bet · H301SkU16 · 2016-02-26 00:00:00 — Det förtjänar att framhållas att det faktum att det aktuella skatteincitamentet utformades som en skattereduktion när det infördes uttryckligen ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen. Stöd till de verksamheter som den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än från privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inneburit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. I kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 16 anförs att avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer bör behållas. Enskilda organisationer är inte bara oersättliga som genomförare av statligt svenskt bistånd utan också mycket betydelsefulla för att de ger enskilda människor en möjlighet att ta ansvar för utvecklingen i världen. Det civila samhället är enligt motionärerna en naturlig plats för människor att göra en insats och visa att det inte går att förhålla sig likgiltig när världen brinner. I motion 2015/16:2252 av (KD) föreslås att ett mer generöst avdrag som omfattar fler typer av ideella organisationer införs. Som systemet såg ut var det endast möjligt att göra avdrag för gåvor till forskning och till direkta hjälporganisationer, inte till föreningslivet. Det var inte heller möjligt för företag som ville bidra till ett bättre samhälle att göra avdrag för gåvor till ideell varsamhet. Ett inledande steg skulle kunna vara att fördubbla taket till . I kommittémotion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 12 och 20 anförs att det behövs ytterligare skattemässiga incitament för icke-offentlig finansiering av kultursektorn. Gåvoskatteavdraget gällde enbart enskilda gåvogivare och enbart till hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Ett nytt gåvoskatteavdrag bör omfatta såväl företag som enskilda gåvogivare. Årsavgiften och registreringsavgiften för föreningar som vill vara registrerade mottagare av gåvor bör tas bort och maxbeloppet bestämmas till per person. En ytterligare utveckling kan innebära att fler allmännyttiga ideella organisationer, exempelvis idrottsföreningar, kommer i fråga som nivån för avdragsrätten bör höjas i paritet med andra jämförbara länder i . I kommittémotion 2015/16:2823 av m.fl. (KD) yrkande 10 anförs att frivilliga krafter och ideella organisationer bör uppmuntras generellt i samhället och så även när det gäller organisationer som arbetar med veteranstöd. Ett gåvoskatteavdrag bör omfatta veteranstödsorganisationer som , Individzonen och Fredsbaskrarna. I motion 2015/16:3219 av (KD) yrkandena 1 och 2 föreslås att ansökningsavgiften och den årliga registeravgiften till avskaffas och att nivån för skattereduktionen höjs. Enligt utskottets mening är det viktigt att det finns en demokratisk process bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete i kyrkliga organisationer, idrottsorganisationer, humanitära organisationer, internationellt biståndsarbete m.m. En avdragsrätt för gåvor till den här typen av verksamhet minskar utrymmet för det samhälleliga stödet och ökar dessa viktiga verksamheters beroende av enskilda personers förmögenheter och förmåga och vilja att bidra. Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt som möjligt hålls fritt från inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion att vara en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Att belasta med en kontroll av den här typen av stöd är enligt utskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremål för en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om en utvidgad förmånstagarkrets och ett pensionssparavdrag med . Pensionssparande har beskattats enligt särskilda regler. Reglerna innebär att beskattningen av en inkomst av förvärvsverksamhet som utgörs av pensionsförmåner – oavsett om sparandet sker privat eller av arbetsgivaren som tjänstepension – skjuts upp tills pensionen betalas ut. Denna uppskjutna beskattning ger upphov till en skattekredit som återbetalas först genom att den framtida pensionen beskattas. För att en försäkring ska vara en pensionsförsäkring ska en rad kvalitativa villkor vara uppfyllda. Skälet till att de kvalitativa villkoren ställts upp är i första hand att försäkra sig om att sparandet har ett pensioneringssyfte, dvs. verkligen är avsett som ett sparande för att trygga försörjningen i ett senare skede i livet. Reglerna är konstruerade så att det finns en symmetri mellan avdraget/skattefriheten för förmånen och skatteplikten för pensionen. De kvalitativa villkoren för en pensionsförsäkring finns i 58 kap. IL. Av bestämmelserna i 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmåner enligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make, maka eller sambo, den försäkrades barn och barn till den försäkrades make, maka eller sambo. Om den försäkrade avlider innan pensionen hunnit slutbetalas och det inte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet. Som ett led i finansieringen av slopandet av förmögenhetsskatten begränsades fr.o.m. möjligheten att göra avdrag för privat pensionssparande till maximalt (i stället för som tidigare ett halvt prisbasbelopp med tillägg av av tjänsteinkomsten mellan 10 och 20 prisbasbelopp). begränsades möjligheten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonton (pensionssparavdrag) genom att det fasta beloppet sänktes från till (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1). slopades rätten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonton med ett fast belopp om . Anställda som helt saknar pensionsrätt i anställning eller skattskyldiga som har inkomst av aktiv näringsverksamhet kan även fortsättningsvis göra avdrag med belopp motsvarande det särskilda tilläggsutrymmet (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Regeringen anförde följande. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är emellertid angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, dvs. att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenliga med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattereduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Det förtjänar att framhållas att det faktum att det aktuella skatteincitamentet utformades som en skattereduktion när det infördes uttryckligen ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen. Stöd till de verksamheter som den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än från privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inneburit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. I motion 2015/16:40 av (M) anförs att regelverket om vem som ska få vara förmånstagare till pensionsförsäkringar bör ses över. Reglerna för pensionssystemen måste anpassas till hur verkligheten ser ut. Det ska vara upp till försäkringstagaren att avgöra vem som ska få vara förmånstagare. Dagens regler kan ge orimliga effekter eftersom barnbarn, syskon, syskonbarn m.fl. inte kan vara förmånstagare. I motion 2015/16:1123 av (M) föreslås att avdraget för privat pensionssparande höjs till så att en vanlig löntagare kan avsätta . Det skulle sända rätt signaler till de som ger sig ut på arbetsmarknaden och uppmuntra till personligt ansvarstagande för den egna ekonomiska tryggheten. Utskottet anser att utgångspunkten när man bestämmer förmånskretsen till pensionsförsäkringar i första hand bör vara att pensionen ska tillfalla den för-säkrade och i andra hand den krets av personer som kan vara beroende av den försäkrade för sin försörjning. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en ändrad förmånstagarkrets. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslaget om ett återinförande av möjligheten att göra avdrag för pensionssparande med ett fast belopp och avstyrker därför även detta förslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om en höjning av schablonavdraget och förslaget om en översyn för att pröva om skattefriheten är motiverad. För att mer effektivt utnyttja det befintliga bostadsbeståndet och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget för uthyrning av privatbostäder från till fr.o.m. (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). I motion 2015/16:459 av (S) anför motionären att schablonavdraget vid andrahandsuthyrning har höjts år med motiveringen att detta skulle öka incitamenten till andrahandsuthyrning och ställa fler lediga lägenheter till bostadsmarknadens förfogande. Detta har fört med sig att boendet i allmänhet och hyresrätten i synnerhet blivit en lönsam handelsvara som genererar arbetsfria inkomster med obefintlig eller låg beskattning. Precis som i fråga om och bör man fråga sig om skatteavdraget vid andrahandsuthyrning verkligen är det mest ekonomiskt effektiva sättet att nå det uppgivna syftet och om det är rätt sätt att prioritera användningen av skattemedel. Det finns anledning att se över nivån på schablonavdraget utifrån inte minst de stigande andrahandshyrorna. I motion 2015/16:1655 av (M) anför motionären att bostadsbristen i större städer ställer till med stora problem för många människor, inte minst för landets studenter, vars inkomster är låga och möjligheter att få bostadslån små. Som en särskild satsning på landets studenter bör regeringen överväga att skattebefria hyresintäkten helt för den som hyr ut till en student, som ett komplement till andra satsningar. I motion 2015/16:2019 av (SD) yrkande 28 föreslås att den som har inneboende ska slippa beskattning. Detta möjliggör för fler bostäder i områden som lider av bostadsbrist och där möjligheten att bygga nytt är begränsad. För att bättre utnyttja det befintliga bostadsbeståndet och stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastigheter, privatbostäder eller hyreslägenheter från till . Regeringen aviserade att man inom ramen för dagens samlade beskattning av bostadssektorn kommer att se över skatternas utformning för att främja ökad rörlighet på bostadsmarknaden. Syftet är att det befintliga bostadsbeståndet ska användas mer effektivt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om en höjning av schablonavdraget vid uthyrning av bostäder och anser inte heller att det finns skäl att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn med den inriktning som föreslås i motion 2015/16:459. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2663 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 och 2015/16:448 av (S), 2015/16:652 av (S), 2015/16:801 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1020 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1072 av och (båda M), 2015/16:1115 av Boriana (M), 2015/16:1159 av (M), 2015/16:1208 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1448 av (SD), 2015/16:1457 av (M) yrkande 6, 2015/16:1610 av (M) yrkande 4, 2015/16:1620 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1680 av Finn och (båda M), 2015/16:1689 av (M), 2015/16:1712 av Finn och (båda M), 2015/16:1718 av Finn m.fl. (M), 2015/16:1800 av (SD), 2015/16:1908 av (M), 2015/16:1912 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2037 av (SD), 2015/16:2165 av m.fl. (S), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2299 av i (M), 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2565 av Finn (M), 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2609 av (M) yrkande 1, 2015/16:2610 av (M) och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 2. Utgångspunkten för politik är att alla som kan arbeta ska ha ett jobb att gå till. Alla som bor i ska göra vad som krävs för att komma i arbete eller försörja sig själva. Det ställer krav på en ekonomisk politik som gör att fler jobb skapas i växande företag, att fler personer blir rätt rustade för de jobb som växer fram och att det alltid lönar sig att arbeta. I budgetalternativ föreslogs ett förstajobbetavdrag, en förstärkning av pensionärernas grundavdrag och en sänkning av riktåldern för pensionärernas förstärkta jobbskatteavdrag till . Regeringens förslag om en särskild löneskatt för pensionärer avslogs. I detta ärende står vi bakom motionsförslagen om ett förstajobbetavdrag och om sänkt riktålder för pensionärernas förstärkta jobbskatteavdrag. Trots införandet av jobbskatteavdragen har fortfarande höga skatter för dem med låga inkomster. En ensamstående förälder med låg inkomst har exempelvis så hög skattekil i som i . Det håller tillbaka sysselsättningen i den svenska ekonomin. har därför föreslagit att ett förstajobbetavdrag ska införas som är anpassat för att ge störst skattelättnad för dem som har låga inkomster. En person med låg ingångslön får en skattelättnad som, i förhållande till inkomsten, är tre till fyra gånger så hög som skattelättnaden för dem som har högre inkomster. Förstajobbetavdraget skulle ge uppemot två tusenlappar mer till servitören eller vårdbiträdet än . En barnfamilj där föräldrarna är bussförare, barnskötare eller butiksbiträden kan få extra att röra sig med. Skattelättnader för dem som arbetar, särskilt riktade mot dem som har låga inkomster, är en effektiv och internationellt sett vanlig reform för att bidra till ökad sysselsättning. Liknande skattelättnader finns exempelvis i , , , , , och enligt och utveckling (). Effekterna av denna typ av reform, där skattelättnader framför allt riktas mot dem som har lägst inkomster, är väl utvärderade och visar på tydliga sysselsättningseffekter. Förstajobbetavdraget leder både till att människor kan lämna utanförskap för arbete och till att det blir mer lönsamt att arbeta mer, exempelvis genom att gå från deltid till heltid. Sammantaget beräknas förstajobbetavdraget leda till ökat arbete med motsvarande 10 000 heltidstjänster. Sju av tio av dessa beräknas komma från utanförskap, eftersom sysselsättningen väntas öka med drygt 7 000 personer enligt beräkningar som bygger på underlag från (). är det 90 000 fler personer som arbetar. Att fler äldre väljer att jobba är ett resultat av en aktiv politik. Alliansregeringen sänkte kostnaderna för att anställa personer , och det förstärkta jobbskatteavdraget för äldre ökade drivkrafterna till att jobba längre. Den nuvarande regeringen går åt andra hållet och har infört särskild löneskatt för personer som fyllt . Detta riskerar att motverka den goda utveckling vi sett . Möjligheten att jobba längre bör omfatta så många som möjligt. Stärkta drivkrafter för arbete högre upp i åldrarna, en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik stärker förutsättningarna för ett längre arbetsliv. vill utöka det förstärkta jobbskatteavdraget så att det börjar gälla redan , i stället för från dagens . Förslaget innebär att 70 000 64-åringar får sänkt skatt och att sysselsättningen beräknas öka med mellan 1 000 till 4 000 personer. Att jobbskatteavdraget förstärks redan samma kalenderår som man uppnår pensionsåldern stärker drivkrafterna för att stanna kvar på arbetsmarknaden. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2037 av (SD) och 2015/16:448 av (S), 2015/16:652 av (S), 2015/16:801 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1020 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1072 av och (båda M), 2015/16:1115 av Boriana (M), 2015/16:1159 av (M), 2015/16:1208 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1448 av (SD), 2015/16:1457 av (M) yrkande 6, 2015/16:1610 av (M) yrkande 4, 2015/16:1620 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1680 av Finn och (båda M), 2015/16:1689 av (M), 2015/16:1712 av Finn och (båda M), 2015/16:1718 av Finn m.fl. (M), 2015/16:1800 av (SD), 2015/16:1908 av (M), 2015/16:1912 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2165 av m.fl. (S), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2299 av i (M), 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2565 av Finn (M), 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2609 av (M) yrkande 1, 2015/16:2610 av (M), 2015/16:2663 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 2. anser att ska ta ut tillräckliga men skäliga skatter för att finansiera gemensamma åtaganden. Befintliga skattemedel ska så långt som möjligt omfördelas till att ge ökade tillskott i finansieringen av välfärd, trygghet, företagande och industri genom minskade utgifter inom andra utgiftsområden som exempelvis invandring och EU. sa under höstens budgetberedning nej till regeringens höjningar av marginalskatt, statlig skatt och särskild löneskatt för äldre och prioriterade i sitt budgetalternativ bl.a. en sänkning av den allmänna löneavgiften. betraktar pension som uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker i relation till vanliga löntagare. vill helt avskaffa den extra skatten för pensionärer och har även budgeterat för detta i sitt alternativ. Givet det nuvarande ansträngda ekonomiska läget kan detta genomföras helt från . I detta ärende står vi bakom förslaget om frivillig sambeskattning. har ett inkomstskattesystem som bygger på särbeskattning. Det tidigare systemet med sambeskattning ersattes skattereform med dagens särbeskattning. Det innebär att varje person enbart beskattar det som han eller hon har i inkomst, utan hänsyn till makens eller makans inkomst. Systemet leder till att par med lika stor sammanlagd bruttoinkomst kan beskattas helt olika, beroende på hur sammansättningen av inkomsten ser ut mellan de två makarna. Dagens system är djupt orättvist: Två högutbildade med vardera , dvs. i sammanlagd förvärvsinkomst, betalar mycket mindre i skatt än ett par med en högutbildad som har i inkomst och en låginkomsttagare som har i inkomst. Skillnaden är tusenlappar . talar vi om i straffbeskattning för paret med hög inkomstspridning. Möjligheten att införa ett system med frivillig sambeskattning för äkta makar bör utredas. I ett system med sambeskattning summeras den taxerade förvärvsinkomsten och delas därefter lika mellan makarna. Att göra sambeskattningen frivillig skulle leda till att de hushåll som får en lägre skatt med det nya systemet i så fall skulle välja att sambeskattas, medan övriga skulle välja att särbeskattas. Systemet med frivillig sambeskattning ska endast gälla äkta makar. Samtliga par som väljer att sambeskattas ska också dela på pensionsavsättningarna. Detta görs för att förhindra att den ena maken missgynnas genom en relativt mindre framtida pension om inkomstspridningen är stor. Förslaget innebär alltså att den som tjänar mindre av de två makarna gynnas pensionsmässigt. I har man haft frivillig sambeskattning , och där väljer runt hälften av landets skattebetalare att sambeskattas. Det tyska systemet är fördelaktigt, och för oss som värnar kärnfamiljen och äktenskapet är det ett bra system, som det är ett steg mot ett mer rättvist skattesystem. bör ställa sig bakom det som anförts om frivillig sambeskattning och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2400 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2015/16:448 av (S), 2015/16:652 av (S), 2015/16:801 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1020 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1072 av och (båda M), 2015/16:1115 av Boriana (M), 2015/16:1159 av (M), 2015/16:1208 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1448 av (SD), 2015/16:1457 av (M) yrkande 6, 2015/16:1610 av (M) yrkande 4, 2015/16:1620 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1680 av Finn och (båda M), 2015/16:1689 av (M), 2015/16:1712 av Finn och (båda M), 2015/16:1718 av Finn m.fl. (M), 2015/16:1800 av (SD), 2015/16:1908 av (M), 2015/16:1912 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2037 av (SD), 2015/16:2165 av m.fl. (S), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2275 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2277 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2299 av i (M), 2015/16:2565 av Finn (M), 2015/16:2599 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2609 av (M) yrkande 1, 2015/16:2610 av (M) och 2015/16:2663 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. I är skatterna på arbete och företagande höga. De höga marginalskatterna sänker också utbildningspremien, vilket gör det mindre lönsamt att vidareutbilda och specialisera sig. Under de senaste två mandatperioderna har bolagsskatten och arbetsgivaravgifterna sänkts, och de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag har förbättrats. Det är nu möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Men fler reformer krävs för att ytterligare förbättra de ekonomiska incitamenten för att starta, driva och expandera sitt företag, för att ska fortsätta att ligga i topp vad gäller internationell konkurrenskraft. Det innebär bl.a. en minskad skattebörda. budgetalternativ innehåller bl.a. en omläggning av skatten på arbete samt en kraftfull grön skatteväxling med sänkt skatt på arbete som finansieras genom att förorenaren betalar för utsläpp. I alternativ avslogs bl.a. regeringens förslag om en avtrappning av jobbskatteavdraget eftersom i stället prioriterar att gradvis göra marginalskattekurvan mindre brant. Skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjdes, och riktåldern för pensionärernas förstärkta jobbskatteavdrag sänktes från till . avvisade också regeringens förslag om att införa en särskild löneskatt för äldre. I detta ärende står vi bakom förslagen i tre av motioner. Vi anser att principen om en grön skatteväxling där skatten sänks på jobb 35 och företag, som den höjs på miljöskadliga utsläpp och verksam-heter, ska främjas. Vi vill verka för att ingen pensionär ska ha mindre kvar av sin pension än att man klarar sin försörjning när boendekostnad och skatt är betalda. Center-partiet och Alliansen har sänkt skatten för pensionärer i fem steg och har tidigare beslutat att genomföra ytterligare skattesänkningar när ekonomin så tillåter, för pensionärer med de lägsta pensionerna, så att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer minskar. Vi anser att möjligheterna bör utredas att införa ett särskilt riktat bosparande för ungdomar för att skapa drivkrafter för fler unga att redan vid tidig ålder sätta undan en del av den skattepliktiga inkomsten för framtida investeringar i en bostad.