bet · H301AU9 · 2016-06-15 00:00:00 — En stor del av dessa kvinnor kommer till efter s.k. snabbanknytning, dvs. efter att ha känt mannen under en , eller endast via kontakt på internet. Den s.k. tvåårsregeln vid anknytningsförhållanden i utlänningslagen leder till att just många utländska kvinnor pressas att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer. Väljer de att bryta sig ur relationen innan den tvååriga prövotiden utgått kan de bli utvisade ur . Insatser från samhällets sida, för att ingen av de berörda parterna utsätts för övergrepp, kan och bör utvecklas. Jag anser att regeringen bör verka för en bättre samordning mellan myndigheter som kommer i kontakt med våldsutsatta personer, dvs. länsstyrelser, , polisen, kommuner, landsting och kvinnojourer. 8.Våld i nära relationer, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår motionerna 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 24. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett av delmålen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att alla ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. anser att det är svårt att ta ett samlat grepp på problemet med mäns våld mot kvinnor om den grundläggande analysen av våldet saknas. Vår feministiska förståelse av våldet har till stor del utvecklats ur kvinnojourernas praktiska arbete med kvinnor som utsatts för mäns våld. Den svenska och internationella forskningen på området understryker våldets strukturella förankring och stöder därmed indirekt kvinnojourernas kunskap. Tillsammans utgör detta en stark grund för en feministisk utgångspunkt i frågan. Den förra regeringen utsåg till nationell samordnare av arbetet mot våld i nära relationer. Den nationella samordnaren lämnade 2014 betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga. I betänkandet konstateras att våld i nära relationer bottnar i den ojämlika maktbalans som finns mellan könen, att arbetet för ökad jämställdhet därför är en mycket central del i samhällets långsiktiga insatser mot våld i nära relationer och att förebyggande insatser är nyckeln till en varaktig minskning av våldet. en uppfattning som delar. Ett förslag i betänkandet är att sjukvården rutinmässigt ska fråga patienter från grupper som löper stor risk att utsättas för våld av närstående om de utsatts för våld i sina nära relationer. Ett annat förslag i betänkandet är att det i varje kommun bör finnas en operativ arbetsgrupp mot våld i nära relationer. arbetsgruppen ska myndigheter arbeta tillsammans kring insatser för barn och vuxna som är, eller riskerar att bli, utsatta för allvarligt våld. ställer sig bakom dessa förslag i betänkandet. Jag anser att regeringen, i enlighet med vad jag här anfört, bör återkomma med förslag på hur det förebyggande arbetet för våld i nära relationer kan Våld i nära relationer, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 18 och avslår motionerna 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 24. Mäns våld mot kvinnor, i nära relationer och i övriga situationer, är det yttersta uttrycket för bristen på jämställdhet i ett samhälle. Det är helt oacceptabelt att någon ska behöva leva med risken att utsättas för våld. I den kartläggning Brå gjorde 2014 framträdde att ungefär lika stora andelar kvinnor och män (7,) blev utsatta för någon typ av psykiskt eller fysiskt våld av en aktuell eller tidigare partner minst en gång. Däremot är det vanligare att kvinnor uppger att de blev utsatta upprepade gånger. Det är också betydligt vanligare att kvinnor blir utsatta för grov misshandel som leder till behov av sjukvård. Nationellt centrum för kvinnofrid gjorde en befolkningsundersökning om kvinnor och mäns våldsutsatthet samt kopplingen till hälsa där de fann att av kvinnorna och av männen efter hade blivit utsatta för fysiskt våld eller hot om fysiskt våld i en pågående eller avslutad av kvinnorna och av männen uppgav att de utsatts för upprepat och systematiskt psykiskt våld av en aktuell eller tidigare partner. Rädslan för att bli utsatt inskränker flickors och kvinnors livsutrymme. Hur det offentliga rummet fysiskt är planerat i fråga om belysning, arkitektur spelar roll för känslan av trygghet, vilken synlighet polisen har i gaturummet och hur tillgänglig ordningsmakten är när de tillkallas spelar också en stor roll. Stödet till kvinno- och mansjourerna behöver stärkas och resurserna till utbildning kring våld i nära relationer och hedersrelaterat våld bland personal inom stat, kommun och landsting behöver öka. I arbetet med att skydda de utsatta är det angeläget att tillgången till rehabilitering för dem som utövar våld är tillgänglig och bra. Förutom att skydda och bistå dem som utsätts måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder för att hindra våld i nära relationer i enlighet med vad jag här anfört. 10.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 6 och avslår motionerna 2015/16:679 av (M), 2015/16:779 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 11, 22 och 23, 2015/16:1353 av (M), 2015/16:1864 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2590 av och (båda M), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20–22 samt 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 5. anser att män och kvinnor ska ha samma möjligheter och rättigheter och därmed också lika stor rätt till ett tryggt liv. Det utbredda kvinnovåldet skapar dock en otrygghet för just den kvinnliga delen av befolkningen som i sin tur leder till oacceptabla inskränkningar i kvinnors frihet och livsmönster, vilket inverkar negativt på kvinnors möjligheter och anser därför att kvinnovåld är ett betydande jämställdhetsproblem som måste tas på största allvar. Vi bör vara stolta över att historiskt sett har en lång tradition av att värna kvinnors trygghet och integritet. ha stiftat en av världens äldsta kvinnofridslagar. framåtskridande jämställdhetstradition är något vi Sverigedemokrater vill bygga vidare på, utveckla och anpassa efter det moderna samhällets nya förutsättningar och utmaningar. Konkret handlar det om att verka för en nollvision om kvinnovåld. åtgärder ska garantera att ingen ska behöva utsättas för våld vare sig det är inom ramen för en nära relation eller av en främmande gärningsman. handlar också om att motverka tillkomna fenomen som hedersvåld för att försäkra att samhällsutvecklingen fortsätter att gå i en framåtskridande Under har en mycket omfattande invandring skett till från övriga världen. Denna invandring har bestått av hundratals olika nationaliteter som tagit med sig lika många för mer eller mindre Tillsammans har de bildat en mångkultur som tyvärr kan vara en källa till kvinnovåld och annan allvarlig brottslighet. formulerade den amerikanska forskaren sin kriminologiska kulturkonfliktsteori om kulturellt motiverad brottslighet. kärnpunkt i Sellins förklaringsmodell är att vad ett samhälle betraktar som brott också är en reflektion av den dominerande samhällsgruppens uppfattning om rätt och fel. I fall innebär detta att det är svenska kulturens normsystem om rätt och fel som avgjort vad som är lagligt respektive brottsligt Detta leder till att andra mindre nationaliteter, med helt andra normsystem och uppfattningar om rätt och fel, kommer att komma i konflikt med vårt rättsväsende om de flyttar till . Sellin menade att ju mer kulturellt heterogent ett samhälle blir, desto oftare kommer dessa brottresulterande konflikter att uppstå. Detta är precis vad vi ser exempelvis när det gäller familjer som utsätter döttrar för hot och våld om de begått ett brott mot familjens s.k. heder. kanske endast rör en pojk- eller flickvänsrelation är både lagliga och rätt enligt det svenska majoritetssamhällets normsystem men uppfattas som oacceptabla utifrån familjens hederskultur. uppfattar familjerna sitt tillämpade hedersvåld som rättmätigt medan det tvärtom är olagligt enligt svensk lag. För att motverka hedersvåldet och annat kulturellt motiverat kvinnovåld måste samhället bli bättre på att markera skarpt mot det. anser dock också att det behöver skapas en effektiv stödjande och förebyggande struktur för att få kvinnor att våga anmäla och bearbeta vad de utsätts för av sina familjer. För att stävja hedersrelaterat våld mot kvinnor anser att det är extra viktigt att utsatta har någonstans att vända sig för stöd men också för upplysningar om lagar, rättigheter och möjligheter. Vi menar därför att regeringen bör verka för att det inrättas särskilda hedersvåldsjourer, dit man kan vända sig för råd och stöd och där personalen har särskild specialkunskap om just hedersförtryck. Regeringen bör också säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck genom att från statligt håll bidra med samordning och hjälp från sakkunniga. är positiva till flera av de mindre, tillfälliga särskilda satsningar som gjorts för att motverka hedersvåld och kvinnovåld och vill därför utöka och förlänga dessa. Regeringen bör bl.a. öka och förlänga länsstyrelsernas uppdrag att främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld samt utöka stödet till uppdraget om att genomföra insatser för att förebygga och förhindra att unga mellan blir bortgifta mot sin vilja. Även stödet till verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) bör utökas. Regeringen bör vidare motverka könssegregerad simundervisning i skolan, separata badtider för män och kvinnor i offentliga badhus, bärandet av heltäckande slöjor i skolan och på offentliga arbetsplatser. Detta är fenomen som baserar sig på att det är kvinnors ansvar att genom sitt beteende och sin klädsel hålla främmande mäns begär i schack, och en del av hederskulturens struktur som måste brytas. Som ett led i en intensifierad kamp mot hedersrelaterat våld anser vi också att regeringen bör dra in det statliga stödet till de religiösa samfund som lär ut att kvinnan är underordnad mannen och som anvisar kvinnor till särskilda och sämre belägna platser under gudstjänsterna. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att bryta upp hederskulturens fäste i i enlighet med vad vi här anfört. 11.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 5 och avslår motionerna 2015/16:679 av (M), 2015/16:779 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 11, 22 och 23, 2015/16:1353 av (M), 2015/16:1864 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2590 av och (båda M), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20–22. tar starkt avstånd från hedersrelaterat våld och förtryck. Föreställningar om oskuld och kyskhet står här ofta i fokus och familjens rykte och anseende ses som avhängigt flickors och kvinnors faktiska eller påstådda Regeringen bör verka för att bekämpa traditioner som riskerar att leda till allvarliga kränkningar av enskilda människors fri- och rättigheter. Ingen ska behöva utsättas för förtryck i hederns namn. Ingen ska tvingas gifta sig med en person som han eller hon inte själv valt. Ingen ska behöva mista livet på grund av hedersrelaterat våld. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld i enlighet med vad jag här anfört. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 11, 22 och 23 samt 2015/16:679 av (M), 2015/16:779 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1353 av (M), 2015/16:1864 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2590 av och (båda M), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20–22 samt 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 5. Det våld som förekommer i samkönade parrelationer och i relationer där ena eller flera av parterna är hbtq-personer, är ofta osynligt och uppmärksammas inte i samma utsträckning som andra former av våld i nära relationer. Hbtqpersoner söker inte heller hjälp i samma utsträckning som andra och har oftare svagare sociala nätverk. I direktivet till den nationella samordnaren mot våld i nära relationer betonas att hbtq-perspektivet ska beaktas. Dessutom har hbtqpersoner lyfts fram som en särskilt sårbar grupp i de senaste årens satsningar mot våld i nära relationer, vilket även lyfts fram av utredningen. Dessvärre saknas ett genomgående hbtq-perspektiv och det överlämnas åt andra myndigheter att ”identifiera de ytterligare åtgärder som behövs för att förbättra situationen för hbtq-personer som utsätts för våld i nära relationer”. Det är bekymmersamt att hbtq-perspektivet inte tillräckligt beaktas och i vissa fall till och med saknas i de nationella strategier och handlingsplaner samt andra åtgärder för våld i nära relationer som tas fram. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen bör tillsätta en ny, kompletterande utredning, där samordnarens förslag bedöms och kompletteras utifrån ett hbtq-perspektiv. Regeringen bör också se till att hbtq-perspektivet finns med och att hbtqpersoners behov beaktas i framtagandet av nationella strategier, handlingsplaner och andra åtgärder som syftar till att motverka våld i nära relationer. Vidare när det gäller s.k. tvångsäktenskap menar att alltför många kvinnor och flickor lever i äktenskap som de tvingats in i av sina föräldrar. gäller nya straffrättsliga och civilrättsliga bestämmelser som stärker skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Det går inte längre att ge dispens för tvångsäktenskap, men däremot är det möjligt att i efterhand erkänna tvångsäktenskap som legitima. För att inte underminera lagens normerande effekt och för att sådana äktenskap strider mot grundläggande värderingar om mänskliga rättigheter är det av stor vikt att vara konsekvent i att inte erkänna tvångsäktenskap, utländska barnäktenskap och fullmaktsäktenskap. Av denna anledning finns det därför bl.a. behov av nationella riktlinjer för hur svenska myndigheter ska agera när unga gifts bort utanför landets gränser. Jag anser att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur svenska myndigheter ska agera när unga gifts bort utanför landets gränser. 13.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:779 av (FP) yrkande 2 och 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 13 och 2015/16:679 av (M), 2015/16:779 av (FP) yrkande 1, 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkandena 11, 22 och 23, 2015/16:1353 av (M), 2015/16:1864 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2590 av och (båda M), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2015/16:2899 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20–22 samt 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 5. Rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer, eller med ett bredare begrepp, hbtq-personer) har successivt stärkts under de Par av samma kön kan ingå äktenskap och har lagligt stöd för att adoptera barn och få tillgång till assisterad befruktning. personer omfattas av ett brett lagskydd mot diskriminering och 2013 avskaffades kravet på sterilisering i samband med ändrad könstillhörighet. Trots dessa framsteg återstår en del lagstiftningsarbete och insatser för att åtgärda den homofobi som hbt-personer utsätts för. fortfarande för våld, diskriminering, fördomar och andra kränkningar enbart på grund av sin kärlek eller sin könsidentitet. Förtryck och fördomar leder också till marginalisering och ohälsa. Hbt-personer som grupp har en sämre psykisk hälsa än befolkningen i stort. Transpersoner är särskilt utsatta. Hedersrelaterat våld och förtryck hör till de områden där insatser behöver göras för att förbättra hbt-personers situation. Hbt-personers rättigheter är en central del i vår demokratiska värdegrund. Det hederstänkande som råder i vissa familjer drabbar också unga hbt-personer som kan utsättas för förtryck som kan bli direkt ödesdigert. Regeringen bör därför verka för att kommunerna har handlingsplaner mot hedersrelaterat våld och förtryck som också har ett Varje brottsoffer behöver ses som den individ hen är och bemötas utifrån sin egen situation. Därför bör regeringen se till att insatser för offer för hedersrelaterat våld och förtryck utformas så att inte vissa grupper står utan hjälp. Regeringen behöver i sitt arbete också beakta att vissa brottsoffer kan vara särskilt utsatta på grund av sin personliga situation. måste också vara regeringens uppgift att se till att frågor kring hbt-rättigheter ingår i den samhällsorientering som erbjuds alla nyanlända. Vidare när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck är omfattningen av hedersförtrycket i och runt om i världen inte klarlagd. De data som finns är osäkra och gamla och fokuserar främst på minderåriga flickor, trots att många fler grupper drabbas, bl.a. hbtq-personer och personer med funktionsnedsättning. Där man jobbar intensivt med frågan blir det uppenbart att väldigt många är drabbade, senast när , som är pilotkommun för i nationella arbete mot könsstympning, upptäckte 60 olika fall av könsstympning av flickor, där de flesta tros ha genomförts utanför . Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. 1.Särskilda jämställdhetsåtgärder och målen för jämställdhetspolitiken, punkt 1 (V) (V) anför: I motion 2015/16:35 yrkande 1 föreslår att det inrättas en jämställdhetsmyndighet med ansvar och mandat att understödja styrningen av mot jämställdhetspolitiska mål. I betänkandet Mål och myndighet – En effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86) föreslår att en jämställdhetsmyndighet inrättas. Myndighetens uppgifter ska bl.a. vara att analysera utvecklingen gällande jämställdhet i samhället, följa upp insatser som syftar till att nå de jämställdhetspolitiska målen, samordna uppdrag inom jämställdhetspolitiken och stödja arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten hos myndigheter och kommuner, landsting och regioner. Jag står naturligtvis fast vid den uppfattning som redovisas i motion, men har valt att inte reservera mig till förmån för förslaget, eftersom jag förutsätter att regeringen återkommer till med förslag som utgår från betänkande när det gäller inrättandet av en jämställdhetsmyndighet. 2.Våld i nära relationer, punkt 3 (V) (V) anför: I motion 2015/16:959 yrkande 2 hänvisar till slutbetänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55) och utredarens uppfattning att mer fokus framöver behöver läggas på våldets orsaker och främjande av våldsförebyggande insatser för att förhindra att pojkar och män utövar våld samt att en nyckelstrategi för att motverka könsrelaterat våld och utveckla våldsförebyggande arbete är att aktivt engagera pojkar och män. Jag står naturligtvis fast vid den uppfattning som redovisas i motion men har valt att inte reservera mig till förmån för förslaget, eftersom jag förutsätter att regeringen återkommer till med förslag som utgår från utredningens överväganden om hur pojkar och män kan involveras i det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer. 3.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (KD) (KD) anför: I motion 2015/16:1994 yrkande 22 som beretts av justitieutskottet föreslår att hedersbrott kriminaliseras genom en ändring i . Detta skulle, menar jag, på ett bättre sätt än betona allvaret i hedersbrotten, öka den avskräckande effekten för den skyldige och innebära en möjlighet till högre skadeståndsanspråk. Jag står naturligtvis fast vid denna uppfattning och hänvisar till reservation 20 i justitieutskottets betänkande 2015/16:JuU18. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:52 om regeringens jämställdhetssatsning. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:35 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som analyserar förutsättningarna för en jämställdhetsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdrag bör förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken omöjliggörs, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:679 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en nationell strategi för ett bekämpa hedersförtryck i förorten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:779 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förnekande av hedersrelaterat våld och förtryck utgör rasism och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kartläggande utredning för att se över hur många ungdomar i som är drabbade av hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:838 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka alla kvinnors rätt till kunskap om och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka stödet för att öka kunskaperna om och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAGN BILAGA 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en upplysningskampanj om och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:959 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer kan förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur pojkar och män kan involveras i det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för hur man ska agera när unga gifts bort utanför landets gränser och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en ny, kompletterande utredning där samordnarens förslag bedöms och kompletteras utifrån ett hbtqperspektiv och tillkännager detta för regeringen.