bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — till och hänvisar till siffror från Migrations- verket som säger att antalet asylsökande är nere kring 4 000 . ”Tanken är att vi ska gå ur krissituationen och in i en etableringsfas.” –får i uppdrag att ta fram en vägledning och föreskrifter till bestämmelserna om tillfälliga anläggningsboenden i plan- och bygg- förordningen. –utfärdade regeringen en lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Den nya lagen innebär bl.a. att regeringen får befogenheter att i en förordning meddela bestämmelser om ID-kontroller på bussar, tåg och passagerarfartyg till från en annan stat i syfte att upprätthålla lag och ordning eller att skydda den nationella säkerheten. beslutade regeringen om en förordning med specifika bestämmelser om id- kontroller. Förordningen gäller fr.o.m. . –Regeringen har beslutat att förlänga gränskontrollen vid inre gräns från 2016. MSB Nationell lägesbild vecka 51 Antalet personer som söker asyl i minskar, men läget är fortfarande ansträngt inom vissa områden. Många ensamkommande barn får inte det stöd de behöver. Det pågår förberedelser för att asylsökande inte ska bli utan tak över huvudet under jul och nyår. Mellan sökte 3 182 personer asyl, varav 784 var ensamkommande barn. Det innebär en minskning jämfört med , men är fortfarande en hög nivå. 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. lämnar besked om att inte gå vidare med MSB:s och förslag till etableringsplaner för tältboenden på fem platser i . bedömer att mer varaktiga boenden än tält ska prioriteras. Även tältboendet på MSB:s mark i Revinge avvecklas . –Regeringen beslutar att ge i uppdrag att göra en fördjupad analys av konsekvenserna för med anledning av den rådande flyktingsituationen och ökningen av antalet ensamkommande barn. Flickors utsatthet, tillgången till tolkar och kompetensbehovet i social- tjänsten är tre områden som ingår i uppdraget. MSB Nationell lägesbild vecka 3 Antalet asylsökande som kommer till fortsätter att minska, men läget är fortfarande ansträngt inom vissa områden. Flera aktörer ställer nu om för att långsiktigt ta hand om de som kom , samt för att ha beredskap om antalet asylsökande snabbt skulle öka igen. Mellan kom 912 asylsökande till , och av dessa var 119 ensamkommande barn. Antalet asylsökande innebär en minskning jämfört med och är jämförbart med det antal asylsökande som kom till . –Regeringen ger länsstyrelserna i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av ensamkommande barn som försvinner, att analysera och föreslå åtgärder för att förebygga att ensamkommande barn försvinner, samt att sprida resultat och metoder till myndigheter, kommuner, landsting och andra berörda aktörer. –En särskild utredare ska utifrån ett brett angreppssätt analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU, t.ex. genom att införa en möjlighet att utfärda viseringar eller någon annan typ av inresetillstånd för personer som har för avsikt att ansöka om asyl i EU. –Regeringen ger i uppdrag att ta fram en ny modell för anvisning av asylsökande ensamkommande barn och unga. I verksamhets- och utgiftsprognos () anges att nästan 163 000 personer, varav 35 400 ensamkommande barn, sökte asyl i . 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. I redogörelse /16:JO1 Justitieombudsmännens verksamhetsberättelse anför JO följande i ett avsnitt om utlänningsrätten (s. 31 f.): I förra årets ämbetsberättelse fanns inte något beslut med som rör . Det berodde inte på att ärenden har saknats, och det visar sig i mina ärenden under detta verksamhetsår att brottas med en hel del svårigheter. kommer det in ett mycket stort antal klagomål på handläggningstiderna i verkets ärenden, liksom på brister i tillgänglighet för den som vill komma i kontakt med en handläggare om sitt ärende. Jag har granskat dessa frågor mer generellt och fattade beslut i ärendena (dnr 3549-2013 och 5497-2013). Verket fick kritik för långa handläggningstider i ärenden om uppehållstillstånd på grund av arbete och anknytning och i ärenden om uppehållskort –2013 samt för bristande service och tillgänglighet. Dessutom ansåg jag att verkets val att prioritera webbansökningar före pappersansökningar var oförenligt med likhets- och objektivitetsprinciperna i regeringsformen. Det kvarstod en del frågor om verkets handläggning som påtalats i flera anmälningar, och det fanns dessutom anledning att tro att handläggnings- tiderna ökat ytterligare efter den granskade tidsperioden. Jag angav därför i beslutet att utvecklingen skulle följas noga på olika sätt och att jag skulle besöka för att få en utförlig och aktuell bild av verkets handläggningstider, prioriteringar och rutiner. Jag och ett antal medarbetare genomförde ett sådant besök . Det framkom att verket när det gäller tillståndsärenden riktar in sig på de äldsta ärendena, att en handlingsplan tagits fram och att målsättningen är att åstadkomma en stabil handläggningstid . Verkets bedömning var att man skulle kunna hålla godtagbara hand- läggningstider i ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning och arbete . Anmälningar om långa handläggningstider och bristande service fortsätter att komma in, och det finns stor anledning för mig att fortsätta att följa utvecklingen. Det finns dock skäl att framhålla att frågan om förmåga att fatta beslut inom rimlig tid och ge god service ytterst är en resursfråga som statsmakterna har ansvar för.” förbereder enligt uppgifter som publicerades på webbplatsen insatser för att granska regeringens och myndigheternas hantering av flyktingkrisen (). Det ökade antalet asylansökningar har ställt höga krav på samhällets förmåga och innebär stora ansträngningar för , , kommunerna och andra berörda aktörer. Vidare förbereder insatser för att granska upprättande av tillfälliga inre gränskontroller. Justitie- och migrationsminister besvarade en interpellation i kammaren. Han anförde följande (ip. 2015/16:171): Just nu pågår den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Fler människor än söker asyl i , och utmaningarna för det svenska 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. asylsystemet är mycket stora. För att skapa ordning och reda i mottagandet, en bättre etablering och dämpa kostnadsökningarna enades regeringen, , , liberalerna och om nödvändiga insatser. Regeringen lämnade en ändringsbudget till . I ändringsbudgeten föreslås att utgifterna i budgeten ökas med . De 11 miljarderna kommer att underlätta arbetet för kommunerna och civilsamhällets organisationer med att hantera det stora antal flyktingar som kommer till och arbetet med etableringen av nyanlända. Regeringen beslutade dessutom att tillfälligt återinföra gränskontroll vid inre gräns. Detta var nödvändigt eftersom situationen innebar akuta utmaningar för viktiga funktioner i samhället. beslutade regeringen att förlänga gränskontrollen vid inre gräns till . Regeringen bedömer att de förhållanden som låg till grund för det tidigare beslutet fortfarande gäller. Gränskontrollen ger bättre överblick och mer information om vilka det faktiskt är som kommer till , vad deras avsikter är och hur vi på bästa sätt kan tillgodose deras behov. Myndigheterna får på så sätt bättre förutsättningar att upprätthålla ordning och säkerhet. Kommunerna får bättre planeringsförutsättningar för att hantera flyktingmottagandet. Men inre gränskontroll påverkar inte asylrätten. Alla som söker sig till har rätt att söka asyl. Regeringen konstaterar att en kraftsamling görs i många kommuner och myndigheter. Det är nödvändigt att alla inblandade vidtar förberedande åtgärder för en långvarig hantering av situationen och de stora utmaningar vi står inför. Inget land klarar dock denna utmaning ensamt. Därför driver regeringen på för ett gemensamt ansvarstagande av länderna i EU. Regeringen har beslutat att begära omfördelning av asylsökande till andra medlemsstater. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas. svarade följande på en skriftlig fråga (2015/16:541): Flyktingsituationen har inneburit betydande påfrestningar för samhällets funktionalitet. Även om arbetet i huvudsak utförs av kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter, frivilliga och näringsliv har regeringen naturligtvis ett övergripande ansvar för att hantera situationen. Regeringen har fört samtal med myndigheter och andra berörda aktörer. Lägesbilder och annan information har kommit in från olika håll. Dessa samtal och underlag var viktiga och nödvändiga för att regeringen skulle få en bild av utvecklingen. Som ett resultat av detta samlade underlag och den information som successivt kommit in har regeringen fattat cirka sextio beslut som en del i att hantera flyktingsituationen. Bland dessa kan nämnas införandet av gränskontroller, tilldelning av betydande resurser till kommunsektorn och till det civila samhällets organisationer, uppdrag om tillfälliga asylboenden och uppdrag att stötta hälso- och sjukvården när det gäller vård till asylsökande. Regeringen har även uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att på nationell nivå, inom ramen för ansvarsprincipen, samordna ansvariga aktörers hantering av situationen. Ansvarsprincipen innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden också gör det vid en kris. I ansvaret ligger även att samverka och samordna sig med andra aktörer för att samhällets samlade 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. resurser ska kunna tillvaratas och användas effektivt. , ett forum för informationsutbyte mellan regeringen och berörda myndigheter, har diskuterat flyktingsituationen. Det är naturligt och viktigt att arbetet under höstens flyktingsituation granskas, inte minst för att få möjlighet att dra lärdomar för framtiden. Utvärderingen måste ta sikte på både regeringens och myndigheternas arbete. Jag konstaterar att har beslutat att inleda en granskning av regeringens och berörda myndigheters hantering av flyktingkrisen. Regeringen avser även att initiera en oberoende utvärdering. Det är viktigt att jag inte föregriper de utvärderingar som ska genomföras. svarade också på frågorna 2015/16:545– 556: Jag har valt att besvara samtliga frågor i ett gemensamt svar. De humanitära behoven i världen är stora och många miljoner människor är på flykt från sina hem. Situationen är särskilt allvarlig i och dess grannländer. och övriga europeiska länder måste därför, som statsministern och andra statsråd har framhållit i olika sammanhang, på ett solidariskt sätt hjälpa utsatta människor på flykt. För att samla alla krafter som kan bidra till att förbättra nyanländas etablering tog statsministern initiativ till den nationella samlingen tillsammans. ska vara ett land som erbjuder ett värdigt mottagande och upprätthåller allmän ordning och säkerhet. Flyktingsituationen har inneburit betydande påfrestningar för samhällets funktionalitet. Även om arbetet i huvudsak utförs av kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter, frivilliga och näringsliv, har regeringen naturligtvis ett övergripande ansvar för att hantera situationen. Som framgår av frågor har jag och övriga regeringen fört samtal med myndigheter och andra berörda aktörer. Lägesbilder och annan information har kommit in ifrån olika håll, bl.a. länsstyrelsernas svar på förfrågan , kommuns lägesbild och information om att i hade aktiverat sin krisledning. Dessa samtal och underlag var viktiga och nödvändiga för att regeringen skulle få en bild av utvecklingen. Som ett resultat av detta samlade underlag och den information som successivt kommit in har regeringen fattat cirka sextio beslut som en del i hanteringen av flyktingsituationen. Bland dessa kan nämnas införandet av gränskontroller, tilldelning av betydande resurser till kommunsektorn och till det civila samhällets organisationer, uppdrag om tillfälliga asylboenden och uppdrag att stötta hälso- och sjukvården när det gäller vård till asylsökande. Regeringen har även uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att på nationell nivå, inom ramen för ansvarsprincipen, samordna ansvariga aktörers hantering av situationen. Ansvarsprincipen innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden också gör det vid en kris. I ansvaret ligger även att samverka och samordna sig med andra aktörer för att samhällets samlade resurser ska kunna tillvaratas och användas effektivt. , ett forum för informationsutbyte mellan regeringen och berörda myndigheter, har diskuterat flyktingsituationen. uppehåller sig i flera frågor vid bl.a. vad som uttalats vid kontakter med företrädare för myndigheterna och vad regeringen har gjort för överväganden med anledning av dessa uttalanden. Hon tar även upp myndigheters agerande i enskilda situationer. Det är fråga om ett komplext händelseförlopp och frågorna måste därför sättas in i ett större 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. sammanhang för att kunna besvaras. Enskilda omständigheter av det slag pekar på bör hanteras samlat och en utvärdering måste ske i en form där denna komplexitet kan beaktas. Det är naturligt och viktigt att arbetet under höstens flyktingsituation granskas, inte minst för att få möjlighet att dra lärdomar för framtiden. pekar på några frågor som det kan finnas skäl att utvärdera i efterhand. Utvärderingen måste ta sikte på både regeringens och myndigheternas arbete. Jag konstaterar att har beslutat att inleda en granskning av regeringens och berörda myndigheters hantering av flyktingkrisen. Regeringen avser även att initiera en oberoende utvärdering. Det är viktigt att jag inte föregriper de utvärderingar som ska genomföras. granskade utskottet utbildningsminister ansvar för och gjorde följande ställningstagande (bet. 2001/02:KU20 s. 196): har under en följd av år haft problem med att klara kraven på handlingstider och tillgänglighet. Från regeringens sida har fortlöpande vidtagits åtgärder för att förbättra situationen. Bland annat har anslaget till myndigheten ökat kraftigt, en ny ledning tillsatts och ett kundcentrum i inrättats. Utskottets granskning visar inte annat än att utbildningsminister noggrant följt utvecklingen vid myndigheten och medverkat till att åtgärder vidtagits för att förbättra situationen. Som utbildningsministern framhållit finns det omständigheter som talar för att de vidtagna åtgärderna kommer att förbättra situationen bl.a. genom att det nya förenklade studiemedels- systemet får allt större genomslag. Det kan emellertid inte bortses ifrån att de åtgärder som vidtagits inte har lyckats förbättra situationen i tillräcklig grad. Till stor del tycks de upprepade reformerna – 1997 och studiemedels- reformen 2001 – ha varit orsak till den besvärliga situationen. Mycket talar för att konsekvenserna för av de ingripande förändringarna inte analyserats tillräckligt innan förslagen lades fram och att det har funnit brister i förberedelsearbetet. Oavsett orsaken har emellertid situationen när det gäller handläggningstider och tillgänglighet under en följd av år varit oacceptabel. Utskottet vill mot bakgrund av att situationen inte har kunnat förbättras trots att bristerna länge varit uppmärksammade understryka att regeringen, och framför allt utbildnings- minister , bär ansvaret för att tillräckliga åtgärder inte vidtagits för att åstadkomma en tillfredsställande verksamhet inom . granskade utskottet regeringens ansvar för förseningen av lärarlegitimationsreformen och anförde följande (bet. 2011/12:KU20 s. 61 f.): När det gäller beredningen och genomförandet av lärarlegitimations- reformen kan utskottet konstatera att reformen inte har kunnat genomföras fullt ut i enlighet med ursprungliga beslut. har utskottet vid sin granskning inte funnit annat än att beredningen av lärarlegitimationsreformen till det yttre i stort sett synes ha skett i enlighet med rådande regelverk och praxis. När problemen uppstod under 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. genomförandet följde också samarbetet mellan och gängse regler och rutiner. De problem som uppkom i samband med genomförandet visar dock att innehållet i beredningen i viktiga delar brustit i kvalitet. har berörts endast sporadiskt och otillräckligt. Framför allt kan man enligt utskottet ifrågasätta om en så pass viktig aspekt som det praktiska genomförandet av reformen uppmärksammats i tillräcklig utsträckning i underlaget för reformen. Av granskningen framkommer vidare att behörighetsförordningen har en direkt koppling till de problem och förseningar som kom att inträffa. Mot bakgrund av denna förordnings, såsom den slutligen kom att se ut, omfattning och komplexitet och dess stora betydelse för arbetet med att utfärda lärarlegitimationer, borde enligt utskottet upplysningar och yttranden från berörda myndigheter ha inhämtats i betydligt större utsträckning än vad som skedde inför Brister i beredningsarbetet har sammantaget bidragit till att reformen inte har kunnat genomföras inom den tidsram som ursprungligen hade Regeringen har ett ansvar för att beredningsarbetet resulterar i ett fullgott beslutsunderlag, och utskottet kan konstatera att regeringen i det aktuella fallet har brustit i detta avseende. granskade regeringens styrning av förvaltningsmyndigheterna (bet. 2012/13:KU10 s. 80 f.). att det i regeringens styrande funktion ingår en skyldighet att leda den statliga Detta förutsätter att regeringen följer myndig- heternas verksamhet och vid behov vidtar de åtgärder som är nödvändiga från ett styrningsperspektiv, givetvis i beaktande av myndigheternas självständig- het enligt 12 kap. 2 § RF. Utskottet framhöll att regeringen oaktat formerna för regeringens styrning och det ansvar som regeringen ger myndighets- ledningar alltjämt är ansvarig inför för rikets styrelse (s. 99). Utskottet hade ingen annan uppfattning än att kontakter mellan myndigheterna och är viktiga inslag i en effektiv förvaltning och bör syfta till informations- och kunskapsutbyte samt till förtydligande av Det är svårt att föreställa sig en smidig och väl fungerande förvaltningsapparat utan informella kontakter av olika slag. Väsentligt är dock att vid sådana kontakter inte gå utöver den formella ramen för myndigheternas verksamhet och att kontakterna är inriktade mer på information än på styrning. En viktig aspekt i sammanhanget är risken att sådana kontakter saknar den omsorgsfulla dokumentation som präglar den En sådan dokumentation var enligt utskottet en nödvändig förutsättning för en efterföljande kontroll av instanser som enligt regeringsformen ska granska såväl regeringens som myndigheternas handlande (bet. 2012/13:KU10). I betänkande 2015/16:KU10 (s. 84 f.) granskade utskottet styrningen av vissa myndigheter under Försvarsdepartementet. Bland det som utskottet anförde i sitt ställningstagande fanns följande (bet. 2015/16:KU10 s. 105): Som utskottet tidigare anfört är kontakter mellan myndigheterna och viktiga inslag i en effektiv förvaltning och bör syfta till informations- och kunskapsutbyte samt till förtydligande av regeringens En viktig aspekt är dock risken att sådana kontakter saknar den 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. omsorgsfulla dokumentation som präglar den formella styrningen. En sådan dokumentation är en nödvändig förutsättning för en efterföljande kontroll av instanser som enligt regeringsformen ska granska såväl regeringens som myndigheternas handlande. Utskottet kan i den nu aktuella granskningen konstatera att dokumentationen av myndighets- dialogen är mycket sparsam. Det innebär att möjligheten att spåra kontakter och innehållet i dem försämras. Därmed undergrävs förutsätt- ningarna både för den konstitutionella granskningen och för annan uppföljning av myndighetsdialogen. Utskottets erfarenhet är just den att bristande dokumentation innebär att granskningen försvåras och utskottets möjlighet att klarlägga vad som har skett försämras. Utskottet vill således inskärpa vikten av dokumentation. I betänkande 2005/06:KU8 granskade utskottet regeringens krisberedskap och krishantering i samband med flodvågskatastrofen 2004. Bland annat sas i utskottets ställningstagande att det enligt utskottets mening inte är tillräckligt att roller och ansvar i i en kris finns beskrivna i interna dokument. Det är genom praktiska övningar som missuppfattningar uppdagas, oklarheter synliggörs och kan rättas till samt det prövas om den tänkta ordningen fungerar. I samband med flodvågskatastrofen beslutade statsministern att inrätta en statsrådsgrupp för information och diskussion samt för att på kort varsel samla en beslutsför regering i frågor med anknytning till katastrofen. Utskottet konstaterade att det vid statsrådsgruppens möten inte fördes några minnes- anteckningar, vilket var ett medvetet beslut mot bakgrund av att det inte skulle fattas några formliga beslut. Detsamma gällde vid statssekreterar-gruppens möten. I övrigt varierade graden av dokumentation från krishanteringen inom , från detaljerade loggböcker till ingen dokumentation alls. I en krissituation är hanteringen av krisen självklart överordnad andra arbetsuppgifter, anförde utskottet. Utskottet ville ändå framhålla att dokumentation även av möten av mer informell karaktär är värdefull dels internt, för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man kommit fram till och för att snabbt kunna vidareförmedla viktig information från mötet, dels för att i ett senare skede underlätta granskning av händelseförloppet. granskade utskottet statsminister ansvar för krishanteringen i Statsrådsberedningen. Utskottet konstaterade att stats- ministern hade ett ansvar för att krisorganisationen var funktionsduglig (bet. 2007/08:KU20 s. 187). Utskottet ställde följande frågor till : –Vilka migrationspolitiska initiativ har regeringen tagit inom EU för att hantera ökningen av antalet asylsökande i och övriga EU? Vilka resultat har uppnåtts inom EU? 6 VISSA FRÅGOR OM HANTERING AV FLYKTINGMOTTAGANDET M.M. – Vilken information om antalet asylsökande och situationen när det gällde flyktingmottagandet fick regeringen från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och andra myndigheter under – Vidtog regeringen några åtgärder med anledning av lägesrapporten den 17 från kommun och i så fall vilka? – Vidtog regeringen några åtgärder med anledning av att i aktiverade sin krisledning och i så fall vilka? – sökte polisen i kontakt med polisens nationella operativa avdelning () för att meddela att ett stort antal migranter kommit till i utan att dessa visste vart de skulle vända sig. att situationen var en särskild händelse, men först senare fattade ett beslut. åtgärder med anledning av den särskilda händelsen i och i så Har regeringen och inrikesministern vidtagit några åtgärder för att liknande tidsåtgång inte ska uppstå igen och i så fall vilka? – ska utrikesminister ha kallat till sig , polisen, Säkerhetspolisen och Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) för att få en bild av migrations- Är denna uppgift korrekt? Varför kallade utrikesministern till Varför var det just utrikesministern och inte något av statsråden vid (justitie- och migrationsministern eller inrikesministern) som kallade till detta möte? Vad ledde mötet till? Hur spreds informationen från mötet i och till Vilka statsråd informerades om mötet och dess utfall? enligt en artikel i ha hållit en telefonkonferens med företrädare för Försvarsmakten, polisen, länsstyrelserna samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. uppgav enligt artikeln att han varit ”i kontakt med Vilken kommentar finns till detta påstående? hade kontakt med ? information gav till ? önskar ta del av dokumentation som rör den kontakt som åsyftas. – infördes gränskontroller. och vilka överväganden låg bakom att gränskontroller infördes och inte tidigare eller senare? – Enligt en artikel i sändes en förfrågan från Kansliet för krishantering vid till länsstyrelserna om vilka åtgärder som genomförs