bet · H301KU4 · 2016-02-03 00:00:00 — betänkande 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att tillkännager för regeringen –att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella samordnaren tas till vara samt att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (se avsnittet Nationell samordnare) –att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia (se avsnittet Kunskapshöjande åtgärder) –att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (se avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) –att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar (se avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) –att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas (se avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) –att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om 2015/16:KU4 SAMMANFATTNING demokrati och våra grundläggande värden (se avsnittet Förhindra radikalisering och rekrytering) –att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (se avsnittet Individer som lämnar extremistiska miljöer). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (V). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144) samt 17 yrkanden i följdmotioner och två motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skrivelsens huvudsakliga innehåll................................................................ Regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism........................................ Yttrande från justitieutskottet................................................................... Yttrande från utbildningsutskottet............................................................ Tillkännagivanden till regeringen med anledning av regeringens skrivelse Förebygga, förhindra och försvåra – Den svenska strategin mot terrorism............................................................................. Propositionen Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte.............. Överenskommelse kring åtgärder mot terrorism...................................... Yttrande från justitieutskottet................................................................... Strategisk handlingsplan för inrättande av kunskapshus.......................... Överenskommelse kring åtgärder mot terrorism...................................... Yttrande från utbildningsutskottet............................................................ Förhindra radikalisering och rekrytering.................................................... Rapporten extremism och sociala Överenskommelse kring åtgärder mot terrorism...................................... Yttrande från utbildningsutskottet............................................................ Individer som lämnar extremistiska miljöer............................................... Skärpta rutiner inom kriminalvården.......................................................... Yttrande från justitieutskottet................................................................... Nationell samordnare, punkt 2 (SD)..................................................... Stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering, punkt 6 (SD) ................................................................. Förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer, punkt 7 (SD)...................................................................................................... Beredskap för att hantera avhoppare, punkt 9 (SD).............................. Exitverksamheter, punkt 10 – motiveringen (SD)................................ Anhörigas roll, punkt 11 – motiveringen (SD)..................................... Skrivelsen om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (V)............................. Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... yttrande 2015/16:JuU2y .................................................... yttrande 2015/16:UbU3y ........................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism lägger regeringens skrivelse 2014/15:144 till handlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella samordnaren tas tillvara samt att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Därmed bifaller delvis motion 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och avslår motion 2015/16:131 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Utskottet tillkännager för regeringen som sin mening att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia. Därmed bifaller delvis motion 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5 och avslår motionerna 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 2–4 och 2015/16:780 av (FP) yrkande 3. 4.Ansvar för skolhuvudmän m.fl. tillkännager för regeringen som sin mening att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar. Därmed bifaller delvis motion 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. 5.Identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna tillkännager för regeringen som sin mening att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera samfund och UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar. 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8. 6.Stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering tillkännager för regeringen som sin mening att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering och att dessa organisationer bör stärkas och stödjas. 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. Reservation 2 (SD) 7.Förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer tillkännager för regeringen som sin mening att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden. 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10. Reservation 3 (SD) 8.Förbättrad dialog mellan kommuner och trossamfund 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. 9.Beredskap för att hantera avhoppare tillkännager för regeringen som sin mening att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13. Reservation 4 (SD) 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 11 och 12. Reservation 5 (SD) – motiveringen UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 14. Reservation 6 (SD) – motiveringen 12.Skärpta rutiner inom kriminalvården 2015/16:156 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 15 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 20. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144) samt två motioner som har väckts med anledning av skrivelsen, motion 2015/16:131 (SD) och motion 2015/16:156 (M, C, FP, KD). Vidare behandlas i ärendet två motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden , motion 2015/16:780 yrkande 3 (FP) och motion 2015/16:3072 yrkande 20 (M). och utbildningsutskottet har yttrat sig (bil 2–3). har yttrat sig över skrivelsen i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde och över motionerna 2015/16:131 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:156 (M, C, FP, KD) yrkandena 1 och 15. Vidare har justitieutskottet yttrat sig över ett motionsyrkande, 2015/16:3072 (M) yrkande 20, från den allmänna motionstiden . har begränsat sitt yttrande till frågor som rör utskottets beredningsområde och motion 2015/16:156 (M, C, FP, KD) yrkandena 2 och 7. höll och justitieutskottet en gemensam hearing om radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala miljön. I skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144) redovisas de åtgärder som regeringen har vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, ska genom dessa åtgärder mer samordnat och effektivt kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen presenterar 21 åtgärder som kan delas in i fem grupper, nämligen –nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism –åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter –åtgärder mot identifierade risker –åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser –stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringen framhåller att mänskliga rättigheter och demokratiska principer såsom de fastslagits i regeringsformen och i internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter utgör samhällets grundläggande värdegrund. Utifrån dessa principer skapas ett demokratiskt samhälle, och individerna kan enas om och acceptera fattade beslut samt ta ansvar för varandra och det gemensamma samhällets utveckling. Ett demokratiskt samhälle förutsätter att var och en respekterar andras rättigheter och att motsättningar löses enligt demokratins spelregler. I det demokratiska samhället spelar en mångfald av politiska ideologier och idéer en viktig roll för det politiska samtalet. Ideologier kan vara starka demokratiska drivkrafter som används i arbetet med samhällsförändring. finns det individer och grupper som anammar politiska ideologier som rättfärdigar antidemokratiska metoder och som legitimerar våld för att åstadkomma förändringar i samhället. Regeringen definierar våldsbejakande extremism som ideologier som bejakar och legitimerar våld som medel för att förverkliga extrema ideologiska åsikter och idéer. De våldsbejakande gruppernas aktiviteter och ideologier genererar enligt regeringen problem som tangerar många områden. Områden som regeringen framhåller på ett direkt sätt berörs av åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism är –insatser för att stärka demokratin och öka demokratisk medvetenhet –insatser mot rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans –insatser mot hot och våld mot förtroendevalda och yrkesgrupper som är viktiga i det demokratiska samhället –insatser mot terrorism. Den senaste heltäckande kunskapssammanställning som har gjorts av våldsbejakande extremism i finns i departementspromemorian Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser (Ds 2014:4). I ett avsnitt i skrivelsen beskriver regeringen de våldsbejakande extremistiska miljöerna i ; beskrivningen bygger i huvudsak på den nämnda Det finns, anför regeringen, i huvudsak tre vålds- bejakande extremistiska miljöer som inte accepterar de grundsatser som det öppna demokratiska samhället vilar på: våldsbejakande högerextremism, våldsbejakande vänsterextremism och våldsbejakande islamistisk extremism. Utöver detta finns ensamagerande extremister som kan motiveras till våldshandlingar av olika ideologier, men inte tillhör etablerade grupper eller En nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (Ju 2014:18) har i uppdrag att utveckla och stärka arbetet på lokal nivå och säkerställa samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisa- tioner inklusive trossamfund. Vidare har samordnaren i uppdrag att förbättra stödet till anhöriga, ta fram och initiera en sammanhållen strategi för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, uppmuntra till insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser och inrätta ett nätverk av experter (dir. 2015:27). Eftersom internet och sociala medier utgör propagandakanaler för våldsbejakande extremistgrupper har samordnaren gett Försvarshögskolan i uppdrag att göra en studie om de sociala mediernas roll i radikalisering och rekrytering till våldsbejakade extremism (Ju 2014:18/2014/1). Vidare ska den nationella samordnaren inom ramen för sitt uppdrag erbjuda kunskapsstöd och rådgivning till kommuner och lokala Samordnaren har för detta ändamål efterfrågat kontaktpersoner i hade 257 kommuner anmält en kontakt- person till den nationella samordnaren. I de drygt 50 kommuner som har besökts har en inventering gjorts av de lokala förutsättningarna för före- byggande insatser mot våldsbejakande extremism. åtgärder utarbetas i nära samarbete med kommunerna. I skrivelsen presenterar regeringen pågående åtgärder mot våldsbejakande extremism i syfte att tydliggöra ansvarsområden, samverkan och målgrupper och att utveckla myndigheternas beredskap och insatser som den nationella samordnarens uppdrag pågår. Efter att den nationella samordnarens arbete avslutas avser regeringen att omhänderta de förslag och den strategi som samordnaren har i uppdrag att ta fram. Regeringen avser även att följa upp samtliga åtgärder i skrivelsen i syfte att bedöma effekterna av dessa och behovet av nya åtgärder. Nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande Regeringen anför i skrivelsen att nyckeln till ett framgångsrikt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism är kunskap, ansvarsfördelning och en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter, kommuner och Det gäller i synnerhet statliga och kommunala myndigheter och förvaltningar som fritidsverksamhet, skola, socialtjänst och , de särskilda ungdomshemmen och Kriminalvården. för att bygga upp ett arbete som värnar demokratin. Det behövs för att kunna motverka att våldsbejakande politisk och religiös extremism uppkommer, etablerar eller breder ut sig. Det behövs också för att kunna göra insatser för personer som är i riskzonen för att ansluta sig eller som redan har anslutit sig till extremistiska rörelser samt för avhoppare från sådana rörelser. Det handlar om att skapa samsyn om lokala problem och deras orsaker och om att mer effektivt ta vara på tillgängliga erfarenheter och kunskaper i syfte att det förebyggande arbetet ska bli långsiktigt och kunskapsbaserat (åtgärd 1, 2, 3 och 4). Åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter Åtgärder inom detta område har, anför regeringen, en bred inriktning då de omfattar alla inom relevanta grupper, t.ex. alla elever, alla ungdomar, alla berörda yrkesgrupper, alla trossamfund. De syftar framför allt till att främja demokratisk medvetenhet och alla människors lika värde och rättigheter och därmed påverka individer med målsättningen att minska grogrunderna för antidemokratiskt beteende, våldsbejakande ideologier och radikalisering. Dessa åtgärder fångar även upp individer i riskzonen eller individer som redan har anslutit sig till en våldsbejakande extremistisk rörelse. Den nationella samordnarens uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser ska anpassas till lokala behov och kan exempelvis vara både grundläggande och fördjupande (åtgärd 5, 6, 7, 8 och 9). Åtgärder mot identifierade risker Åtgärd 10, 11, 12, 13, 14 och 15 riktar sig till riskgrupper eller områden där det finns identifierade risker och problem kopplade till våldsbejakande extremism. Åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Enligt regeringen ska åtgärderna inom detta område utveckla insatser för individer som är eller har varit involverade i våldsbejakande extremistiska rörelser och syftar till att kunna bemöta ideologiskt övertygade individer och att minska risken för återfall i ideologiskt motiverad brottslighet hos enskilda individer (åtgärd 16, 17, 18 och 19). Stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte Regeringen framhåller att den internationella samverkan och det internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet har bidragit till att utveckla det nationella arbetet i för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Denna samverkan kommer att fortsätta (åtgärd 20 och 21). De 21 åtgärder som regeringen presenterar är följande. Åtgärd 1: Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att som nationell samordnare förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Samordnaren ska verka för att kunskapen om våldsbejakande extremism ökar och att förebyggande metoder utvecklas. Åtgärd 2: Regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att inrätta en referensgrupp av företrädare från olika myndigheter, organisationer inom det civila samhället och experter vid universitet och forskningsinstitutioner. Referensgruppen ska sammankallas regelbundet i syfte att utbyta kunskap och information. Samordnaren ska samråda med referensgruppen i frågor om verksamhets- och metodutveckling, om hur det förebyggande arbetet kan följas upp och utvärderas och hur samordningen av arbetet med förebyggande av våldsbejakande extremism kan bedrivas på lång sikt. Åtgärd 3: Regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att inrätta ett expertnätverk vars kunskap och kontakter kan gynna utvecklingen av det förebyggande arbetet på nationell, regional och lokal nivå. Åtgärd 4: Regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att ta fram en sammanhållen strategi för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Samordnaren ska initiera genomförandet av denna och i detta samråda med berörda myndigheter och kommuner. Åtgärd 5: Regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser till relevanta yrkesgrupper på lokal nivå. Åtgärd 6: Regeringen har gett i uppdrag att utveckla till att också omfatta insatser för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism genom att stärka barns och ungdomars medie- och informationskunnighet. Kampanjen ska särskilt inriktas mot att stärka barns och ungas förmåga att använda sin yttrandefrihet och respektera mänskliga rättigheter, att öka demokratisk delaktighet och stimulera till källkritik och eget kritiskt tänkande i relation till medier. Syftet med uppdraget är att förebygga rasism, sexism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärd 7: Regeringen har gett Forum för levande historia i uppdrag att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och . Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Åtgärd 8: Regeringen har gett stöd till trossamfund (SST) i uppdrag att utvidga och fördjupa dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk medvetenhet. Nämnden ska utveckla dialogen till att inkludera ett brett spektrum av samfund och grupperingar inom samfunden, särskilt med fokus på kvinnor och ungdomar. Åtgärd 9: Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att fördela statsbidrag till organisationer och kommuner för verksamhet som motverkar antidemokratiskt beteende och radikalisering samt anslutning till våldsbejakande extremism. Åtgärd 10: Regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att förbättra stödet till anhöriga. Åtgärd 11: Regeringen har beslutat att den nationella samordnaren ska ge en etablerad frivilligorganisation i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon dit bl.a. anhöriga, kommuner, organisationer och andra kan vända sig för att få information, råd och stöd i frågor om våldsbejakande extremism. Åtgärd 12: Regeringen har gett i uppdrag att utarbeta ett stöd för arbete med barn och unga vuxna som riskerar att involveras eller som redan är involverade i våldsbejakande extremism. De ungas och de anhörigas egna erfarenheter och behov av stöd ska vara en utgångspunkt då stödet utformas. Åtgärd 13: Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att komplettera metodmaterialet Inget att vänta på – arbete med barn och unga med information om våldsbejakande extremism. Åtgärd 14: Regeringen har gett stöd till trossamfund (SST) i uppdrag att i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar och anhöriga. Åtgärd 15: Regeringen har gett i uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekryteringen av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer. Åtgärd 16: Regeringen har gett den nationella samordnaren i uppdrag att stötta relevanta aktörer i att utveckla arbetet med de individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. Åtgärd 17: Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att fördela statsbidrag till verksamhet som stöder individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. Åtgärd 18: Regeringen har gett (SiS) i uppdrag att göra en kartläggning av metoder och arbetssätt som kan användas i arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism inom myndighetens särskilda ungdomshem.