bet · H301NU22 · 2016-05-19 00:00:00 — Då framhöll ett enigt utskott att handläggningstiderna är internationellt konkurrenskraftiga och att det därför inte finns något behov av ett uttalande om en översyn av handläggningstiderna hos myndigheten. Utskottet anser att de immaterialrättsliga skydden, inte minst patentskyddet, är viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. Utskottet har här att ta ställning till olika motionsyrkanden om att stärka skyddet för uppfinnare och patenthavare, t.ex. genom att överväga möjligheterna för staten att genom försäkringslösningar ge stöd till företag som hamnar i internationella patenttvister. Utskottet har, som redogjorts för ovan, tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till att utredning av frågan visat att en patentförsäkring skulle bli alltför dyr och att det i första hand är en fråga för den privata marknaden, inte för staten. Som framgår av det föregående kommer också ett enhetligt patentsystem att införas. Sökande kan då i ett enda förfarande få och upprätthålla ett europeiskt patent med verkan i nästan hela EU. inrättas en enhetlig patentdomstol för tvister om europeiska patent. Sökande kan då enklare, snabbare och billigare få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. Utskottet ser därför inget skäl att gå vidare med något uttalande i denna del. När det gäller frågan om en undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet har utskottet tidigare anfört att det inte ser något be-hov av en sådan undersökning. Utskottet ser inte några skäl att ompröva detta ställningstagande. Som utskottet framhållit vid tidigare tillfällen ingår det i det arbete som utförs av Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter att samla in information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. studera omfattningen och effekterna av intrång. Utskottet har vidare vid tidigare tillfällen poängterat att när det gäller frågan om straffrättsliga åtgärder vid patentintrång är det viktigt med tydliga regler på området. Utskottet noterar att frågan om åtalsprövning ingår i betänkandet Ny patentlag (SOU 2015:41) som överlämnades till regeringen . Som framgår av det föregående bereds frågan inom , och utskottet anser att beredningsarbetet inte bör föregripas med något riksdagsuttalande i denna del. När det vidare gäller frågan om PRV:s handläggningstider för patent är dessa enligt myndigheten internationellt konkurrenskraftiga. Det finns därför enligt utskottet inget behov av ett uttalande från om en översyn av handläggningstiderna hos myndigheten. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:565 (S), 2015/16:640 (S), 2015/16:704 (M) och 2015/16:1491 (M). Åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten. Yrkandena handlar bl.a. om en översyn av upphovsrätten för att streamning av skyddat material från olovliga källor inte ska vara tillåten, att införa ett grovt upphovsrättsbrott och att lagstiftningen bättre bör anpassas till den digitala tekniken. avslår även en motion om skyddstider för ekonomisk och ideell upphovsrätt. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet på upphovsrättsområdet och att vissa frågor är föremål för domstolsprövning. Jämför reservation (M, C, L, KD). I motion 2015/16:1181 av och (båda M) framförs att tiden för den ideella upphovsrätten borde vara betydligt kortare än för den ekonomiska. Motionärerna menar att det är dags att avskaffa juxtapositionen mellan tiden för ekonomisk och ideell upphovsrätt. Därefter kan de båda tidslängderna bestämmas var för sig utifrån överväganden om rimlighet. I motion 2015/16:2453 av m.fl. (M) framhålls att piratkopiering är ett problem för både upphovsmännen och staten. Upphovsmännen får svårt att leva på och bestämma över sitt skapande och staten förlorar skatteintäkter. Det anges i motionen att det också är problematiskt för den allmänna rättsmoralen att det är mer eller mindre socialt accepterat att bryta mot upphovsrättslagen. Motionärerna vill därför att man ska se över ett förtydligande i lagstiftningen om streamning av film, men även möjligheter till bl.a. skärpta straffskalor och införande av grovt upphovsrättsbrott. Motionärerna vill även se över möjligheten att ge () ett uppdrag att informera människor om upphovsrätten. Vidare pekar motionärerna på betydelsen av att attrahera intellektuella investeringar är stor, främst på grund av övergången mot en alltmer kunskapsbaserad ekonomi samt en global konkurrens där immateriella investeringar flödar över gränserna. bör därför enligt motionen se över möjligheten att ta fram en nationell strategi för att främja investeringar i immateriella tillgångar (yrkande 2). I motion 2015/16:2455 av m.fl. (M) framhålls att det finns en otydlighet om huruvida man får streama filmer från en olovlig källa eller inte. Motionärerna menar att det måste vara tydligt att det är upphovsrättsinnehavaren som äger och kontrollerar sina alster. anges att det är viktigt att värna nya kanaler såsom streamning för lagliga tjänster. Motionärerna anför att det tydligare borde markeras mot de som väljer att kränka äganderätten i dessa frågor. Därför bör man se över möjligheten att införa grovt upphovsrättsbrott som ska rikta sig mot de som i ekonomiskt syfte stjäl andras verk och att ändra straffskalan från dagens fängelse till fyra–fängelse (yrkande 13). I motion 2015/16:2437 av och (båda C) framförs att när människor skapar nya immateriella produkter, som musik, film, spel eller appar, måste det finnas ett modernt och fungerande rättsligt regelverk kring detta. Motionärerna understryker att de som tar fram en immateriell vara måste kunna få betalt för den, vilket främjar innovation och skapande av en bredd av nya varor och tjänster. Här finns ett äganderättsperspektiv att värna. framhåller motionärerna vikten av att värna allmänintresset, t.ex. att kunskap tillåts spridas på ett smidigt sätt samt skydd för den personliga integriteten. Med den digitala tekniken som gör kopiering och spridning av immateriella varor enkel behövs enligt motionärerna en reform inom såväl patent- som upphovsrätten. Den nya rättsordningen ska främja kreativitet, skapande och innovation i den digitala världen och uppfylla de högt ställda kraven på personlig integritet. behandlade utskottet en motion om en översyn av upphovsrätten (bet. 2015/16:NU11). Utskottet avstyrkte enhälligt motionen och konstaterade att det pågår ett omfattande arbete på EU-nivå för att modernisera det upphovsrättsliga regelverket. Mot bakgrund av det pågående förändringsarbetet ansåg utskottet att det inte fanns något skäl att ta initiativ till en översyn av upphovsrättslagstiftningen. Pågående arbete för att stärka upphovsrätten Som en del i skapandet av den digitala inre marknaden inledde 2012 ett arbete med att se över och modernisera om upphovsrätt. Inom ramen för översynen genomförde kommissionen mellan konsultationer i upphovsrättsliga frågor med olika berörda aktörer. Fokus för arbetet var hur man kan underlätta gränsöverskridande användning av upphovsrättsligt skyddat material inom EU. Inför sitt tillträde som ordförande för kommissionen framhöll att det är högprioriterat att skapa en digital inre marknad, och upphovsrätten lyftes fram som en central del i detta. I meddelande KOM(2015) 626 från anges att utvecklingen av den digitala tekniken har förändrat hur kreativt innehåll produceras, distribueras och används. Internet har blivit den främsta distributionskanalen. EU:s upphovsrättsliga regelverk måste anpassas så att marknadsaktörer och medborgare kan ta till vara de möjligheter som den nya tekniken innebär. Målsättningen för reformarbetet är att åstadkomma en vid tillgång till kreativt innehåll över hela EU, en fortsatt hög skyddsnivå för rättighetshavare och en god balans i förhållande till andra intressen, t.ex. utbildning och forskning. Kommissionen anser att det är nödvändigt att öka nivån av harmonisering i vissa fall, att analysera konsekvenserna av upphovsrättens territoriella tillämpning och, där det behövs, att anpassa reglerna till den nya tekniska verkligheten så att de fortsätter att vara ändamålsenliga. Avslutningsvis redogör kommissionen i meddelandet för att visionen på lång sikt bör vara en enhetlig EU-lagstiftning på upphovsrättsområdet. Vägen dit handlar enligt kommissionen om att anpassa lagstiftningen allteftersom avstånden mellan de nationella marknaderna minskar och om att föra en dialog med medlemsstaterna för att nå en samsyn om EU:s upphovsrättslagstiftning och främja en tillnärmning av nationell lagstiftning. Enligt uppgifter från kommer regeringen att överlämna en proposition till om kollektiv rättighetsförvaltning. Propositionens syfte är att genomföra direktiv /26/EU om kollektiv rättighetsförvaltning i svensk rätt. Direktivet innehåller krav för att säkerställa att kollektiva förvaltningsorganisationer förvaltar upphovsrätt och närstående rättigheter på ett välfungerande sätt. Direktivet innehåller också bestämmelser om gränsöverskridande licensiering av upphovsrättigheter till musikaliska verk för användning på nätet. När det gäller arbetet på nationell nivå, och som framgår av det föregående, fick PRV och Verket för innovationssystem () ett regeringsuppdrag (N2016/02167/IF) om hantering av immateriella rättigheter. Enligt uppdraget ska PRV även skapa sig en god bild av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Mot bakgrund av den informationen ska PRV sedan ta fram och genomföra lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten som syftar till att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön samt öka det allmännas intresse för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Enligt PRV:s årsredovisning intensifierades myndighetens arbete mot piratkopiering . PRV deltog på flera mässor och informerade om vad företag kan göra för att undvika att få sina produkter piratkopierade och hur de ska agera om detta redan skett. Mycket av arbetet bedrevs tillsammans med som också ingår i myndighetsnätverket mot piratkopiering. I nätverket ingår förutom PRV och även , /, , , och . PRV ansökte om medel från observatoriet vid Kontoret för harmonisering i den inre marknaden () för att ytterligare kunna stärka arbetet mot piratkopiering, och beviljades PRV ansökta medel. Vidare har PRV också fortsatt att jobba tillsammans med observatoriet vid och bidragit med erfarenheter och kunskap i de arbetsgrupper och möten som Observatoriet arrangerat. Vidare har s.k. rundabordssamtal med upphovsrättsaktörer inletts under ledning av kultur- och demokratiminister . Bakgrunden till initiativet är att flera rättighetshavargrupper vittnat om problem med piratkopiering, och syftet med samtalen är att diskutera vad som utanför lagstiftningsområdet kan göras för att stärka förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna, främja lagliga alternativ och försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida film, musik eller böcker. Enligt uppgifter från har två rundabordssamtal hållits, och för tillfället uppges arbetet bedrivas i en mindre arbetsgrupp bestående av delar av rundabordskretsen. Den arbetsgruppen ska presentera sina förslag till dels åtgärder, dels målsättning för hela rundabordskretsen . När det handlar om streamning från olovlig källa och blockering av illegala film- och tv-sajter framhöll justitie- och migrationsminister bl.a. följande i ett svar på skriftliga frågor (fr. 2015/16:78 och fr. 2015/16:79) från (M): är ett framgångsland när det gäller de kulturella och kreativa näringarna och det ska vi fortsätta att vara. Skapande, kreativitet och investeringar måste stimuleras genom att upphovsmän och andra rättighetshavare får betalt för sitt arbete. Att intäkter hamnar hos personer som illegalt sprider musik, film eller böcker på internet i stället för hos dem som skapat verken är naturligtvis inte acceptabelt. Lagstiftningen är tydlig. Det är olagligt att utan tillstånd från rättighetshavaren göra skyddat material tillgängligt via internet. Det finns flera verktyg i lagstiftningen för att ingripa mot intrång, och inom polis- och åklagarmyndigheterna finns utredare och åklagare som är specialiserade på sådana typer av brott. Deras arbete har lett till flera uppmärksammade tillslag och att sajter med illegalt material har försvunnit. Frågan om huruvida en internetleverantör kan vara skyldig att blockera tillgången till illegala sajter prövas i domstol. När någon streamar framställs tillfälliga kopior. Framställningen av kopiorna sker i syfte att man ska kunna titta eller lyssna på något, vilket är tillåtet. Därför tillåter lagstiftningen sådana kopior, även om materialet skulle vara utlagt utan upphovsmannens tillstånd. Detta följer av upphovsrättslagen och förklaras i förarbetena. Lagstiftningen bygger på ett EU-direktiv. Även om en person i den beskrivna situationen inte gör sig skyldig till ett brott, är det förstås ett problem att kultur konsumeras genom illegala sajter, då rättighetshavarna inte får betalt. Vi har en gemensam uppgift i att förklara hur viktig upphovsrätten är för att film, musik och böcker ska produceras även i fortsättningen. I detta sammanhang kan vidare nämnas att när det gäller streamning från olovlig källa är frågan föremål för prövning i . Utfallet av prövningen kommer att klargöra om den svenska tolkningen av EU-direktivet när det gäller s.k. tillfälliga kopior är korrekt. Utskottets offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden höll utskottet en offentlig utfrågning på temat piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden. Syftet var att dela kunskap och fördjupa ledamöternas kunskaper på området. Talare från berörda myndigheter och organisationer deltog och beskrev bl.a. hur piratkopiering och immaterialrättsintrång påverkar såväl näringsliv och konsumenter som samhället i övrigt. Vidare deltog även chefen för och justitie- och migrationsminister . Vid utfrågningen angav justitie- och migrationsministern att regeringen avser att öppna för att införa grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Enligt uppgifter från bereds frågan vidare. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det pågår ett omfattande arbete på EU-nivå för att modernisera det upphovsrättsliga regelverket. Som framgår av det föregående är målsättningen för reformarbetet att åstadkomma en vid tillgång till kreativt innehåll över hela EU, en fortsatt hög skyddsnivå för rättighetshavare och en god balans i förhållande till andra intressen, t.ex. utbildning och forskning. Som redovisats anser att det är nödvändigt att öka nivån av harmonisering i vissa fall, att analysera konsekvenserna av upphovsrättens territoriella tillämpning och, där det behövs, anpassa reglerna till den nya tekniska verkligheten så att de fortsätter att vara ändamålsenliga. Utskottet vill i detta sammanhang vidare påminna om regeringsuppdraget till PRV och om att göra insatser för kunskapsutveckling och förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. En del i uppdraget är att PRV ska skapa sig en god bild av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Mot bakgrund av den informationen ska PRV sedan ta fram och genomföra lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten som syftar till att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön samt öka det allmännas intresse för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Utskottet noterar att det pågår s.k. rundabordssamtal med upphovsrättsaktörer under ledning av kultur- och demokratiminister . Utskottet välkomnar dessa samtal som syftar till att utanför lagstiftningen stärka förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna, främja lagliga alternativ och försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida film, musik eller böcker. När det vidare gäller frågor om streamning från olovliga källor och blockering av sajter som olovligen sprider upphovsrättsskyddat material kan utskottet konstatera att dessa frågor är föremål för domstolsprövningar i och . Utskottet noterar vidare att justitie- och migrationsminister under utskottets offentliga utfrågning angav att regeringen avser att öppna för att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Som framgår av det föregående bereds frågan inom . Mot bakgrund av det pågående arbetet på upphovsrättsområdet och att vissa frågor är föremål för domstolsprövning anser utskottet att det inte finns skäl att ta initiativ till några riksdagsuttalanden så som begärs i de här aktuella motionerna. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:1181 (M), 2015/16:2453 (M), 2015/16:2455 (M) och 2015/16:2437 (C) i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om en översyn av reglerna för privatkopieringsersättning. Utskottet hänvisar dels till sina tidigare ställningstagande då liknande motioner behandlats, dels till det pågående arbetet på EU-nivå. I motion 2015/16:977 uttrycker (M) farhågor om att en ökad omfattning på privatkopieringsersättningen kommer att drabba en större krets av svenska företag. När försäljningen av interna hårddiskar, datorer, spelkonsoler, surfplattor och även mobiltelefoner kommer att omfattas av denna beskattning kan det innebära att tusentals arbetstillfällen riskeras i som momsintäkterna till svenska staten kommer att gå förlorade. Motionären framför att denna kassettbandsskatt är en rest från en svunnen tid och att regeringen i samråd med upphovsmännen och branschorganisationerna därför bör se över möjligheten att ta fram ett nytt modernt system där kostnader inte läggs på lagringsmediet. I motion 2015/16:1245 framför och (båda M) åsikten att det är orimligt att artister och skådespelare inom underhållningsbranschen ska få ersättning för att människor väljer att kopiera filmer och musik som lagligt köpts eller lagligt laddats ned på nätet. Vidare framhåller motionärerna att det är orimligt att människor som inte använder dessa lagringsutrymmen till att lagra medier utan i stället väljer att kopiera egna semesterfotografier eller hemmavideor ska bestraffas bara för att möjligheten till piratkopiering finns när man innehar denna typ av lagringsmedium. Därför bör det enligt motionen göras en översyn av utsikterna för ett eventuellt avskaffande av privatkopieringsersättningen. Dessutom bör man se över rimligheten i att företag har rätt att indriva påtvingade avgifter. Vidare framhålls att en eftersom stor del av all immaterialrättslagstiftning kommer ifrån torde det dessutom åligga att aktivt driva denna typ av fråga på EU-nivå. Syftet med privatkopieringsersättning är att kompensera upphovsrätts-innehavare för laglig kopiering för privat bruk och regleras i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Ersättning betalas för anordningar som är ”särskilt ägnade” för framställning av kopior för privat bruk av ljud och rörliga bilder. Någon närmare specifikation av vilka lagringsmedier som ersättning ska betalas från finns inte, och ytterst är det domstolarna som avgör vilka anordningar som ska omfattas av ersättningsskyldigheten. Rätten till ersättning är relaterad till skyddade verk som har sänts ut i ljudradio eller television eller som har getts ut på anordningar genom vilka de kan återges. Den näringsidkare som tillverkar eller importerar lagringsmediet är skyldig att betala ersättning. Ersättningen betalas till organisationen som företräder upphovsmännen. Frågan om privatkopieringsersättning är föremål för översyn på EU-nivå. Frågan bereds i kommissionen inom ramen för arbetet med översynen av upphovsrätten. anger i sitt meddelande Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten KOM(2015) 626 att den har för avsikt att analysera behovet av åtgärder för att säkerställa att medlemsstaternas olika system för att ta ut sådana avgifter passar in i den inre marknaden och inte skapar hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster. Några exempel på frågor som enligt behöver behandlas är kopplingen mellan ersättning och skada för rättighetshavare, relationen mellan avtalsvillkor och fördelningen av avgifter, dubbla betalningar, öppenhet mot konsumenterna, undantag och principerna för återbetalningssystem samt icke-diskriminering mellan inhemska aktörer och aktörer från andra länder vid distribuering av avgifter som samlats in. Någon mer konkret tidsplan för arbetet anges inte i meddelandet. avstyrkte ett enhälligt utskott (bet. 2014/15:NU11) liknande motionsyrkanden som de som behandlas på området i detta betänkande. Utskottet har i denna fråga tidigare anfört att ersättning till upphovsmän för den lagliga privatkopieringen ser olika ut i de olika medlemsstaterna i EU och att en lösning av konkurrensskäl bör sökas på EU-nivå. Som nämnts i det föregående är frågan en del av det övergripande arbetet på EU-nivå för moderna rambestämmelser om upphovsrätt. 2014/15:NU11) avstyrkte ett enhälligt utskott liknande motionsyrkanden som de som behandlas i detta avsnitt. Utskottet har i denna fråga tidigare anfört att ersättning till upphovsmän för den lagliga privatkopieringen ser olika ut i de olika medlemsstaterna i EU och att en lösning av konkurrensskäl bör sökas på EU-nivå. Som nämnts i det föregående är frågan föremål för översyn på EU-nivå och en del av arbete för att modernisera det upphovsrättsliga ramverket. Utskottet ser inga skäl att frångå det som utskottet tidigare anfört i frågan. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:977 (M) och 2015/16:1245 (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om skärpta regler inom följerättens område. Utskottet hänvisar till att frågor om följerätt är under beredning inom . I motion 2015/16:1136 av m.fl. (MP) yrkande 1 framgår att motionärerna till stor del står bakom de skärpta regler på följerättens område som föreslås i utredningen om följerätt och om museernas kopiering (SOU 2014:36). Motionärerna framhåller emellertid att utredningens förslag om en dubblering av det minimipris i följerätten som en försäljning måste överstiga för att följerättsersättning ska betalas ut kan drabba vissa grupper av konstnärer mycket negativt (yrkande 2). Motionärerna framhåller vidare i motionen att reformen om att underlätta museernas digitalisering är tidsmässigt angelägen eftersom digitaliseringen pågår nu (yrkande 3). fick en särskild utredare (hovrättsrådet ) i uppdrag att analysera och ta ställning till om det bör införas en utvidgad skyldighet för den som ska betala följerättsersättning att redovisa försäljning av konstverk och om det bör införas nya kontroll- eller sanktionsmöjligheter för att säkerställa betalning av följerättsersättning (dir. 2013:63). Utredningen antog namnet (Ju 2013:09). Utredaren skulle också analysera om nuvarande regler om följerätt påverkar konkurrensen på konstmarknaden och ta ställning till om följerättsersättningen bör beräknas eller betalas på annat sätt än . Utredaren skulle vidare ta ställning till om andra institutioner än arkiv och bibliotek bör få möjlighet att utan upphovsmannens tillstånd framställa exemplar av upphovsrättsligt skyddade verk för särskilda ändamål. Utredningen lämnade över betänkandet Frågor om följerätt och om museernas kopiering (SOU 2014:36) till regeringen.