bet · H301SkU21 · 2016-01-19 00:00:00 — Erfarenheterna av att införa system för elektronisk uppgiftslämning på tullområdet har visat att det är mycket komplext. Skiftet från pappersbaserad tullhantering till elektronisk tullhantering som ska ske i och med unionstullkodexen kommer att medföra kostnader för företagen. I stor utsträckning är detta skifte redan genomfört i . Andelen elektroniska import- och exportärenden uppgick . Svenska företag, oberoende av storlek, agerar således redan i en miljö som i hög grad präglas av elektronisk tullhantering. Detta bör innebära att svenska företag har en förhållandevis god beredskap för genomförandet av e-tull. Å andra sidan kan detta, som påpekar, innebära att vinsterna med genomförandet av e-tull kommer att synas först på . Som lyfter fram medför en övergång till elektronisk tullhantering en effektiv handelsprocedurförenkling, men de verkliga vinsterna uppstår först sedan förändringarna har genomförts fullt ut. Eftersom unionstullkodexen gäller för alla företag som är involverade i import- eller exportverksamhet kan enligt utredningen ingen särskild hänsyn tas till små företag. anser att redovisningen av särskilda hänsyn till små företag är bristfällig, eftersom det saknas ett resonemang om behovet av att hitta lösningar för små företag, för att kompensera för de konkurrensnackdelar som bestämmelserna om den elektroniska tullhanteringen i unionstullkodexen sannolikt innebär. påtalar å sin sida att elektronisk tullhantering är en väl dokumenterad effektiv handelsprocedurförenkling. Regeringen bedömer att svenska företag oberoende av storlek redan agerar i en miljö som i hög grad präglas av elektronisk tullhantering. Detta vore inte möjligt om inte tillhandahöll tekniska lösningar som passar företag av olika storlek och med olika behov. Det finns ingen anledning att tro att detta kommer att förändras till det sämre på grund av EU:s nya tullagstiftning. I kommittémotion 2015/16:3319 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 begärs att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska följa upp hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. Utredningen gör ingen uppskattning av företagens kostnader för att möta kraven på elektronisk tullbehandling. blir därför viktigt att följa upp konsekvenserna av lagens tillämpning. synnerhet kan det vara betungande för små företag att investera i uppdateringar av datasystem eller nya elektroniska system som krävs för att uppfylla de Motionärerna anser även att det krävs omfattande informationsinsatser till berörda företag i samband med införandet av Unionstullkodexen gäller för alla företag som är involverade i import- eller exportverksamhet, och det finns inget utrymme för att ta särskild hänsyn till små företag. Skiftet från pappersbaserad tullhantering till elektronisk tullhantering som sker i och med unionstullkodexen kommer att medföra kostnader för företagen. Utskottet delar regeringens bedömning att företagen, oberoende av storlek, agerar i en miljö som i hög grad präglas av elektronisk tullhantering och att skiftet till e-tull i stor utsträckning redan torde vara genomfört i . Andelen elektroniska import- och exportärenden uppgick . När förändringarna har genomförts fullt ut bör övergången till elektronisk tullhantering innebära en effektivisering, en förenkling och en vinst för företagen. Utskottet utgår från att tillhandahåller tekniska lösningar som passar företag av olika storlek och med olika behov och beaktar behovet av samordning så att de anpassningar av elektroniska system som krävs hos myndigheter och företag sker på ett så smidigt sätt som möjligt. Utskottet räknar med att bereder dessa frågor med näringslivet inom ramen för de samrådsförfaranden som myndigheten upprättat för genomförandet av unionstullkodexen och att de informationsinsatser som krävs görs i det sammanhanget. Regeringen bör ha anledning att noga följa hur en så viktig förändring som införande av en ny unionstullkodex och ny tullagstiftning faller ut. Något tillkännagivande från om detta behövs inte. Utskottet avstyrker motion 2015/16:3319 (C, M, L, KD) i denna del. 1.Bestämmelser om sanktioner, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:3320 av m.fl. (SD). I propositionen lämnas förslag till en ny tullag som i huvudsak väl överensstämmer med vad som behövs för att komplettera EU-förordning 952/2013 om fastställande av en ny unionsövergripande tullkodex. Det är i detta perspektiv ett nödvändigt lagförslag som vi i huvudsak instämmer i. I förordningen lämnas frågan om sanktioner vid överträdelser av de bestämmelser som finns i unionstullkodexen med tillhörande lagstiftning till respektive medlemsstat att lagstifta om. Detta framgår av unionstullkodexen som omfattar ett krav på medlemsstaterna att införa sanktioner ”som är effektiva, proportionerliga och avskräckande”. I har vi haft en tradition att gärna klämma åt framför allt företag lite extra i vissa sammanhang. Det gäller t.ex. inom skatte- och tullområdena, bl.a. genom de så kontroversiella straffen skattetillägg och tulltillägg som fungerar som en extra bestraffning av företag och enskilda som ertappas med något fel i samband med deklarationer och rapportering till berörda myndigheter. Regeringen undviker frågan om tulltillägg i propositionen genom att i avsnitt 6.2.10 påstå att ”En slutligbedömning av denna fråga kan dock göras först då lagstiftningen kommit på plats i sin helhet”. Detta är en märklig ståndpunkt eftersom kravet på en nationell lagstiftning om sanktioner finns explicit i unionstullkodexen. Vi menar i enlighet med Kammarrätten i och att ett resonemang om tulltillägg och dubbelprövningsförbudet måste finnas med i den nya tullagen direkt. Att utelämna just frågan om tulltillägg framstår, i ljuset av såväl unionstullkodexens skrivningar som att man hanterar sanktioner i ett nytt gemensamt kapitel i lagtexten, som ett sätt att undvika diskussionen om den ifrågasatta strafftillämpningen som försiggår genom utdömande av tulltillägg. 2015/16:SkU21 RESERVATIONER Den svenska lagstiftningen om skattetillägg och tulltillägg har inneburit att med all rätt har kritiserats i olika sammanhang för att hantera dessa frågor på ett rättsosäkert sätt. Vårt land har också fällts av med anledning av hantering av skattetillägg. Argumentet har varit att tilläggen strider mot de lagar som gör det olagligt att bestraffa en person två gånger för samma brott. Det har klarlagts att den typ av bestraffning som skattetilläggen utgör faktiskt ska ses som en bestraffning och inte som en administrativ avgift. Skattetillägg med sin funktion som dubbelt straff hanterades också i proposition 2014/15:131 Skattetillägg – Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. Såväl som slog 2013 fast att förfarandet med skattetillägg inte är förenligt med dubbelprövningsförbudet. Att tulltillägget har samma principiella konstruktion som skattetillägg innebär att samma förhållande bör gälla för tulltillägg. Såväl Kammarrätten i som kritiserade i sina remissvar utredningen för att man inte hanterar dubbelprövningsproblematiken i de förslag till lagtext eller i bakomliggande resonemang som utredningen lagt fram i sitt slutbetänkande. Regeringen har inte tagit dessa allvarliga invändningar till lagförslagets avsnitt om sanktioner på allvar, och det är viktigt att det blir gjort innan en ny tullag antas. Om majoriteten i väljer att bortse från denna viktiga fråga bör tillkännage för regeringen att en komplettering av det aktuella förslaget i detta avseende bör föreläggas . riskerar annars att än en gång ställas inför och fällas för att kränka de mänskliga rättigheterna genom att domstolarna fortsätter att döma personer till dubbla straff. Än värre är att enskilda och juridiska personer riskerar att dömas på ett rättsvidrigt sätt, och det ska ingen behöva utsättas för. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 2.Förslagets konsekvenser för små företag, punkt 4 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3319 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. RESERVATIONER 2015/16:SkU21 I propositionen föreslås främst lagändringar som behövs för att införa unionstullkodexen, bl.a. genom en ny tullag som ersätter nuvarande tullag (2000:1281) och lagen (1994:1548) om vissa tullförfaranden med ekonomisk verkan, m.m. Vi har inga invändningar mot huvuddelen av lagförslaget. Utredningen omfattar däremot ingen uppskattning av företagens kostnader för att möta kraven på elektronisk tullbehandling. Det blir därför viktigt att följa upp konsekvenserna av lagens tillämpning. I synnerhet kan det vara betungande för små företag att investera i uppdateringar av datasystem eller nya elektroniska system som krävs för att uppfylla de nationella kraven. Vi anser även att det krävs omfattande informationsinsatser till berörda företag i samband med införandet av elektronisk tullbehandling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:79 En ny tullag: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till tullag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1979:1088) om gränsövervakningen i krig m.m. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:439) om beskattning, förtullning och folkbokföring under krig eller krigsfara m.m. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67). 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. 20.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:445) om exportbutiker. 21.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg. 22.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 23.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 24.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:185) om behandling av uppgifter i verksamhet. 25.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister. 26.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:487) om sjöfartsskydd. 27.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet. 28.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i livsmedelslagen (2006:804). 29.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:1209) om hamnskydd. 30.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:1329) om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff eller tortyr, m.m. 31.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. 32.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045). 33.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622). 34.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2015/16:3319 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt införa om utökad möjlighet för att hålla kvar postförsändelser, samt införa om motsvarande möjlighet för att hålla kvar kurirförsändelser, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp hur tillämpningen av lagen påverkar kostnaderna för små företag, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3320 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att tulltillägg avskaffas som sanktion i tullagen, och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2016