beredning, och utskottet anser att denna process inte bör föregripas. Utskottet finner därmed inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker motion 2015/16:3058 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör verka för en fortsatt utveckling av . bifaller därmed helt eller delvis motionsförslag om detta. Övriga motionsförslag avslås. Utskottet understryker betydelsen av och att den är viktig för tillgängligheten i både och övriga landet. Jämför reservationerna 6 (S, MP) och 7 (V). enades den nya stadshusmajoriteten i om en ny s.k. plattform för . Enligt överenskommelsen ska staden verka för att området där ligger ställs om till ett stadsutvecklingsområde med bostäder givet att förhandlingarna med den förhandlingsperson som regeringen utsett visar att kan avvecklas utan att förutsättningarna för jobb och utveckling i regionen försämras. beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det inte bör tillsättas någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Utskottet framförde att regeringens aviserade intention att utse en statlig förhandlingsperson för att samordna kontakterna med kommuner som kan bygga fler bostäder på citynära flygplatsmark är mycket olämplig och att tillsättandet innebär en politisk signal som i sin tur skulle framkalla en osäkerhet om flygplatsens framtid som skulle kunna påverka framför allt näringslivet negativt men även ha återverkningar på t.ex. människors val av bostads- eller arbetsort. Regeringen utsåg en särskild samordnare för att utreda framtiden för . I samordnarens uppdrag har ingått att efter en förväntad hemställan från pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . I samordnarens uppdrag har även ingått att i dialog med , andra berörda kommuner, Swedavia, berörda myndigheter, näringslivet och övriga berörda parter i detta syfte pröva möjligheterna att föra över kapacitet från till andra flygplatser i . Om utredningen visar att detta är möjligt, med beaktande av de krav som ställs i detta uppdrag, ska samordnaren också presentera en finansieringslösning för en avveckling av och utbyggnad av alternativ flygkapacitet som både staten och kan acceptera, samt ta fram en tidsplan för det fortsatta arbetet. Uppdraget ska redovisas till . riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om . I tillkännagivandet anges att regeringen tydligt bör ta ställning och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). (M) pekar i motion 2015/16:716 på att framtida existens debatterats flitigt med anledning av att den nuvarande regeringen tidigt aviserade att den vill avveckla för att bebygga marken. Förslaget är enligt motionären skadligt för som det ger konsekvenser i hela landet när det gäller andra flygplatsers överlevnad och försämrad flygtillgänglighet i . Motionären framhåller att en riksdagsmajoritet tydligt har visat sitt stöd för att ska vara kvar och att har lämnat tillkännagivanden till regeringen om att lägga ned utredningen om att avveckla . Motionären konstaterar även att ett enigt konstitutionsutskott har prickat regeringen för utnämnandet av en samordnare för nedläggning av . Motionären föreslår därför att regeringen ska dra tillbaka beslutet om en samordnare för att avveckla flygplatsen (yrkande 1). I motionen föreslås vidare att det i enlighet med en riksdagsmajoritet inte ska ingås någon överenskommelse som innebär att avvecklas innan nuvarande avtal löper ut (yrkande 2). (M) framför i motion 2015/16:949 att är av stor betydelse för hela landet och att en nedläggning av flygplatsen är ett allvarligt hot mot jobb och tillväxt i hela . Inrikesflyget och är enligt motionären ett nav för kommunikationerna med övriga landet, och tillsammans med tågtrafiken är den en viktig komponent i mixen av transportmedel. Motionären konstaterar att frågan om berör hela landet och att beslut om en eventuell stängning av därför bör fattas av riksdag. I stället för en nedläggning av behövs enligt motionären fler inrikesflyg vid den citynära flygplatsen och fler utrikes direktlinjer från . Motionären anser att det inte är realistiskt att lägga ned och flytta all trafik till eftersom det framför allt i rusningstid inte finns plats för Brommatrafiken på . Motionären föreslår därmed att bevaras (yrkande 1). Vidare framförs att är ett riksintresse, och motionären föreslår därför att dess framtid ska behandlas i (yrkande 2). (FP) framhåller i motion 2015/16:1106 att en fungerande infrastruktur är central för tillväxtmöjligheterna på landsbygden och att de stora avstånden mellan landsändarna innebär att flyget är viktigt för att möjliggöra affärer, kundmöten och tillväxt i . Enligt motionären är en viktig knutpunkt för näringslivet och den regionala tillväxten. Mot denna bakgrund anför motionären att statens förhandlingsperson bör återkallas och att arbetet med en nedläggning av bör avbrytas. m.fl. (M) pekar i motion 2015/16:1197 på att framtida existens har debatterats flitigt såväl i medier som i . Motionärerna konstaterar att regeringen aviserade en tillsättning av en förhandlingsperson för tidigare avveckling av och att detta var ett förslag som röstades ned i . Motionärerna påminner om att skickade ett tillkännagivande till regeringen om att inte tillsätta en förhandlingsperson med uppdrag att utreda avvecklingen av citynära flygplatser, bl.a. , men att en förhandlingsperson trots detta har tillsatts. Motionärerna anför därför att regeringen bör följa tillkännagivande om att inte lägga ned (yrkande 1). Vidare anförs att regeringen ska återkalla sitt eget beslut om tillsättandet av förhandlingspersonen för (yrkande 2). m.fl. (M) framhåller i motion 2015/16:1328 att är viktig för hela landets tillgänglighet till huvudstaden men också för utveckling. ingår i det nationella basutbudet av flygplatser och klassas som ett riksintresse. En stängning av skulle enligt motionärerna vara direkt skadlig för jobben. Motionärerna pekar på att kapaciteten vid inte är tillräcklig för att kunna ta emot det ökade antal avgångar som en stängning av skulle medföra och att detta bl.a. skulle innebära att tillgängligheten skulle minska för både privatpersoner och företag. Enligt motionärerna finns det brister i internationella flygförbindelser, och det är därför avgörande att får fortsätta utveckla sin internationella verksamhet som kan fortsätta fungera som en viktig inrikesflygplats. Motionärerna vill därmed att ska bevaras och att den pågående utredningen om avveckling läggs ned (yrkande 6). Motionärerna efterfrågar vidare att fortsätter att utvecklas (yrkande 7). (M) pekar i motion 2015/16:1694 på att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att inte tillsätta en förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser. Motionären pekar vidare på att regeringen trots detta valde att tillsätta en förhandlingsperson med uppdrag att undersöka möjligheterna att stänga och att regeringen därefter har prickats av ett enigt konstitutionsutskott för tillsättandet av förhandlingspersonen. Den beräknade kostnaden för förhandlingspersonen uppgår till ca , och dessa medel borde enligt motionären i stället ha satsats på något som inte strider mot vad en riksdagsmajoritet anser är önskvärt. Mot denna bakgrund föreslår motionären att beslut följs och att det uppdrag som en förhandlingsperson tilldelades att utreda en avveckling av citynära flygplatser, inklusive , avslutas. (M) framhåller i motion 2015/16:2112 att fyller en viktig funktion för att binda ihop med övriga och därmed är ett viktigt regionalt nav som möjliggör företagande och tillväxt i hela . är strategiskt betydelsefull, och enligt motionären skulle en nedläggning hota arbetstillfällen och skada konkurrenskraften i hela regionen. strategiska läge går inte att ersätta, och det är enligt motionären inte praktiskt möjligt att flytta så mycket trafik till exempelvis och utan att det skulle hämma kapaciteten. Därför vill motionären att verksamhet bevaras. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2015/16:3058 att huvudsakliga funktion är att vara ett nav för landets inrikesflyg, vilket avlastar som i större utsträckning kan fungera som . Motionärerna efterfrågar därmed en fortsatt utveckling av (yrkande 8). m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2015/16:3147 att frågan om framtid är viktig för både och hela landet. De mindre icke-statliga flygplatserna finns i hela landet och är enligt motionärerna oerhört viktiga för kommuner och regioner, men enligt motionärerna har de inte möjlighet till samma höga omsättning som de statliga flygplatserna och därmed svårare att gå med vinst. Detta innebär att de redan hårt pressade flygbolagen ser mer lönsamhet på linjer mellan storstäder eller från s.k. navflygplatser som eller medan de icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Enligt motionärerna riskerar detta att medföra att stora delar av går miste om den tillväxt som kommer genom ökad turism och arbetspendlande. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna en fortsatt utveckling av som nav för de regionala flyglinjerna (yrkande 6). m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2015/16:3148 att den diskussion som funnits efter det senaste valet om vara eller inte vara har skapat oro ute i näringslivet, och därmed i kommunerna som är rädda för att tappa kompetens och arbetstillfällen på orten. Att ha tillgång till en flygplats inom rimligt avstånd kan enligt motionärerna avgöra placeringen av ett bolags verksamhet. Särskilt om det är utländska ägare kan frågan om en god infrastruktur vara helt avgörande för både person- och frakttransporter. Frågan om är enligt motionärerna således inte en fråga endast för utan för hela landet. Därför anför motionärerna att ska fortsätta utvecklas som nav för de regionala flyglinjerna (yrkande 32). I en alltmer globaliserad värld är goda flygförbindelser, såväl inrikes som utrikes, avgörande för konkurrenskraft och möjligheterna att säkerställa jobb och tillväxt. Dessvärre har flygplatser inte tillräcklig kapacitet för att möta prognostiserad trafik 2025, och har genom sitt Scan-Med-korridorsarbete pekat på att och är flaskhalsar i det transeuropeiska nätverket. Utskottet menar att detta inte kan anses tillfredsställande och vill därför framhålla att och dess huvudsakliga funktion som ett nav för landets inrikesflyg kan avlasta som därmed i större utsträckning kan fungera som . I detta sammanhang vill utskottet understryka behovet av att fortsätta utveckla . Utskottet konstaterar att den nuvarande regeringens inriktning när det gäller inte har varit att värna och utveckla verksamheten vid flygplatsen utan att agendan i stället har varit den motsatta, tvärtemot vad en majoritet i anser. Detta framgår med tydlighet av att regeringen utsåg en särskild samordnare för att utreda framtiden för , som beslutade om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det inte bör tillsättas någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Utskottet framhöll att regeringens aviserade intention att utse en statlig förhandlingsperson för att samordna kontakterna med kommuner som kan bygga fler bostäder på citynära flygplatsmark är mycket olämplig och att tillsättandet innebär en politisk signal som i sin tur skulle framkalla en osäkerhet om flygplatsens framtid som skulle kunna påverka framför allt näringslivet negativt men även ha återverkningar på t.ex. människors val av bostads- eller arbetsort. riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om med innebörden att regeringen tydligt bör ta ställning och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Med anledning av att en majoritet i har tagit tydlig ställning för att flygverksamheten vid ska kunna fortsätta anser utskottet att det ändå är positivt att regeringen vid sitt sammanträde slutligen beslutade om att ändra det tidigare beslutet om uppdrag till en statlig samordnare för (dnr N2015/09059/PUB). Genom beslutet förkortades utredningstiden till , och uppdraget begränsades till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i medan övriga delar av uppdraget upphörde (S2014/08973/PBB). Med utgångspunkt från vad den statliga samordnaren redovisar i den rapport som offentliggjordes kan utskottet konstatera att det delar åsikten att flyget spelar en avgörande roll för längre resor i och för internationella resor och att frågorna om tillgänglighet därför är viktiga. Utskottet delar även åsikten att detta är viktigt för som är ett tillväxtnav i där många viktiga företag finns representerade och där många medborgare bor och arbetar. I rapporten anger den statliga samordnaren att han efter att regeringen ändrade uppdraget därefter har utgått från att det nuvarande arrendeavtalet om flygplatsen ska gälla till 2038. I rapporten redovisar samordnaren vidare att det är viktigt med utveckling av kapaciteten och effektiviteten vid och att det är nödvändigt med en utbyggnad av för att stärka flygplatsens konkurrenskraft och roll som ett nationellt viktigt transportnav. Samordnarens uppfattning är vidare att inte har någon framtid när klarar hela behov av flygkapacitet. Samordnaren menar att när det finns ledig kapacitet på också i högtrafik kommer en långsiktigt planerad överflyttning av flygtrafiken från till inte att påverka tillgängligheten negativt. Utskottet anser att det är positivt att uppdraget till den statliga samordnaren av flygkapacitet och bostäder i avslutades och att de ursprungliga direktiven till samordnaren ändrades. För att understryka betydelsen av och att den är viktig för tillgängligheten i både och övriga landet bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för en fortsatt utveckling av . Utskottet anser att ska fortsätta utvecklas som nav för de regionala flyglinjerna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2015/16:1328 (M) yrkande 7, 2015/16:3058 (M) yrkande 8, 2015/16:3147 (KD) yrkande 6 och 2015/16:3148 (KD) yrkande 32 samt tillstyrker delvis 2015/16:949 (M) yrkande 1, 2015/16:1328 (M) yrkande 6 och 2015/16:2112 (M). Mot bakgrund av bl.a. att den statliga samordnarens uppdrag ändrades och att utredningstiden kortades samt vad som i övrigt anförts kan det som efterfrågas i övriga motioner anses vara helt eller delvis tillgodosett. Därför avstyrker utskottet motionerna 2015/16:716 yrkandena 1 och 2, 2015/16:949 (M) yrkande 2, 2015/16:1106 (FP), 2015/16:1197 (M) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:1694 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om flygtrafikledningstjänsten. Utskottet anser att det betydelsefulla arbete som regeringen och myndigheterna gör för att driva och skynda på övriga EU-länder i frågan visar att frågan om det gemensamma europeiska luftrummet (Single European Sky, SES) har hög prioritet. När det gäller frågan om att åter öppna marknaden för flygtrafikledningstjänster konstaterar utskottet att det inte har ändrat uppfattning om de motiv som uttalades inför den lagändring om flygtrafikledningstjänsten som trädde i kraft . Jämför reservation 8 (M, C, L, KD). Flygtrafiktjänst är ett samlingsbegrepp som bl.a. omfattar flygtrafikledningstjänst, kommunikations-, navigerings- och övervakningstjänst samt informationstjänst för luftfarten. Begreppet flygtrafikledningstjänst omfattar flygkontrolltjänst och flyginformationstjänst. I samband med att luftfartslagen (2010:500) trädde i kraft öppnades en möjlighet för den som driver en flygplats att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller att ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att eventuella ytterligare steg för att konkurrensutsätta flygtrafikledningstjänsten inte fick tas förrän beredningsarbetet med den statliga utredningen för framtiden – en utvecklad flygtrafiktjänst (SOU 2012:27) hade avslutats och regeringen återkommit till och redovisat vilka åtgärder som behövs för att tillförsäkra att fortsatt fullgod flygsäkerhet har högsta prioritet och att hänsyn tas till Försvarsmaktens behov (bet. 2011/12:TU15, rskr. 2011/12:248). riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om flygtrafikledningstjänsten, där utskottet framhöll att den lokala flygtrafikledningstjänsten på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flygplatser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av (bet. 2012/13:TU18, rskr. 2012/13:259). Mot bakgrund av tillkännagivanden bereddes därefter frågan om en återreglering av delar av flygtrafikledningstjänsten inom . I utkastet till lagrådsremiss (dnr N2014/312/RS) föreslogs att luftfartslagen skulle kompletteras med en bestämmelse om att rätten att ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen inte skulle gälla flygplatser som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Vidare föreslogs i utkastet till lagrådsremiss att det för övriga flygplatser skulle vara en förutsättning för konkurrensutsättning att Försvarsmakten lämnat sitt medgivande till arrangemanget. beslutade vid sitt sammanträde att ge trafikutskottets kansli i uppdrag att ta fram förslag till en lagrådsremiss om en återreglering av flygtrafiktjänsten vid flygplatser som ägs eller drivs av staten eller av en juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande, för att ska kunna ta ett initiativ om detta. beslutade att anta utskottets förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500). Ändringen innebar att rätten att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till en flygplats, eller att ge någon annan ett sådant uppdrag, inte ska gälla för flygplatser som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Utskottet betonade att detta leder till att Försvarsmaktens behov tillförsäkras som de regionala flygplatserna behåller sin möjlighet att reglera kostnaderna för flygtrafikledningstjänsten (bet. 2013/14:TU17, rskr. 2013/14:336). m.fl. (C) framför i partimotion 2015/16:2371 att lapptäcket av olika flygzoner leder till onödigt långa flygningar, medan ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kunna tiodubbla kapaciteten i luftrummet. Genom en lägre bränsleförbrukning för flygplanen kan utsläppen minskas som kostnaderna minskar och resenärerna kommer fram fortare. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att processen för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum skyndas på (yrkande 31 i denna del). m.fl. (M, C, FP, KD) pekar i kommittémotion 2015/16:3059 på den nya luftfartslagen som trädde i kraft och som öppnade möjligheten för den som driver en flygplats att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. Motionärerna konstaterar att den dåvarande oppositionen dock valde att avskaffa denna rätt för luftrummet i anslutning till en flygplats som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande.