bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Genom Lärarlönelyftet har det skett en investering i höjda löner för ca 60 000 lärare och förskollärare. Modellen för Lärarlönelyftet togs fram av regeringen i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer: Kommuner och Landsting, , , och . beräknas avsättas för detta ändamål. Lärarlönelyftet bygger på att huvudmännen fattar beslut om lönehöjningar lokalt. Arbetsgivarna bestämmer hur många lärare som uppfyller de fastställda kriterierna i förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier, och hur mycket de ska få i höjd lön. Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha utgått enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och person. Lärarlönelyftet ska fördelas så att det premierar skicklighet och utveckling i yrket. Det ska bidra till en långsiktig löneökning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. Regeringen följer noggrant hur modellen implementeras, fungerar och hanteras av parterna. Utskottet kan konstatera att , minister för högre utbildning och forskning, träffade representanter för , , Kommuner och Landsting, och för att samtala om implementeringen av Lärarlönelyftet (pressmeddelande ). Regeringen har även uppdragit åt Statskontoret att följa upp, analysera och utvärdera hur satsningen Lärarlönelyftet och bestämmelserna i förordningen om statsbidrag för höjda lärarlöner har implementerats, fungerat och nyttjats av skolhuvudmännen samt om satsningen har uppfyllt sitt syfte. Statskontoret ska delredovisa uppdraget respektive 2019 och slutredovisa uppdraget (U2016/02466/UH). När det gäller yrkanden om karriärtjänster vill utskottet framhålla att skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare har möjlighet att ansöka om statsbidrag från . Syftet med karriärstegsreformen är att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. En lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplat statsbidrag som innebär ett genomsnittligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor. kan skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden också ansöka om extra statsbidrag, så att minst dubbelt så många förstelärare kan anställas i skolor i dessa områden. Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. I detta fall kan statsbidrag även lämnas för insatser för personer i ledande befattning. betalade ut i statsbidrag för förstelärare och lektorer. rekvirerade 773 huvudmän statsbidrag för drygt 14 000 förstelärare och ca 170 lektorer. Motsvarande siffror var drygt 12 000 förstelärare och ca 140 lektorer. Med anledning av ovanstående anser utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden om lärares karriärutveckling och behov av lärarassistenter. När det gäller yrkanden om att säkerställa lärares behov av fortbildning inom olika områden och nya vägar till fortbildning m.m. kan utskottet inledningsvis konstatera att det är huvudmannen som ansvarar för att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling (2 kap. 34 § skollagen [2010:800]). Utskottet kan även konstatera att i arbetet inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket har ett antal insatser föreslagits för att stärka lärare, förskollärare och fritidspedagoger i sina professioner och att ge bättre förutsättningar för rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att den kommer att återkomma om hur arbetet med dessa frågor ska fortsätta (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 196). Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) har i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och ska se över hur lärare och förskollärare kan stärkas i sin profession, bl.a. hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Utredaren ska arbeta i dialog med de som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket. Uppdraget ska i denna del redovisas (se dir. 2016:76). Utskottet vill även framföra att insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen, som har fokus på grund- och gymnasieskolan, ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser (se regeringens uppdrag till U2015/03844/S). redovisade en plan för åren 2016–2019 avseende utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. har presenterat en genomförandeplan med sju olika program: systematiskt kvalitetsarbete, värden och kunskaper, betyg och bedömning, nyanländas lärande, skola och arbetsliv och högre studier, elevhälsa samt styrning och ledning. har även i en delredovisning angett att merparten av insatserna för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration med syfte att minska lärares och rektorers administrativa arbete kommer att ligga inom ett eget program, digitalisering. I redovisningen presenteras förslag på tre kompetensutvecklingsinsatser som kommer att finnas tillgängliga : Säker och kritisk användning av nätet, Digitala verktyg för lärande, och lära i tekniktäta klassrum, och på en kompetensutvecklingsinsats som kommer att finnas tillgänglig : Digitala verktyg för inkludering och särskilt stöd. Utöver dessa presenteras två förslag på insatser som kan komma att bli aktuella i samband med ändringar i styrdokument och författningar: Programmering och digital kompetens och fjärrundervisning i skolan (dnr 2015:899). En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen avseende 2016 och 2017 ska lämnas till () (U2015/03844/S). Regeringen genomför flera satsningar på kompetensutveckling och behörighetsgivande fortbildning för lärare och förskollärare, bl.a. i form av specialdestinerade statsbidrag som huvudmän kan ansöka om. Exempelvis pågår satsningar som Matematiklyftet (fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik) och Läslyftet (kompetensutveckling i språk-, läs- och skrivdidaktik). Vidare omfattar de nationella skolutvecklingsprogrammen såväl riktade som generella kompetensutvecklingsinsatser. Även Lärarlyftet II (behörighetsgivande fortbildning för lärare och förskollärare) har förlängts och förstärkts. Huvudmän kan få statsbidrag om per högskolepoäng för de lärare som deltar i Lärarlyftet. Vidare lämnas ett högre belopp per högskolepoäng för att särskilt locka till utbildningar i matematik, svenska som andraspråk och viss speciallärarutbildning. förbättrades villkoren ytterligare för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog samt i utbildning i svenska som andraspråk då det sökbara statsbidraget täcker delar av deltagarens lönekostnad . Det pågår också eller har genomförts generella statliga fortbildningsinsatser för vissa yrkesgrupper i skolväsendet genom Förskolelyftet, bidrag för kompetensutveckling av yrkeslärare, kompetensutveckling för lärare i nationella minoritetsspråk och fortbildning för förskolechefer och rektorer. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringen har avsatt betydande medel för att utbilda och säkerställa tillgången till fler speciallärare och specialpedagoger för att utveckla det specialpedagogiska arbetet. Detta är ett viktigt steg mot den läsa-skriva-räkna-garanti som regeringen avser att börja införa . Ett led i införandet är att resurser avsätts till insatser för att möjliggöra förankringen av bl.a. förskoleklassens förtydligade pedagogiska uppdrag. För att kompensera skolhuvudmännen för ökade utgifter med anledning av garantin beräknar regeringen att tillföra till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 197). När det gäller yrkandet om att vidareutbilda förskollärare så att de kan bli behöriga att undervisa i den nya tioåriga vill utskottet uppmärksamma att i sitt slutbetänkande Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) förordar att det ska införas en obligatorisk förskoleklass med skolplikt. Utredningen konstaterar i betänkandet att grundlärare med inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 samt förskollärare är behöriga att undervisa i förskoleklassen enligt 2 kap. 2 § förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (2011:326, kallad behörighetsförordningen). finns det i högskoleförordningen (1993:100) bilaga 2 examensordningen en inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 inom grundlärarutbildningen. Vidare framhåller utredningen att en obligatorisk förskoleklass enligt utredningens direktiv inte ska medföra någon förändring i behörighetsreglerna för förskollärare och lärare i förskoleklassen. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att regeringen i budgetpropositionen uttalar att den har som ambition att alla ska gå i förskoleklass och att den avser att återkomma i frågan. slutbetänkande har remissbehandlats och bereds inom . Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkanden som rör lärares fortbildning. I fråga om yrkanden om en förstärkt elevhälsovård och en elevhälsogaranti anser utskottet att det är av stor vikt att alla elever mår bra för att kunna lära och utvecklas i skolan. Utskottet vill därför uppmärksamma regeringens satsningar för att öka tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. Regeringen har bl.a. vidtagit åtgärder för att öka den genomsnittliga personaltätheten inom elevhälsan och beslutade om en förordning (2016:400) om statsbidrag för bl.a. personalförstärkningar inom elevhälsan. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Uppdraget ska redovisas (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 106). Utskottet vill även upplysa om att –2015 har haft ett regeringsuppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947/S). I uppdraget ingick bl.a. att sprida information om och fördela statsbidrag, utbildningsinsatser till elevhälsans personal samt utveckling av stödmaterial. Av redovisning av regeringsuppdraget (U2015/3324/S) framgår att statsbidraget till personalförstärkningar enligt huvudmännen själva haft positiva effekter och bidragit till att stärka elevhälsans verksamhet. Totalt har statsbidraget resulterat i 2 164 heltidstjänster inom elevhälsan, varav de största antalen är specialpedagoger och kuratorer. I genomsnitt har 660 000 elever omfattats av satsningen . Inom ramen för uppdraget har enligt redovisningen vidare genomfört utbildningsinsatser i form av seminarieserier samt tagit fram stödmaterial och kunskapsstöd. Utskottet vill också uppmärksamma den uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2015 som utskottet genomfört och som presenteras i bilaga 9. Uppföljningen inkluderar bl.a. ovanstående statsbidrag för en förstärkt elevhälsa. Utskottet är av uppfattningen att de avslutade insatserna för en förstärkt elevhälsa var positiva och att regeringens nya satsningar för att öka tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan är väl avvägda. Utskottet ser således inga skäl att tillstyrka yrkanden som behandlar ovanstående frågor. Studiero och mobbningsförebyggande arbete m.m. När det gäller yrkanden om studiero, diskriminering och mobbningsförebyggande arbete vill utskottet inledningsvis understryka att skolan ska vara en trygg och lugn plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier. Utskottet vill framhålla regeringens fortsatta satsning på att öka tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsa, som utskottet redogjort för närmare i avsnittet ovan om elevhälsan. Vidare kan utskottet konstatera att regeringens satsning på nationella skolutvecklingsprogram (U2015/3844/S), som har fokus på grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer, bl.a. innehåller kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. Utskottet noterar därutöver att det har genomförts flertalet insatser för att stärka skolans värdegrund samt förebygga mobbning och diskriminering. () har t.ex. tagit fram handledningar till skolans personal om det främjande och förebyggande arbetet, t.ex. husmodellen som utgår från de olika diskrimineringsgrunderna. I samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och har DO utvecklat ett internetbaserat verktyg, , som ger vägledning och struktur för hur en likabehandlingsplan kan se ut. Vidare tillsatte den förra regeringen Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10, 2014:79). Utredningen har bl.a. i uppdrag att analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen fungerar samt bedöma behovet av förändringar utifrån detta. Utredningen har fått ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:129), som bl.a. innebar att man ska analysera och ta ställning till om, och i så fall hur, diskrimineringslagens (2008:567) regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen. I och med tilläggsdirektivet förlängdes utredningstiden till . Utskottet vill också påminna om att enligt 5 kap. skollagen (2010:800) ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §) och att ordningsregler, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet, ska finnas för varje skolenhet (5 kap. 5 §). Enligt 5 kap. 6 § får rektorn eller en lärare vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt de förutsättningar som följer av skollagen (7–23 §§) får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns några skäl att vidta ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena om studiero, diskriminering och mobbningsförebyggande arbete. När det gäller yrkanden om en utredning om gemensam skolklädsel ser utskottet inget behov av att införa en gemensam skolklädsel och därmed inget skäl att utreda frågan. I fråga om yrkanden om att förbättra matkvaliteten i skolan och förskolan vill utskottet upplysa om att skollagen, se exempelvis 10 kap. 10 §, ställer krav på att skolmåltiderna i de obligatoriska skolformerna ska vara näringsriktiga. När det gäller förskolan ska enligt 8 kap. 2 § denna stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Enligt förarbeten till skollagen ingår i begreppet omsorg även att barnen serveras varierade och näringsriktiga måltider (prop. 2009/10:165 s. 345). Utskottet vill även framhålla att skrift Bra mat i skolan innehåller en beskrivning av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv samt förtydliganden om hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Skriften riktar sig till kommuner och enskilda skolor som stöd i det viktiga folkhälsoarbetet att främja bra matvanor hos eleverna i skolan. När det gäller matkvaliteten i förskolan presenterade den reviderade skriften Bra måltider i förskolan. Skriften innehåller uppdaterade mål som syftar till att ge stöd till alla som på ett eller annat sätt påverkar kvaliteten på måltiderna, allt från beslutsfattare och förskolechefer till kockar, måltidspersonal och pedagoger. I samband med revideringen av råden i skriften Bra måltider i förskolan gjorde även en litteraturgenomgång kring hur förskolan och skolan kan främja goda matvanor bland barn och unga med fokus på barns smakutveckling och måltidspedagogik (se skriften Barns matvanor ur ett sensoriskt och pedagogiskt perspektiv). Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden som rör matkvaliteten i skolan och förskolan. Elever med särskilda behov I fråga om yrkanden som handlar om elever med behov av särskilt stöd vill utskottet inledningsvis peka på hur viktigt det är att alla former av utbildning tar hänsyn till elevers olika behov. Utskottet anser i likhet med regeringen att stöd och särskilt stöd måste sättas in redan i tidiga årskurser för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilda eleven. Utskottet vill i detta sammanhang upplysa om regeringens satsning för att utbilda och säkerställa tillgången till fler speciallärare och specialpedagoger för att utveckla det specialpedagogiska arbetet. Denna satsning uppgår till (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 220). Utskottet delar regeringens uppfattning om att satsningen är viktig för att öka likvärdigheten och förebygga problem. Utskottet ser även fram emot den läsa-skriva-räkna-garanti som regeringen avser att påbörja införandet av . Vidare kan utskottet konstatera att avser att genomföra olika kompetensutvecklings- och stödinsatser inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen, som beskrivs närmare ovan under avsnittet Fortbildning m.m. Insatserna handlar bl.a. om digitala verktyg för inkludering och särskilt stöd. Utskottet noterar även att regeringen i budgetpropositionen redovisar att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) genomförde eller medverkade i kurser och kompetensutveckling som sammantaget 29 600 personer deltog i. Vidare genomförde myndigheten drygt 3 900 rådgivningsuppdrag när det gäller specialpedagogiskt stöd, vilket är en markant ökning jämfört med (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 110). Utifrån det anförda ser utskottet inga skäl att tillstyrka yrkanden som handlar om elever med behov av särskilt stöd. Med anledning av flyktingsituationen har det kommit ett stort antal barn och unga till som har en mycket varierande skolbakgrund. När det gäller yrkanden om nyanlända elevers skolgång och ökad undervisning i svenska för nyanlända elever vill utskottet inledningsvis framhålla att det är imponerande hur målmedvetet man arbetar i våra skolor med att ta om hand och undervisa alla nyanlända barn och ungdomar. Nyanlända elever ska ges bästa möjliga förutsättningar för att kunna uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning. Utskottet vill påminna om att trädde nya bestämmelser i skollagen i kraft om mottagande och skolgång för nyanlända elever (3 kap. 12a–f §§). I de nya bestämmelserna anges det bl.a. att en nyanländ elevs kunskaper ska bedömas och att resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Av 9 kap. 4 a § skolförordningen (2011:185) framgår det vidare att en nyanländ elev i , vars kunskaper har bedömts enligt ovan, får ges mer undervisning i svenska eller svenska som andraspråk än övriga elever i samma årskurs hos huvudmannen genom en omfördelning av undervisningstiden, s.k. prioriterad timplan. En elev får omfattas av en prioriterad timplan under högst . Med de nya bestämmelserna om nyanlända reglerades även de s.k. förberedelseklasserna i skollagen. Utskottet vill även uppmärksamma regeringens satsning Samverkan för bästa skola. Satsningen inkluderar bl.a. uppdrag att genomföra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att Samverkan för bästa skola utvidgas, så att bl.a. hela gymnasieskolan och gymnasiesärskolan inkluderas i insatser för nyanlända inom ramen för satsningen. För bl.a. denna utvidgning avsätter regeringen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 198 och 214). Utskottet vill vidare lyfta fram det regeringsuppdrag som fick (U2015/3356/S), som innebar att skulle genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända elever en utbildning med god och likvärdig kvalitet. redovisade en plan för genomförande av insatserna. I planen visar på ett antal framgångsfaktorer som identifierats av och Skolinspektionen samt inom svensk forskning om nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska. Redovisningen visade bl.a. att man hos huvudmän och skolor som har kommit långt i sitt arbete med nyanlända elevers lärande ser undervisningen av nyanlända elever som en del av den ordinarie verksamheten och låter den omfattas av skolans systematiska kvalitetsarbete. Inom ramen för uppdraget planerade och påbörjade insatser riktade till samtliga nivåer i styrkedjan inom ett antal centrala områden. Utskottet vill därutöver upplysa om den fyraåriga försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för elever i som pågår . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att denna försöksverksamhet förlängs och att det avsätts (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 109 och 219). Inom försöksverksamheten betalas statsbidrag ut till huvudmän för skolor med elever i årskurs 1–9 och förberedelseklass som får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. Enligt anser de medverkande skolorna att satsningen ökar de nyanlända elevernas chanser att nå målen, vilket utskottet ser som mycket positivt. Mot denna bakgrund anser utskottet således att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden som rör nyanlända elevers skolgång och ökad undervisning i svenska för nyanlända elever. I fråga om yrkandet om att avsätta medel för att täcka de tillfälliga kostnader som uppstår vid införandet av en tioårig grundskola anser utskottet att frågan är för tidigt väckt. har bl.a. föreslagit att obligatorisk förskoleklass med skolplikt ska införas (SOU 2015:81). Betänkandet har remissbehandlats. har beslutat om ett tillkännagivande till regeringen som innebär att regeringen ska återkomma med förslag om en tioårig grundskola, nu (bet. 2015/16:UbU4 s. 36 f., rskr. 2015/16:228). Något förslag om obligatorisk förskoleklass med skolplikt eller en tioårig grundskola har ännu inte lagts fram för att ta ställning till. Utifrån detta ser utskottet ingen anledning att vidta några åtgärder med anledning av yrkandet om att avsätta medel för att täcka de tillfälliga kostnader som uppstår vid införandet av en tioårig grundskola. När det gäller yrkanden om att de nationella proven i skolan ska rättas av externa fristående examinatorer och att proven ska digitaliseras vill utskottet anföra följande. Utredningen om nationella prov överlämnade sitt betänkande (SOU 2016:25) till regeringen . Utredningen föreslår ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning i tre delar: nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. Bland annat föreslås ökade inslag av extern bedömning och att proven ska genomföras digitalt, vilket regeringen ställer sig positiv till. Utredningens betänkande har remitterats och regeringen avser att återkomma till med en proposition (jfr prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 199). Utskottet kan konstatera att förslagen i Utredningen om nationella prov ligger i linje med motionärernas önskemål. Utskottet ser dock inget behov av att föregripa den aviserade propositionen och ser därför inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena. Längden på idrottsutbildningar på gymnasial nivå