bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — stöder ett väl fungerande EMU eftersom det är viktigt också för vårt land. är det viktigt att värna sammanhållningen bland alla EU:s medlemsstater. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-28 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. behandlade finansutskottet De fem ordförandenas rapport om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union. I behandlingen betonade utskottet särskilt vikten av att hålla samman EU och att samtliga medlemsstater ska diskutera och besluta om frågor som rör hela EU. Vidare rekommenderade utskottet att arbetet fokuseras på att effektivt genomföra befintliga regler snarare än på att inrätta nya förfaranden och organ. Utskottet framhöll betydelsen av att medlemsstaternas regeringar och parlament har utrymme att utforma det egna landets ekonomiska politik, så att politiken ges nödvändig demokratisk förankring. stöder regeringens ambition att aktivt medverka i diskussioner som rör gemensamma ekonomi. Frågan aktualiserades särskilt när den ekonomiska situationen för blev akut och medlemsländerna ställdes inför valet att godkänna ett rådsbeslut om ett tremånaderslån till på genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen EFSM. I detta sammanhang vill dock utskottet lyfta frågan om en bredare diskussion om framtida roll som icke-euromedlem när gemensamma ekonomi förhandlas. noterar att , tillsammans med flera andra icke-euroländer, var mycket kritiskt till kommissionens och agerande i förhandlingarna om överbryggningslånet till eftersom det i interna diskussioner talades om möjligheten att kunde använda sin röststyrka i rådet för att på egen hand få till stånd ett rådsbeslut om EFSM-stöd. Regeringens hållning var då att när man diskuterar ärenden som berör 28 medlemsländer måste alla 28 medlemsländer sitta med runt bordet − inte bara vid beslutstillfället utan också när man genomför diskussionerna. Enligt utskottet är det viktigt att fortsätta diskutera vilken roll ska ha i sådana förhandlingar som främst gäller euroländer, men där icke-euroländer ändå kan komma att påverkas. Denna fråga är nu åter aktuell med anledning av diskussionerna om den kommande folkomröstningen om framtida relation till EU och önskemål om en rättsligt bindande överenskommelse om reformer av EU. inrättandes även Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och den gemensamma resolutionsmekanismen för banker i euroområdet. I behandlingen av frågan välkomnade utskottet investerings-planen som ett viktigt komplement till andra åtgärder för att stärka den europeiska konkurrenskraften och tillväxten samt för att bidra till en hållbar utveckling. framhöll att investeringsklimatet behöver förbättras genom bättre lagstiftning och enklare regler samt genom en fördjupning av den inre marknaden, särskilt den digitala inre marknaden. Utskottet stöder den målsättning som har tagits fram för Efsi som bl.a. omfattar långsiktig tillväxt och ökad konkurrenskraft och där lån kan möjliggöras till projekt med hög potential men med högre risk än vad marknaden är beredd att investera i. Vidare är utskottet positivt till möjligheten att utbyta åsikter om hur Efsi kan användas för forskning och utveckling och för innovation. När det gäller EU:s budget ställer sig utskottet bakom de principer och utgångspunkter som regeringen vid tidigare tillfällen ansett ska vara styrande för budgeten – subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, sund ekonomisk förvaltning och restriktivitet. ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, innebärande en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. noterar att regeringen i förhandlingarna om det nya systemet för EU-budgetens finansiering har verkat för en reformering och modernisering av EU-budgetens utgiftssida, med en minskning av den totala utgiftsvolymen och omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna. Utskottet konstaterar även att överenskommelsen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 resulterat i att EU:s budget minskas och att utgiftsstrukturen moderniseras. I kommande översyner av EU-budgeten önskar dock utskottet att miljö- och klimatfrågorna samt insatser för forskning och utveckling ges ökad prioritet. Med anledning av detta anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 30 i motion 2015/16:3360 (SD) om EU:s budget. anser att kontrollen av att EU-medel används på ett korrekt och effektivt sätt behöver förbättras. Revisionsrätten bör även få ökade möjligheter att bedriva effektivitetsrevision för att bedöma om olika utgiftsprogram är ändamålsenligt utformade för att uppnå de politiska målen. Transparens, enkelhet och tydlig ansvarsfördelning bör vara ledstjärnor i utformningen av såväl budgeten som sådan som de enskilda utgiftsprogrammen. röstade , tillsammans med två andra icke-euroländer, nej till rekommendationen att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförande av budget. Övriga medlemsstater ställde sig bakom rekommendationen, vilket också blev beslut. anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 31 i motion 2015/16:3360 (SD) om att kommissionen inte ska beviljas ansvarsfrihet. konstaterar att rådet för europeiska socialfonden (Svenska ) har i uppdrag att i genomföra fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead), vilket innebär att utlysa projektmedel, följa upp och utvärdera effekterna av de olika projekt som får del av medlen. inrättades också en övervakningskommitté för Fead i . Svenska kommer med början att påbörja en programutvärdering av Fead. Utvärderingen ska lämnas till övervakningskommittén och innehålla rekommendationer om programmets genomförande, styrfart och eventuella resultat. anser därmed att yrkande 38 i motion 2015/16:3360 (SD) får anses tillgodosett och bör avstyrkas. När det gäller samråden om ekonomiska och finansiella frågor samrådde regeringen med nämnden om bl.a. en bryggfinansiering till ur den EU-gemensamma europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM). Syftet med bryggfinansieringen var att behövde medel att klara sin betalning till som löpte ut innan det tredje stödprogrammet till , som beslutats av , hann träda i kraft. Regeringen fick stöd av ståndpunkt att godkänna lånet medan delar av oppositionen förordade en annan hållning i frågan. Vidare har nämnden hanterat det förslag om en kapitalmarknadsunion som kommissionen presenterade . Som en del av kapitalmarknadsunionen presenterades även ett förordningsförslag om värdepapperisering och skapandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering. Regeringen fick stöd i ståndpunkt av en majoritet i nämnden. Nämnden diskuterade även vid ett antal tillfällen det arbete som inletts med investeringsplanen för EU och den europeiska investeringsfonden (Efsi). Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt av en majoritet i nämnden. Vidare diskuterade nämnden kommissionens förslag till ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Regeringen fick stöd av en enig nämnd inför rådets antagande av en politisk överenskommelse. Regeringen har samrått med nämnden om sysselsättningsfrågor och sociala frågor inom ramen för den europeiska planeringsterminen, bl.a. om kommissionens och rådets gemensamma sysselsättningsrapport, de landspecifika rekommendationerna samt sysselsättningsriktlinjer liksom inspel till Europeiska rådets möte den 25–. En majoritet av nämndens ledamöter ställde sig bakom regeringens ståndpunkt . Vidare har nämndens ledamöter fått löpande information om och diskuterat förslaget om en jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser samt efterföljande kompromissförslag. En majoritet av nämndens ledamöter har vidhållit att de inte ställer sig bakom regeringens förslag till svensk ståndpunkt om stöd för det kompromissförslag som lagts fram i rådet. Oppositionen ansåg att reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöterna är en nationell angelägenhet. noterar, i likhet med finansutskottet, att 2015 var ett händelserikt år för EU:s ekonomiska politik. Diskussionerna om fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen fick ny aktualitet , delvis som en följd av den ekonomiska krisen i . EU:s finanser präglas alltjämt av viss oro, även om den ekonomiska och finansiella situationen fortsätter att förbättras. stöder ett väl fungerande EMU eftersom det är viktigt också för vårt land. är det viktigt att värna sammanhållningen bland alla EU:s medlemsstater. instämmer i vad finansutskottet anför i sitt yttrande om att den finansiella och ekonomiska krisen tydligt har visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-28 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. delar i övrigt finansutskottets ställningstaganden i yttrande 2015/16:FiU3y och socialutskottets ställningstaganden i protokollsutdrag /16:30. avstyrker därmed motion 2015/16:3360 yrkandena 30, 31 och 38. Rättsliga och inrikes frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om rättsliga och inrikes frågor. Jämför reservationerna 23 (SD), 24 (V) och 25 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse om rättsliga och inrikes frågor (s. 124–148). Avsnittet behandlar bl.a. frågor om civilrättsligt samarbete, polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete, asyl, invandring och annan politik som rör rörlighet för personer samt grundläggande rättigheter och medborgarskap. I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 8 betonar motionärerna att det är viktigt att EU:s medlemsländer lever upp till de värden EU är grundat på och att EU därför bör införa ett system med löpande oberoende revision av situationen för mänskliga rättigheter och den demokratiska statusen i EU:s medlemsländer med möjlighet till sanktioner vid allvarliga avvikelser. Vidare framhåller i yrkande 9 i denna del vikten av att övriga medlemsländer följer exempel och öppnar för legal arbetskraftsinvandring för de många människor som vill söka sig en bättre framtid. EU ska ge alla människor i behov av skydd möjlighet till asyl och genomföra inrättandet av ett gemensamt asylsystem. Europeiska unionen bör se till migrationens positiva effekter och vara generös i mottagandet av asylsökande. bör verka för att fler EU-länder ska göra mer när det gäller flyktingmottagandet. I motion 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 29 ställer motionärerna sig mycket kritiska till EU:s hantering av visumlättnader och viseringsfrihet. anför att viseringsfrihet endast bör ges för medborgare i länder där alla inre konflikter är lösta, som har en godtagbar ekonomisk standard, som kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och terrorism. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Regeringen bör verka för att visum och underlättande för att få visum även tilldelas efter individuella skäl så länge landet i fråga inte uppfyller ovanstående krav. I yrkande 32 anför motionärerna att EU inte ska reglera nationella villkor för de delar av förslaget till revidering av EU:s vapendirektiv som rör vapen. Vad gäller förslaget om en europeisk gräns- och kustbevakning anser att de föreslagna åtgärderna bättre nås på nationell nivå och menar att förslaget i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (yrkande 33). I yrkande 34 anförs att regeringen bör utnyttja sitt veto för att ska stå utanför den europeiska åklagarmyndigheten. I yrkande 35 betonar sin utgångspunkt om att och andra EU-länder ska vara självständiga och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Regeringen bör därmed avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet. I stället för att utforma en gemensam asylpolitik anser motionärerna att varje EU-land ska bidra med medel till krisens närområde och utforma bilaterala avtal med FN för att ta emot kvotflyktingar via UNHCR:s vidarebosättningsprogram (yrkande 36 i denna del). anför i yrkande 37 att regeringen bör effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå och att EU bör använda sanktioner riktade mot handel och bistånd som påtryckningsmedel. När det gäller reformer inom EU på ett generellt plan är justitieutskottet positivt till kommissionens tidigare uttryckta vilja att begränsa sitt arbete till områden där medborgarna förväntar sig resultat från EU. Detsamma gäller ambitionen att vara uppmärksam på att den befintliga lagstiftningen fungerar effektivt och ändamålsenligt. Vidare anser justitieutskottet, liksom det gjorde i yttrandet över kommissionens arbetsprogram , att kommissionen bör lägga större vikt vid att analysera den gällande lagstiftningen i samband med att ny lagstiftning förbereds (2015/16:JuU5y). Vad gäller förslaget till revidering av EU:s vapendirektiv anser justitieutskottet alltjämt att en översyn behövs. Förslaget syftar bl.a. till att förhindra att skjutvapen används vid terroristbrott och annan grov brottslighet, och utskottet anser att det är viktigt att medlemsstaternas kontroll över farliga vapentyper förstärks. Utskottet står dock fast vid sin tidigare redovisade ståndpunkt att kommissionens ursprungliga förslag i flera delar strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2015/16:JuU26). Även om målen med det föreslagna direktivet inte i tillräcklig omfattning kan uppnås av medlemsstaterna själva är det tveksamt om det i alla delar kräver en reglering på den detaljnivå och i alla de frågor som kommissionen föreslår. Det är utskottets uppfattning att kontrollen främst bör vara inriktad på de vapen som det erfarenhetsmässigt är störst risk att de används vid terroristbrott eller annan grov brottslighet, som regelverket inte får bli onödigt betungande eller ingripande för enskilda tillståndshavare eller frivilliga försvarsorganisationer. Utskottet har överlagt med regeringen under förhandlingarnas gång (prot. 2015/16:19) och noterar att regeringen har lagt fram flera förslag till ändringar i kommissionens förslag. Det handlar bl.a. om halvautomatiska vapen avsedda för jakt, 18-årsgräns för innehav av vapen, tidsbegränsning för tillstånd, obligatoriska läkarundersökningar och privatpersoners distanshandel. Regeringen har även presenterat förslag om införande av minimiregler för förvaring av skjutvapen inom EU. Utskottet anser mot denna bakgrund att något initiativ inte är nödvändigt med anledning av motionsyrkandet om vapendirektivet (mot. 2015/16:3360 yrkande 32). Yrkandet bör därför avstyrkas av utrikesutskottet. När det gäller förslaget om en europeisk gräns- och kustbevakning anser justitieutskottet att gränskontroll främst är en nationell fråga. Mot bakgrund av den situation som råder i Schengenområdet är det emellertid viktigt att överväga nya förslag och idéer om hur kontrollen av den yttre gränsen kan stärkas. Detta måste dock ske utan att medlemsstaterna lämnar över det grundläggande ansvaret för gränskontrollen till EU. Enligt förslaget är huvudregeln att medlemsstaterna ska vara ansvariga för förvaltningen av sina respektive delar av den yttre gränsen. I vissa undantagsfall kan dock kommissionen ingripa mot en medlemsstats vilja. betonar vikten av att medlemsstaterna får en tydlig roll i den beslutsprocess som föregår ett ingripande mot medlemsstaters egen vilja. Utskottet noterar att i de pågående förhandlingarna fått gehör för flera av de ståndpunkter som förts fram och som utskottet i samband med överläggning med regeringen ställt sig bakom (prot. 2015/16:21). ståndpunkt om en tydlig roll för medlemsstaterna i beslutsprocessen om ett ingripande från EU:s sida i en medlemsstats gränskontroll har tillgodosetts på så vis att det är rådet som ska fatta det beslutet. Vidare föreslås att endast gränsbyråns styrelse, och inte den verkställande direktören, ska kunna fatta bindande beslut om vilka åtgärder medlemsstaten i ett tidigare stadium ska vidta om det framkommit att det finns brister i gränsförvaltningen. Sammantaget konstaterar justitieutskottet att alla medlemsstater är beroende av att förvaltningen av den yttre gränsen fungerar och sköts i enlighet med . Den föreslagna byrån kan utgöra ett viktigt stöd för medlemsstaterna, i synnerhet för de stater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motionsyrkandet om en europeisk gräns- och kustbevakning (mot. 2015/16:3360 yrkande 33). har framfört att det anser att kommissionens förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet är alltför långtgående och i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen, senast i yttrande 2015/16:JuU5y. Utskottet vidhåller sin inställning till kommissionens förslag men anser till skillnad från motionärerna att det varken är konstruktivt eller gynnar att definitivt säga nej till ett förslag som ännu inte är färdigförhandlat. Som utskottet tidigare uttalat (2015/16:JuU5y) delar det regeringens ståndpunkt om att ett slutligt ställningstagande till ett svenskt deltagande i en europeisk åklagarmyndighet kan bli aktuellt först när förhandlingsarbetet kommit längre och detaljerna i förslaget är tydligare. Det är också viktigt att deltar aktivt och konstruktivt i förhandlingsarbetet för att få genomslag för svenska utgångspunkter om t.ex. effektivitet, rättssäkerhet och öppenhet för att driva utformningen av en europeisk åklagarmyndighet i rätt riktning. bör därför även avstyrka motionsyrkandet om den europeiska åklagarmyndigheten (mot. 2015/16:3360 yrkande 34). När det gäller kommissionens förslag om smarta gränser som lades fram har utskottet ännu inte tagit ställning till detta. avser att behandla förslagen i detalj framöver. ser positivt på regeringens kommande analys av kommissionens förordningsförslag om en europeisk gräns- och kustbevakning, inklusive roll i sammanhanget, och det kommande utlåtandet från rådets rättstjänst. ser ingen anledning att föreslå ytterligare åtgärder för tillfället men avser att fortsätta att följa frågan. Motion 2015/16:3360 yrkande 33 bör avslås. har inför möten i rådet för rättsliga och inrikes frågor ingående diskuterat system för en omfördelning av flyktingar inom EU. Nämnden har varit enig med regeringen om att det stora antal flyktingar som tagit emot ska beaktas vid beräkning av antalet asylsökande som ska omfördelas inom EU. Nämnden har också ingående diskuterat etableringen och inrättandet av Eunavfor MED, en insats för att bekämpa människosmuggling från centrala delar av södra . I nämnden underströks vikten av att insatsen är förenlig med folkrättens regler och genomförs med respekt för mänskliga rättigheter. Delar av nämnden har haft avvikande meningar i olika delar i de aktuella frågorna. Regeringen har dock huvudsakligen fått stöd för sina ståndpunkter. konstaterar att även frågeställningar om terrorism berör EU:s samarbete inom ramen för rättsliga och inrikes frågor och EU:s förbindelser med omvärlden. Kampen mot terrorism har till följd av terrorattackerna i intensifierats och har varit föremål för regeringens samråd med nämnden vid ett flertal tillfällen . Vid ett informellt möte mellan stats- och regeringscheferna efter terrorattackerna i gjordes ett uttalande om kampen mot terrorism som sedan bekräftades av rådet för rättsliga och inrikes frågor vid ett extrainsatt möte efter attackerna i . Regeringen samrådde med nämnden vid ett extra telefonmöte i den delen, vilket anordnades med kort varsel. I rådets slutsatser betonades vikten av att påskynda redan överenskomna åtgärder. bl.a. genomförandet av EU-direktivet om passageraruppgifter. Slutsatserna betonar vidare frågor om skjutvapen, kontrollen av EU:s yttre gränser, utbyte av information och finansiering av terrorism samt straffrättsliga åtgärder mot terrorism och våldsam extremism. Det fanns stöd av en majoritet i . Flera partier har understrukit vikten av att bevaka rättighets- och integritetsfrågorna i dessa sammanhang. Vid samma tillfälle antog rådet slutsatser om rättsliga åtgärder mot radikalisering som leder till terrorism och våldsbejakande extremism. Slutligen noterar att frågan om användningen av vapen för terrorismändamål och olaglig handel med vapen också har lett till diskussion i nämnden. Delar av oppositionen har framhållit svenska jägares behov av att fortsatt kunna använda vapen som är avpassade för jakt. konstaterar att socialförsäkringsutskottet, som beslutat att inte yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna, i sitt betänkande 2015/16:SfU14 behandlar en rad frågor som rör asyl- och migrationsfrågor. Bland annat behandlas frågor om samarbete inom EU vad gäller viseringspolitiken och det gemensamma europeiska asylsystemet. anser, i likhet med socialförsäkringsutskottet, att ska ha en human flyktingpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Rätten och möjligheten att söka asyl ska värnas i alla lägen och i alla länder. Målet bör vara att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och tillvaratar migrationens utvecklingseffekter. En viktig del bör vara att, genom vidarebosättning i , i samarbete med UNHCR ge skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande som inte har tillgång till någon annan varaktig lösning. Alternativ till flyktingsmuggling behövs. verkar för att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl i EU. konstaterar i betänkande 2015/16:SfU14 att flyktingkrisen inom EU har motiverat kommissionen att arbeta fram en europeisk migrationsagenda, som antogs . Migrationsagendan inne-bär bl.a. ett fullständigt genomförande av det gemensamma europeiska asyl-systemet (CEAS) och att ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU ska införas. Vidare kommer asylsökande från och att omfördelas till övriga EU-länder. Arbetet med att genomföra migrationsagendan pågår, och kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte genomfört regelverket, t.ex. och . Kommissionen har också arbetat fram förslag till en lista över s.k. säkra ursprungsländer för en snabbare handläggning av asylsökande från sådana länder (ändringar i asylprocedurdirektivet) och ett permanent system för omplacering av asyl-sökande inom EU där alla EU-länder ska ta emot asylsökande enligt ett kvotsystem (KOM(2015) 450). Vidare har förslag lagts fram för att underlätta återsändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt inom EU. Arbetet med att upprätta s.k. hot spots pågår i och . Även arbetet med att stärka EU:s yttre gränser och bekämpandet av flyktingsmuggling ingår i migrationsagendan. Kommissionen har vidare aviserat ett förslag till om-arbetning av det s.k. blåkortsdirektivet för högutbildade tredjelandsmed-borgare samt att en översyn av Dublinförordningen kommer att lämnas . ansökte regeringen hos kommissionen om anstånd med omplacering av asylsökande. noterar också att kommissionen (KOM(2015) 677) beslutade att bevilja uppskov med att ta emot omplacerade asylsökande från och . I budgetpropositionen anger regeringen att fördelningen av asylsökande mellan EU-länderna har varit mycket ojämn och att regeringen har verkat för ökad solidaritet inom EU genom att driva frågan om ett välfungerande europeiskt asylsystem där alla medlemsstater lever upp till den gemensamma lagstiftningen och där asylsökande tas emot och får sin ansökan prövad på ett likvärdigt sätt. Regeringen har vidare verkat för att samtliga medlemsstater ska ge skydd åt fler genom vidarebosättning. kom regeringen överens med , , och om att successivt ska öka antalet kvot-flyktingar upp till 5 000 personer .