bet · H301JuU18 · 2016-04-07 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen i syfte att motverka hedersrelaterade brott samt öka lagföringen av dem och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av straffskärpningen avseende grov kvinnofridskränkning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa synnerligen grov våldtäkt och oaktsamhetsbrott avseende våldtäkt som nya brott och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2649 av m.fl. (M, C, FP, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hot och kränkningar på internet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa brottet ringa stöld och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga skärpta åtgärder mot metallstölder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2679 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en lag om civilkurage och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2681 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fridskränkningsbrott och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ringa stöld och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om våldtäktsbrott och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff för rattfylleri och grovt rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om ett generellt straffsanktionerat skydd mot kränkningar på nätet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2685 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om brottets straffvärde och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2720 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av tillämpningen av straffskalan för vissa brott mot viss näringsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2786 av m.fl. (FP): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av lagen om hets mot folkgrupp och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samtyckesregel i sexualbrottslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oaktsamhetsregel i sexualbrottslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff vid fridskränkningsbrott och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stalkningsbestämmelsens brottskatalog och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stalkning mot flera familjemedlemmar vid straffmätningen ska kunna bedömas som ett samlat brott och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en modernisering av bestämmelsen om ofredande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2794 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gärningsmän som frias, inte för att de är helt oskyldiga utan på grund av formella fel från statens och rättsväsendets sida, inte ska tilldömas ersättning för att de har suttit frihetsberövade, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i ovannämnda fall ska stadgas att det är brottsoffret som ska tilldömas ersättning från staten och inte den frihetsberövade gärningsmannen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2796 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att ändra praxis för beräkningen av dagsbotsbeloppet vid strafföreläggande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2797 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för mord ska skärpas i enlighet med motionen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livstidsstraff, utan möjlighet att omvandlas till ett tidsbestämt straff, ska kunna utdömas för de allvarligaste morden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för överträdelser av kontaktförbud och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd mot våld av sexuell karaktär för yrkesutövare i allmänhet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för sexualbrott, olaga förföljelse och grov kvinnofridskränkning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2814 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grovt sexköpsbrott med fängelse som minimistraff bör införas i straffskalan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minimistraffet för köp av sexuell tjänst av barn bör ändras från böter till fängelse och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2817 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en civilkuragelag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2827 av och (båda SD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trafikbrottslagen ska ändras så att trafiksäkerheten väger mycket tyngre än vid bedömning av om ett fordonsförverkande ska anses skäligt i förhållande till fordonets värde och gärningsmannens ekonomiska situation och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2829 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som ger illegalt gatuspel om pengar minst fängelse som straff och utvisning ur landet efter avtjänat straff, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktiga livstidsstraff och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftiga straffskärpningar för bl.a. våldsbrott och tillkännager detta för regeringen. 3.3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagande av straffrabatter och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Straffrättsliga frågor 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tredje gången gillt och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvårande omständighet vid störningar i den allmänna ordningen och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera undangömmande av illegala invandrare och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff vid sexköp av barn och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagande av preskriptionstid och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att våld mot politiker bör likställas med våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare verktyg mot trafficking och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återgång till tidigare straff vid ny brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2841 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av DIKO-lag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2866 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa brottsrubriceringen grovt djurplågeri och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för djurplågeri ska höjas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3023 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa lagstiftningen och öka straffen för att motverka människohandel, prostitution och sexköp samt om att det bör tas fram en nationell handlingsplan mot alla former av människohandel och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3051 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska följa krav på 30 dagars reflektionsperiod för vila och återhämtning för offer för människohandel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad nationell handlingsplan mot alla former av människohandel och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en effektivare lagstiftning som är tillämpbar för alla sorters människohandel och för alla de led som är inblandade i människohandeln, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att utomnordiska förare betalar fortkörningsböter i , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3072 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att bättre omfatta virtuella våldtäkter och hämndporr och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för ett antal olika brott, exempelvis för grova våldsbrott, människohandel, bostadsinbrott och identitetsstölder, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3095 av m.fl. (SD): 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka och vid behov genomföra skärpningar av lagen för att förhindra tvångsäktenskap i enlighet med denna motion och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3099 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminalisering av utfärdandet eller underlättandet av tvångs- och barnäktenskap liksom motsvarande äktenskapsliknande förbindelser och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraftiga skärpningar av de straff som utdelas för all form av hedersrelaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda eventuella lagändringar som möjliggör att även de som underblåser hedersrelaterat förtryck men inte själva utför våldshandlingar kan ställas till svars, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3113 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud att skända nationalsymboler och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för rattfylleri och grovt rattfylleri bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3168 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och skärpa straffskalan för sexförbrytare och att de ska beläggas med särskild utskrivningsprövning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3173 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort böter från straffskalan vid utnyttjande av barn för sexuell posering, köp av sexuell handling av barn, sexuellt ofredande, kontakt med barn i sexuellt syfte och ringa barnpornografibrott och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av sexualbrott mot barn med utgångspunkt att höja straffens maxnivåer och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (KD) m.fl. (C) m.fl. (M) m.fl. (KD) m.fl. (KD) m.fl. (SD) och (båda SD) m.fl. (SD) och (båda SD) m.fl. (SD) och (båda SD) m.fl. (C) m.fl. (KD) mördades 26-åriga av sin pappa. Hon var då lika gammal som jag är . Hon var socialdemokrat och aktiv i SSU , och många minns hennes starka vilja och outtröttliga engagemang. Här i höll hon ett oförglömligt tal året innan hon mördades. Hon hade blivit inbjuden för att berätta om förtrycket och våldet i hederns namn. Hon sa: Jag vill dela med mig av mina upplevelser, och jag hoppas att ni genom dem får förståelse och kunskaper om hur utsatta invandrartjejer kan ha det. Det är inte min avsikt att peka ut någon syndabock, utan jag vill hjälpa er att förstå hur och varför konflikter som dessa kan uppstå ur både min egen synvinkel och min familjs. föddes i en by nära staden i den kurdiska delen av . Familjen ägde mark och försörjde sig på djurskötsel. Var och en av familjemedlemmarna hade en klar roll i det gemensamma arbetet men tvingades på flykt till av ekonomiska skäl. berättade att den materiella tillvaron i gjorde att familjen klarade sig men att livet för familjemedlemmarna förändrades i takt med att barnen blev äldre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor sa: De första tecknen jag märkte var att jag inte längre fick leka med mina kamrater eller delta i aktiviteter utanför skolan. Jag skulle gå direkt hem och hjälpa min mor med hushållsbestyren och uppfostras till en fin flicka. När jag kom upp i tonåren ville mina föräldrar att jag skulle åka till och gifta mig med någon av mina kusiner, precis som mina äldre systrar tidigare hade gjort. Jag vägrade att finna mig i detta. Jag kände mig alldeles för ung och omogen för ett sådant stort beslut. Dessutom ville jag själv få bestämma vem jag skulle dela mitt liv med . Här i har det diskuterats vad förtrycket och våldet i hederns namn är, vad det är som grundar förtrycket och vad det är som skapar en hedersnorm - framför allt hur vi ska agera för att bekämpa det. är det egna ord som ger oss det bästa svaret på vad det är vi måste verka för i syfte att bekämpa förtryckande normer. Hon sa: Jag vill sätta upp egna villkor för mitt liv, göra mina egna misstag och lära mig av dem. Jag vill stå på mina egna två ben och ta ansvar för mina egna handlingar, inte låta någon annan bestämma över hur jag ska tycka, tänka och handla. För mig är det dessutom oerhört viktigt att få utbilda mig och utvecklas som person. Mordet på väckte landssorg i . Att Pela hade mördats av samma skäl bara innan fick oss alla att inse att mörkertalet är stort och att vi som representanter för samhället måste göra mer. I grunden handlar tal, så som jag tolkar det, om en fråga om makt och universella värden, om rätten till den egna kroppen, om att få älska den man vill, att få formas och utvecklas och i slutändan få leva precis som man själv vill. Här i har vi ägnat tid åt att analysera förövarnas intentioner. Det är ett viktigt inslag för att förstå problemen och reda ut vilka strukturer som grundar förtrycket. var den dominerande teorin att allt förtryck mot kvinnor var sprunget ur en och samma kultur och struktur. Att se våldet i hederns namn som en särskild form av förtryck ansågs vara ett sluttande plan mot sverigedemokratisk retorik. Jag vill ändå understryka att detta inte är helt oproblematiskt. Jag har personligen erfarenheter av lärare och andra vuxna i min omgivning som under min uppväxt ställde märkliga frågor om min pappa och vuxna runt omkring mig. Det var i samband med att retoriken i samhället kom att utvecklas till en kollektivistisk skuld gentemot alla män med ursprung från , som om alla delar samma världsbild och åsikter och lever efter samma normer och strukturer. Det är en stigmatiserande föreställning att dra slutsatser som likställer alla, och kanske var det grundorsaken till att många visade beröringsskräck inför frågorna, inte minst jag själv. Vi som arbetar med justitierelaterade frågor måste verka för att samhällsdebatten går i samma riktning som den vår straffrätt bygger på, det vill säga individualprövning av förövarens gärningar. Å andra sidan har jag en förståelse för att vi har att göra med ett kollektivistiskt problem eftersom det handlar om förtryckande normer och strukturer. Hedersförtryck och våld har oftast inte en gärningsman utan flera. Det är ett kollektivistiskt förtryck grundat i könskulturellt våld. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor Straffrätten är ryggraden i vårt rättssamhälle. Den beskriver när en gärning är så pass samhälleligt förkastlig att den behöver kriminaliseras, både för att vi ska leva i ett tryggt samhälle och i syfte att ge den som utsätts för brottet någon form av upprättelse och rättvisa. Varför jag ville börja debatten med att beskriva hedersförtryck och våld är för att på något sätt ge upprättelse till alla dem som har upplevt att mitt parti eller delar av mitt parti har haft beröringsskräck med frågorna tidigare och inte tagit den typen av förtryck på större allvar. vet vi att det agerandet har varit fel, att det har utgjort ett allvarligt svek. Jag vill i alla fall ha sagt i kammaren att det inte på något sätt ska förekomma, åtminstone inte från mig. Enligt FN:s kvinnokommission åligger det som konventionsstat att vidta alla lämpliga åtgärder för att ändra mäns och kvinnors sociala och kulturella beteendemönster för att därmed avskaffa seder och bruk som leder till förtryck, skada och våld gentemot den enskilda. Vi vet också att förtrycket drabbar även män och hbt-personer. Från oppositionspartierna har det riktats en hel del medial kritik gentemot regeringspartierna i frågan. Oppositionspartierna yrkar i ett av tillkännagivandena i betänkandet på att regeringen ska se över den lagstiftning som anknyter till hedersrelaterade brott. Vi vet alla att det är mycket som ska till för att bekämpa normer och strukturer. Vi måste satsa i skolorna. Vi måste prata om strukturerna. Vi måste verka i den andan att klargöra vad som gäller i samhället och även stötta de organisationer, kvinnojourer och andra aktörer som arbetar med det syftet. Jag vill också påminna om att regeringen har avsatt ytterligare för att stärka de ideella kvinnojourernas engagemang i arbetet . Den nationella samordnaren med uppdrag att åstadkomma en kraftsamling för att motverka våld i nära relationer har överlämnat betänkandet Våld i nära relationer - en folkhälsofråga. Samordnaren bedömer att det behöver utredas närmare om hedersrelaterade motiv för ett brott ska utgöra en försvårande omständighet för straffvärdet. Även frågan om stämpling till brott nämns av samordnaren. Betänkandet är just nu under beredning i . Vi menar därför att en översyn bör avvaktas. Vi har därför reserverat oss mot majoritetens förslag i frågan även om vi erkänner att det föreligger problem. Vi tycker att det är nödvändigt att ärendet bereds som satts ut. Jag vill också kommentera de två ytterligare tillkännagivandena. har behandlat frågan om systematiska stölder. Bedömningen av systematiska egendomsbrott framgår i betänkandet som bereds i . Även här menar jag att inte ska föregripa beredningen. Därför ställer vi oss inte bakom det tillkännagivandet. Avslutningsvis har vi ett särskilt yttrande beträffande straffen för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning. Straffen skärptes , vilket innebär att de har varit i kraft . Därför menar jag att det är alldeles för tidigt att dra några slutsatser om tillämpningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor Lagföringar som har ägt rum kan innehålla en hel del gärningar som har begåtts före lagändringen. Med det sagt visar tillgänglig statistik att andelen som döms för fridskränkningsbrott till korta strafftider har sjunkit markant . Regeringen följer också fortlöpande utvecklingen av strafftiderna för fridskränkningsbrotten. I det här betänkandet, som gäller straffrätten i dess helhet, valde jag att fokusera på hedersrelaterat våld och förtryck. Jag tror att det är viktigt att betona att vi i justitieutskottet inte har några stridigheter och att det är ett i mångt och mycket enat utskott som har analyserat frågorna och landat i liknande slutsatser. Självklart är inte straffrätten och utökade paragrafer i de avgörande momenten, men de kan ändå leda till att normer, strukturer och synsätt i samhället förändras. Straffrätten har en särskild roll, och vi som politiker måste självklart väga av när förändringar är nödvändiga, proportionerliga och framför allt samhälleligt försvarbara. I den riktningen måste vi arbeta. bad oss att inte vända ryggen till. Det är därför vår grundläggande skyldighet att bedriva en justitiepolitik som i sin helhet leder oss till ett tryggare samhälle för alla men framför allt för dem som löper risk att utsättas för brott. Med de orden sagda står vi bakom våra reservationer, men vi kommer inte att yrka bifall till dem. Jag skulle vilja tacka Lawen Redar för det förra inlägget - ett bra och relevant inlägg. Det gör mig stärkt i att vi kommer att fatta ganska bra beslut. Det var en bra förklaring av varför straffrätten finns men också av problematiken kring det hedersrelaterade våldet. Precis som har sagts är straffrätten samhällets yttersta markering mot gärningar som anses vara särskilt förkastliga. Naturligtvis förändras straffrätten . Från vår sida har vi nu och även under hela regeringsinnehavet markerat att straffrätten måste visa hur vi ser på våld mot enskilda, framför allt mot enskildas integritet och då framför allt mot den kroppsliga integriteten. Det handlar om allt från misshandel till mord men även om sexualbrott, där vi stegvis har försökt skärpa straffen för att markera hur allvarligt vi ser på detta. Ofta har debatten här i kammaren handlat om huruvida straff är bra eller dåligt. Så har skiljelinjerna sett ut. Det känns skönt att vi nu slipper lite grann av den diskussionen. Ofta när vi har velat korrigera straffskalorna har det hetat att vi i Alliansen bara pratar om skärpta straff. Sedan har diskussionen gått mot att straff ändå inte hjälper. Man har inte landat i någon slutsats över huvud taget. För vår del är det viktigt att samhället faktiskt kan gå in med proportionerliga åtgärder. är inte det här ett betänkande om kriminalvården, men självklart är det också så att samhället de gångerna har möjlighet att hjälpa en person att komma tillbaka in på rätt bana. är det ju personer med otillräcklig utbildning. Man har hamnat snett, man kanske har haft svåra uppväxtförhållanden och man behöver stöd och hjälp i livet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor Diskussionen som vi har haft om huruvida vi ska ha straff eller inte hoppas jag alltså är passerad. Med det sagt är det så att de som argumenterar mot straffen på vissa områden brukar kräva skärpta straff för exempelvis sexualbrott. gör tre tillkännagivanden. Det är viktigt. Som Lawen Redar så väl argumenterat för anser vi att det är nödvändigt när det gäller just de hedersrelaterade brotten eftersom det går för långsamt. Vi har som sagt en nationell samordnare som har kunnat peka på att just de här delarna måste utredas vidare. Det politiska ställningstagandet , och det som gör oss väldigt förvånade, är att man trots att man delar samordnarens uppfattning behöver jättelång betänketid för att bestämma sig för huruvida man ska utreda det här problemet - som man själv så väl förklarar måste utredas. Det har vi svårt att förstå. Därför att det viktigt att säger till att nu får man nog ta och skynda på lite grann.