bet · H401SkU1 · 2016-11-30 00:00:00 — Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapande till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter betalas in är en grundförutsättning för att finansiera av viktig offentlig verksamhet samt trygghets- och försäkringssystemen. Det är också en fråga om likabehandling och om att värna tilliten till det offentliga. vill minska anslaget till med 2017 och med till följd av att satsningen på Mina meddelanden bör finansieras inom befintlig ram. Dessutom minskas anslaget med eftersom vi inte vill skjuta till finansiering för att ska tillhandahålla grunddata. Vi vill öka anslaget till med för arbetet med att kontrollera förbjudna kemikalier. Vi vill minska anslaget till med 2017 och med eftersom myndighetens arbete mot överskuldsättning bör finansieras inom befintlig utgiftsram. Anslaget bör minska med ytterligare 2017–2018 eftersom myndighetens arbete med skuldsanering av företag bör finansieras inom utgiftsramen. föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom detta utgiftsområde påverkas samtliga anslag av detta. Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade i enlighet med regeringens förslag om utgiftsramar, om en beräkning av statens inkomster och om inriktningen på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 3. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i motion 3427. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och Islamiska statens (IS) närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 3. Utgiftsområdet omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Den som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett exempelvis geografisk hemvist, kön, funktionsnedsättning, religion eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva ansvarar för ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller t.ex. handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra dessa delar av verksamheten. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. Regeringens förändringar på skatteområdet riskerar här i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen. Medborgarnas kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Hit hör exempelvis tjänsten Mina meddelanden. Antalet privatpersoner som anslutit sig till Mina meddelanden har passerat halvmiljonstrecket, vilket är glädjande. Detta ska dock sättas i relation till att tjänsten har kostat 146 miljoner att utveckla och att kostnaden per mottagare alltså är nästan . Liberalernas grundsyn är att huvudregeln för all offentlig posthantering ska vara att den sker digitalt, antingen via Mina meddelanden eller annan e-tjänst, såvida inte användaren begär att kommunikationen sker på annat sätt. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att s.k. onödig efterfrågan (dvs. ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgarens tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat) visar tydligt att det finns mer att göra för att förbättra utformningen av blanketter och webblösningar, särskilt med avseende på språket. Den kartläggning som genomfört inom ramen för regeringsuppdraget om jämställdhetsintegrering ligger helt linje med Liberalernas prioriteringar om ett likartat bemötande i myndighetskontakter oavsett kön. Det är centralt att fortsätter arbetet i denna del. De senaste årens snabba tekniska utveckling och låga utvecklingskostnader för lättillgänglig, konsumentvänlig teknik har öppnat scenen för en rad kreativa entreprenörer och företag i delningsekonomin. Liberalerna anser att bör ta fram en auktoriserad applikation eller annan teknisk lösning där erbjuder en enkel möjlighet för aktörer i delningsekonomin att direkt rapportera kontrolluppgifter. Det skulle skapa trygghet för både köpare och säljare om lagligheten i transaktionen och en grund för den bredare delningsekonomin att utvecklas som intäkter till vår gemensamma välfärd säkerställs. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi innebär att hoten mot befintliga skattebaser ökar. har att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som nivåer. Den senaste tidens uppmärksammade exempel på skatteflykt och misstänkta skattebrott accentuerar också behovet av tillräckliga regelverk och resurser för att mota sådana yttringar. Liberalerna har här föreslagit bl.a. en vidare definition av begreppet högriskkund i svensk penningtvättslagstiftning, vilket skulle tvinga banker och finansinstitut att vidta ytterligare åtgärder och kontroller. Det är också viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. För Liberalerna är internationalisering, utbyten och handel positiva och för samhällets utveckling helt avgörande företeelser. Detta ställer särskilda krav på en väl fungerande och rättssäker myndighetsutövning av tullkaraktär. Tullen är en del av vår första försvarslinje när det gäller såväl otillbörlig varukonkurrens som internationell brottslighet och terrorism. För att stärka tullens möjligheter till upprätthållen gränskontroll och fortsatt förtroendeingivande bemötande vill vi öka anslaget 2017 med . Liberalerna vill markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Ett av mandatperiodens främsta politiska mål bör vara ett transatlantiskt frihandelsavtal. Om TTIP-förhandlingarna (Transatlantic Trade and Investment Partnership, dvs. det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar) leder till ett avtal finns det anledning att se över förändrade förutsättningar. Liberalerna avser därför att noggrant följa på vilket sätt ett sådant avtal kan påverka behov och förutsättningar. Liberalerna vill att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned när det gäller alla anslagen på detta utgiftsområde. Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (KD) (KD) anför: beslutade i enlighet med regeringens förslag om utgiftsramar, om en beräkning av statens inkomster och om inriktningen på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 3. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 3353. För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatter för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Enligt mening är syftet med skatter att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimligt av medborgaren. I en globaliserad ekonomi utsätts främst kapitalskattesystemet för konkurrens. Kapitalskatterna måste därför vara konkurrenskraftiga. Beskattning av inkomster, varor, tjänster, fastigheter, förmögenhet eller andra former av beskattning, får inte urholka äganderätten och ska utformas enligt vedertagna skatterättsliga principer som skatt efter bärkraft och likabehandling. Skattesystemet ska bidra till ett gott klimat för företagsamhet och främja eget ansvarstagande. Det är dessutom viktigt att skattereglerna utformas så enkelt som möjligt för att underlätta bl.a. för småföretagsamhet. Nivån på mervärdesskatten bör i princip vara generell. En hög generell nivå på momssatsen medför dock att undantag kan behöva göras. Beskattningen ska utformas så att arbete gynnas medan förbrukning av ändliga naturresurser, miljöpåverkande utsläpp och annan miljöskadlig verksamhet motverkas. Det är en statlig uppgift att stödja kommuner som inte har ett tillräckligt skatteunderlag för att klara sina lagstadgade skyldigheter gentemot kommunens invånare. Under alliansregeringen sänktes skattetrycket som totala skatteintäkter som andel av BNP från till . Det innebar en positiv utveckling som bidrog till en ökad frihet för människor och familjer och ökade incitamenten för arbete och företagsamhet. Vi vill fortsätta att sänka skattetrycket. Målet bör vara att skattetrycket inte ska vara högre än . Varje skattesänkning måste vägas mot andra angelägna prioriteringar inom välfärden. , och har fundamental betydelse för en välfungerande ekonomi som präglas av ordning och reda. De tre myndigheternas service till medborgare och företagare bör fortsätta att förbättras. Det är centralt att e-tjänsterna vidareutvecklas. är servicekontoren viktiga för människor som ännu inte är bekväma med elektronisk kommunikation. Myndigheterna behöver därför även i fortsättningen ha god fysisk närvaro över hela landet. Den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering är det viktigt att värna svenska intressen i det sammanhanget. välkomnar Statskontorets förslag till nya principer för myndigheters lokaliseringar, som bland annat slår fast att myndigheter ska ta hänsyn till regional tillväxt vid beslut om lokalisering. Vi motsätter oss att fler lokala kontor läggs ned. En förutsättning för att trovärdigheten för skattesystemet ska upprätthållas är att den svarta ekonomin motarbetas och minskar. Det är inte förenligt med en god etik och ett gott samhällsansvar att undanhålla den skatt som är grunden för den välfärd vi har i . Skattebeslut som är fattade i god demokratisk ordning måste efterlevas, annars riskerar välfärdens finansiering att urholkas. Lyckligtvis verkar det som att den svarta ekonomin är på tillbakagång. Allmänhetens normer kring svartarbete och skattefusk har förändrats i positiv riktning under ungefär som alliansregeringen införde jobbskatteavdragen och de s.k. ROT- och RUT-avdragen. ser därför allvarligt på att regeringen på olika sätt försämrar dessa reformer så kraftigt. ska fortsätta arbetet med att trycka tillbaka den svarta ekonomin. Det är extra viktigt att myndigheten håller uppe sina höga förtroendesiffror bland allmänheten. Även dessa hjälper till att hålla uppe skattemoralen. Vi välkomnar att regeringen vill att ska intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden, och vi anslår i likhet med regeringen 2017, samt 2018, 2019 respektive 2020 för ändamålet. Vi vill öka anslag med 10 miljoner 2017–2020 för att förebygga överskuldsättning och för att undvika långa handläggningstider. ökade antalet barn som berördes av verkställda avhysningar. Vi vill att kronofogden prioriterar barnfamiljer och genom särskilda insatser för att motverka överskuldsättning försöker minska antalet barn som berörs. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 3: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:824 av m.fl. (C): 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge tullen befogenheter att beslagta antibiotika från annat EU-land och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:982 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra och följa upp myndigheternas ansvar med att aktivt kontrollera jordbruksprodukter som påstås vara från så att de inte härstammar från det ockuperade , detta för att rätt tullavgift ska betalas och inga konsumenter vilseledas om varans ursprung, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:993 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kontrollbefogenheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1266 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över hur uppdrag kan förbättras vad gäller kontroll av utförsel av varor från och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1283 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över uppdrag vad gäller kontroll av varor från och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1394 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta tullinspektörer utrustas med tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1509 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utökade möjligheter för att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2047 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tulltjänstemäns befogenheter för att öka möjligheten att förebygga och bekämpa brott och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2076 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge befogenhet att stoppa och kontrollera misstänkt utförsel av stöldgods och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2142 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda möjligheten för tulltjänstemän att bära vapen och även få fler polisiära befogenheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2284 av och (båda SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenhet att ingripa mot läkemedelsinförsel och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utrusta personal med tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2540 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenheter att beslagta gods samt stoppa och hålla kvar förövare för att sedan lämna en eventuell förundersökning till polisen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2579 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tullens befogenheter att lagra trafikuppgifter tillhandahållna av transportföretag m.fl. i syfte att motverka smuggling och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2694 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utöka befogenheter i syfte att förhindra att stöldgods förs ut ur landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2905 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa mer resurser på och och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3155 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett särskilt uppdrag att stärka arbetet med att bekämpa skattefusk och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3353 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda den svenska skattebasen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3381 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3427 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3467 av Per Åsling och (båda C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3468 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om befogenheter att ingripa mot brandfarliga eller explosiva varor och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution