bet · H301CU13 · 2016-03-22 00:00:00 — betänkande 2015/16:CU13 Hushållningen med mark- och vattenområden Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsförslag om tillståndsprövningen för vattenverksamheter. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet. De motionsförslagen rör hushållningsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden m.m., utpekandet av riksintressen, vattenverksamheter m.m., stranderosion och allmänna vattentjänster. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns sju reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Riksintressen och behovet av bostäder ......................................................... Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark .................................................. Skyddet av vattenområden m.m. ............................................................... Förfarandet vid utpekandet av riksintressen ............................................... Riksintressen och behovet av bostäder, punkt 1 (M, C, L, KD) ........... Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 2 (SD) ..................... Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 2 (C)........................ Förfarandet vid utpekandet av riksintressen, punkt 4 (C) ..................... Vattenverksamheter m.m., punkt 5 (S, MP, V) .................................... Vattenverksamheter m.m., punkt 5 (SD) .............................................. Allmänna vattentjänster, punkt 7 (C).................................................... Vattenverksamheter m.m., punkt 5 (SD) .................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riksintressen och behovet av bostäder 2014/15:642 av m.fl. (M) yrkande 2, 2014/15:2448 av (M) yrkande 3, 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 12, 2015/16:494 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 4 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark 2014/15:1066 av (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1351 av (C) yrkandena 1–3, 2014/15:2851 av m.fl. (SD), 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2015/16:294 av (M), 2015/16:496 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 14, 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 3.Skyddet av vattenområden m.m. avslår motionerna 2014/15:1971 av m.fl. (MP), 2015/16:1520 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1594 av m.fl. (MP). 4.Förfarandet vid utpekandet av riksintressen 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 4 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:206 av (FP), bifaller delvis motionerna 2014/15:604 av (FP), 2014/15:995 av och i (C) yrkande 2, 2014/15:1092 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2014/15:1309 av (C), 2015/16:1535 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:3017 av och (båda C) samt 2014/15:27 av (FP), 2014/15:28 av (FP), 2014/15:303 av (M) yrkandena 2 och 3, 2014/15:628 av (MP), 2014/15:950 av och (S), 2014/15:995 av och i (C) yrkande 1, 2014/15:1666 av (KD), 2015/16:351 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:553 av (S), 2015/16:720 av (MP), 2015/16:1535 av och (båda M) yrkandena 2–4, 2015/16:1973 av och (båda C) yrkandena 1–4, 2015/16:2287 av (KD), 2015/16:2360 av (C) yrkandena 1–4, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 18, 2015/16:2398 av m.fl. (C) yrkandena 5–9, 2015/16:2655 av (M) yrkandena 2–4 och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 5 (S, MP, V) Reservation 6 (SD) 2014/15:971 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1472 av (M), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:313 av m.fl. (S) och 2015/16:1654 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. avslår motionerna 2014/15:1204 av (KD), 2014/15:2429 av (C) yrkande 7, 2014/15:2525 av (MP) yrkande 6 och 2015/16:3233 av (KD). Reservation 7 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (SD), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), Nooshi Dadgostar (V), (S), Shadiye Heydari (S), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ett sextiotal motionsyrkanden som väckts under de allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16 och som rör frågor om hushållningen med mark- och vattenområden i vid bemärkelse. Motionsyrkandena gäller hushållningsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden m.m., utpekandet av riksintressen, vattenverksamheter m.m., stranderosion och allmänna vattentjänster. Motionsförslagen finns i bilagan. liberalerna (FP) har bytt namn till Liberalerna. Samtliga motioner som behandlas i betänkandet är väckta innan namnbytet. I betänkandet och reservationerna används partiets nya namn och partibeteckning (L). Av registreringstekniska skäl har det dock inte varit möjligt att på alla ställen använda den nya partibeteckningen. Riksintressen och behovet av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om riksintressen och behovet av bostäder. Utskottet utgår från att regeringen prioriterar frågan inom ramen för det pågående arbetet. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I motion 2014/15:2953 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att behovet av bostäder ska vara en viktig prioritering vid arbetet med utformningen av nya regler för riksintressen. Motionärerna hänvisar bl.a. till att en mycket stor del av yta täcks av riksintressen och att många kommuner anser att riksintressen hindrar nya bostäder. Liknande förslag framställs i motionerna 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 4, 2014/15:2448 av (M) yrkande 3, 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 18. I motion 2014/15:642 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska peka ut bostadsbyggande som en prioriterad uppgift i regleringsbreven till länsstyrelserna. Motionärerna framhåller att i är särskilt negativ till byggande av nya bostäder på jordbruksmark, vilket leder till att framtagandet av detaljplaner fördröjs eller uteblir. Detta leder i sin tur till bostadsbrist och ökande bostadspriser. Ett liknande förslag framställs i motion 2015/16:494 av m.fl. (M) yrkande 2. Bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden, bl.a. i fråga om områden av riksintresse, finns i 3 och 4 kap. . I 3 kap. finns de grundläggande hushållningsbestämmelserna. Mark- och vattenområden av riksintresse för ett antal angivna ändamål ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra eller skada ändamålen (5–9 §§). Det gäller, något förenklat, områden av riksintresse som har betydelse –för rennäringen eller yrkesfisket –för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivet –för att de innehåller fyndigheter av värdefulla ämnen eller material –för att de är särskilt lämpliga för anläggningar för industriell produktion, energiproduktion, energidistribution, kommunikationer, vattenförsörjning eller avfallshantering –för totalförsvaret. Om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål ska företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området eller en del av området för en anläggning för totalförsvaret ska försvarsintresset ges företräde (10 §). I 3 kap. ställs krav på skydd för de nu behandlade ändamålen även utanför områden som är av riksintresse. För t.ex. yrkesfisket gäller följande. Områden som har betydelse för yrkesfisket ska så långt som möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra näringens bedrivande. Områden som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra näringens bedrivande (5 §). När det gäller totalförsvaret ska områden som har betydelse för detta så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan motverka totalförsvarets intressen. Områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna (9 §). I 4 kap. finns särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten i vissa områden i landet som i sin helhet är av riksintresse med hänsyn till sina natur- och kulturvärden (2–8 §§). I bestämmelserna anges det konkret vilka områden det är fråga om. Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön som påtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden får komma till stånd i områdena endast under vissa förutsättningar (1 §). Bland annat finns en särskild bestämmelse som möjliggör utförandet av anläggningar som behövs för totalförsvaret. Riksintressen enligt 3 kap. måste lokaliseras och avgränsas i enlighet med vad som enligt (2010:900), förkortad PBL, gäller i fråga om bl.a. rollfördelningen mellan staten och kommunerna. I första hand ska sådana frågor lösas inom ramen för översiktsplaner. Vid prövningen av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen. Planläggningen och prövningen i ärenden om lov eller förhandsbesked enligt lagen ska syfta till att mark och vattenområden används för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Företräde ska ges åt sådan användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning. Bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i 3 kap. och 4 kap. 1–8 §§ ska tillämpas (2 kap. 1 och 2 §§ PBL). Vid planläggning och andra ärenden enligt PBL ska kommunen med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden främja bl.a. dels en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och råvaror samt goda miljöförhållanden i övrigt, dels bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet (2 kap. 3 § PBL). Vid planläggning och i ärenden om bygglov eller förhandsbesked får mark tas i anspråk för att bebyggas endast om marken från allmän synpunkt är lämplig för ändamålet (2 kap. 4 § PBL). Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Planen ska ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Kommunen ska i översiktsplanen redovisa sin bedömning av hur skyldigheten att enligt 2 kap. PBL ta hänsyn till allmänna intressen vid beslut om användningen av mark- och vattenområden kommer att tillgodoses. I redovisningen ska riksintressen enligt 3 och 4 kap. anges särskilt (3 kap. 2 och 4 §§ PBL). Av översiktsplanen ska grunddragen framgå i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden. Dessutom ska det bl.a. framgå hur kommunen avser att tillgodose de redovisade riksintressena och följa de gällande miljökvalitetsnormerna, hur kommunen avser att i den fysiska planeringen ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen samt hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder (3 kap. 5 § PBL). När kommunen upprättar ett förslag till översiktsplan eller ändring i planen ska kommunen samråda med bl.a. . Under samrådet ska kommunen redovisa förslagets innebörd, skälen för förslaget, förslagets konsekvenser och det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt (3 kap. 9 § PBL). Under samrådet ska särskilt ta till vara och samordna statens intressen, tillhandahålla underlag för kommunens bedömningar och ge råd i fråga om sådana allmänna intressen enligt 2 kap. PBL som hänsyn bör tas till vid beslut om användningen av mark- och vattenområden samt verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses (3 kap. 10 § PBL). Motsvarande bestämmelser finns i fråga om kommunens arbete med att ta fram detaljplaner och områdesbestämmelser (5 kap. 11 och 14 §§ PBL). har haft i uppdrag att bl.a. göra en översyn av 3 kap. och relevanta delar av 4 kap. . Utredningen har redovisat delbetänkandet Bostadsförsörjning och riksintressen (SOU 2014:59) och slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99). I slutbetänkandet föreslår utredningen bl.a. följande: –En bestämmelse införs i 3 kap. om att överväganden om användning av mark- och vattenområden ska göras utifrån en helhetssyn som främjar att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas. –Begreppet mark- och vattenområden av väsentligt allmänt intresse införs och definieras i 3 kap. . Sådana områden ska redovisas i kommunens översiktsplan och av planen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose de redovisade intressena. Områden kan vara av väsentligt allmänt intresse ur nationellt, regionalt och lokalt perspektiv. Intressena är inte rangordnade och kommunen avgör avvägningar mellan oförenliga väsentliga allmänna intressen. –De nuvarande allmänna intressena i 3 kap. anges som väsentliga allmänna intressen och kompletteras med bl.a. intresset av klimatanpassningsåtgärder, dricksvattenförsörjning, bostadsförsörjning och näringslivsutveckling. –Bestämmelser införs i PBL om att i sitt granskningsyttrande till översiktsplan och detaljplan ska ange om planförslaget innebär att bestämmelserna om brukningsvärd jordbruksmark inte följs och om förslaget inte så långt möjligt tillgodoser ett väsentligt allmänt intresse för dricksvattenförsörjningen. ska överpröva ett beslut om detaljplan och kan upphäva det om planen inte tillgodoser dessa bestämmelser. –En möjlighet för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att besluta om företräde för ett väsentligt allmänt intresse före ett riksintresse införs i 3 kap. . Länsstyrelserna bemyndigas att fatta beslut. Ventilen möjliggör exempelvis avvägning mellan ett bostadsförsörjningsintresse och ett riksintresse. Beslutet måste vara förenligt med de inledande bestämmelserna i 3 kap. om företräde för användning som från allmän synpunkt medför en god hushållning och planering utifrån en helhetssyn. Enligt uppgift från Miljö- och är betänkanden föremål för beredning inom . Regeringen beslutade vidare om ett uppdrag angående tillämpningen av bestämmelser om riksintressen (S2014/6521/PBB). Enligt uppdraget ska prioritera uppgiften att samordna sektorsmyndigheternas arbete med riksintressefrågan i syfte att förtydliga riksintresseunderlaget och att hålla det uppdaterat samt att efter samråd med berörda myndigheter ta fram en vägledning om vad påtaglig skada på riksintressen innebär i planprocessen. Vidare ska länsstyrelserna prioritera arbetet enligt 3 § andra stycket och 4 § 2 förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. med att ompröva och förtydliga riksintresseunderlaget, inklusive vad som skulle kunna innebära påtaglig skada, inom områden som är aktuella för bostadsbyggande och annan bebyggelseutveckling. Länsstyrelserna ska för vart och ett av i samband med ingivande av årsredovisningarna till lämna en redovisning över inriktningen och resultatet av det arbete som bedrivits beträffande omprövning och förtydligande av riksintresseunderlag. ska redovisa uppdraget till respektive . Utskottet behandlade regeringens skrivelse om statens hantering av riksintressen (skr. 2013/14:211). I skrivelsen redovisade regeringen sin bedömning med anledning av hantering av riksintressen – ett hinder för bostadsbyggande (RiR 2013:21). I sitt betänkande välkomnade utskottet att regeringen hade tillsatt en utredare med uppdrag att göra en bred översyn av riksintressesystemet och noterade att regeringen aviserat uppdrag till och länsstyrelserna som syftar till att öka samordningen och förbättra tillämpningen av den nuvarande riksintresseregleringen (bet. 2013/14:CU37). Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna, och följde utskottet (rskr. 2013/14:383). redovisade som nämnts ovan sitt slutbetänkande Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99). Betänkandet innehåller bl.a. förslag om att bostadsförsörjning ska införas som ett väsentligt allmänt intresse i 3 kap. . I betänkandet föreslås vidare att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska ges möjlighet att besluta om företräde för ett sådant väsentligt allmänt intresse före ett riksintresse. betänkande bereds i . Vidare pågår och länsstyrelsernas arbete med det ovan nämnda regeringsuppdraget om tillämpningen av bestämmelser om riksintressen. Liksom motionärerna anser utskottet att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. Utskottet utgår från att regeringen ger frågan hög prioritet, bl.a. vid det pågående beredningsarbetet med betänkanden. Mot denna bakgrund saknas anledning för att göra något tillkännagivande. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att öka skyddet för brukningsvärd jordbruksmark. Utskottet hänvisar till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (C). I motion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar användning av och att särskilt värdefull ska klassas som ett riksintresse. Liknande tillkännagivanden begärs i motionerna 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 14, 2014/15:2851 av m.fl. (SD) och 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 10. I motion 2014/15:1351 av (C) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ge länsstyrelserna i utvalda län, bl.a. i , i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter kraftsamla för ett långsiktigt hållbart användande av jordbruksmarken i regionen eller länet (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda hur tillämpningen av lagstiftningen om jordbruksmarkens skydd kan förbättras (yrkande 2). Slutligen begärs (yrkande 3) ett tillkännagivande om att regeringen ska arbeta vidare med de förslag om hållbar användning av jordbruksmark som presenterades i Miljömålsberedningens delbetänkande Långsiktigt hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43). (M) föreslår i motion 2014/15:1066 ett tillkännagivande om att värdefull bör ges ökat skydd (yrkande 1). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om markens avkastningsförmåga i högre grad bör beaktas vid beslut om exploatering av för andra ändamål än jordbruk (yrkande 2). Dessutom föreslås ett tillkännagivande om att reglerna om skydd mot exploatering av värdefull för andra ändamål bör ses över (yrkande 3). (M) begär vidare i motion 2015/16:294 ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder utifrån de resultat som presenteras i Statens jordbruksverks ? Jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering (rapport 2013:35). I motion 2015/16:496 hänvisar (S) till att i den ovan nämnda rapporten funnit att 3 kap. 4 § som är avsedd att skydda jordbruksmarken i allmänhet inte tillämpas väl och att det kan finnas skäl till att möjliggöra tillsyn och stärka rådgivningen om tillämpningen av bestämmelsen. I motionen begärs därför ett tillkännagivande om att regeringen bör se över PBL för att förtydliga kommunens ansvar att uttömma alternativa lokaliseringar innan man upplåter jordbruksmark för bebyggelse (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge länsstyrelserna riktlinjer och underlag för att få ett mer enhetligt arbetssätt med rådgivningen till kommunerna så att kommunerna bättre kan bedöma jordbruksmarkens långsiktiga värde (yrkande 2). Slutligen föreslår m.fl. (C) i motion 2015/16:3018 yrkande 2 ett tillkännagivande om vikten av att skydda och att inte mer än nödvändigt tas i anspråk vid exploatering och nybyggnation. En allmän redogörelse för hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. finns ovan under rubriken och behovet av bostäder. Därutöver kan framhållas att det i 3 kap. finns bestämmelser om skydd för viss mark utan att marken kan skyddas som ett område av riksintresse. Det gäller bl.a. jordbruksmark. Av 4 § framgår att jordbruk är av nationell betydelse och att brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för bebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett från allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Miljömålsberedningen har haft i uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning och en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Utredningen redovisade sitt betänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). I betänkandet föreslår utredningen ett flertal etappmål, varav ett avser bevarande av jordbruksmark. Utredningen föreslår i den delen bl.a. att PBL ska förtydligas enligt följande: –Kommunernas översiktsplaner blir tydligare med att beskriva hur hänsyn ska tas till brukningsvärd jordbruksmark. –Länsstyrelsernas uppgift att bevaka frågan om brukningsvärd jordbruksmark, både under samrådet om förslag till översiktsplan och detaljplan och i sitt granskningsyttrande över planförslagen, tydliggörs. –Länsstyrelsernas tillsyn av detaljplaner stärks. Förslaget innebär bl.a. ett krav på att kommuner i sina översiktsplaner ska redovisa hur hänsyn har tagits till, och hur kommunerna avser att hushålla med, brukningsvärd jordbruksmark. Vidare ska länsstyrelserna i sina granskningsyttranden över förslag till översikts- eller detaljplan ange om bestämmelsen i 3 kap. 4 § om hushållning med brukningsvärd jordbruksmark inte följs. Länsstyrelserna ska dessutom överpröva kommunernas beslut om detaljplan, om beslutet kan förväntas innebära att bestämmelsen om hushållning med brukningsvärd jordbruksmark inte följs. Utredningen hänvisar bl.a. till att i rapporten ? Jordbruksmarken i kommunernas fysiska planering (rapport 2013:35) funnit att tillämpningen av 3 kap. 4 § varierar mellan kommunerna och att bestämmelsen i allmänhet inte tillämpas väl. Enligt utredningens bedömning bör förslaget om ändringar i PBL vara tillräckligt för att uppnå ett bättre skydd av den brukningsvärda jordbruksmarken, och det saknas därför anledning att aktualisera frågan om jordbruksmark som riksintresse. Enligt uppgift från Miljö- och är Miljömåls- beredningens betänkande föremål för beredning inom . Som nämnts ovan har även berört frågan om skydd av brukningsvärd jordbruksmark i sitt slutbetänkande Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99). Utredningen har bl.a. föreslagit att de nuvarande allmänna intressena i 3 kap.