bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Statistik redovisas för perioden –2014 uppdelat på totalt respektive kvinnor och män. Perioden –2014: totalt +3 %, kvinnor +53 % och män –. Regeringens analys och slutsatser Antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser är stabilt. Regeringen konstaterar emellertid att utvecklingen för torsken i är oroande. Därför måste kvoter anpassas till dessa förhållanden och fortsatta förvaltningsåtgärder vidtas för att förbättra förutsättningarna för torskens beståndsutveckling. Enligt regeringen skapar EU:s gemensamma fiskeripolitik förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske. Det är viktigt att antalet bestånd under förvaltningsplaner ökar. Avslutningsvis menar regeringen att stödmöjligheter inom vattenbruket kan bidra till att vattenbruksföretag ökar sin produktion och stärker sin konkurrenskraft. Det svenska vattenbruket uppvisar en fortsatt positiv utveckling i form av en ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsökning. Det finns utrymme för det svenska vattenbruket att ta en betydligt större marknadsandel på den nationella marknaden där efterfrågan på fisk, skaldjur och blötdjur är betydligt större än produktionen, som mer hållbara odlingsmöjligheter utvecklas. Havs- och fiskeriprogrammets möjligheter till finansiering kommer att ha betydelse för en sådan utveckling. Offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan Tabell 7 Resultatindikatorer för offentlig kontroll och redlighet i livsmedelskedjan Andelen riskbaserad kontroll, kommunernas kontroll av livsmedelsanläggningar Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. En större andel av kontrollmyndigheterna kontrollerar alla, eller nästan alla, livsmedelsanläggningar i de högsta riskklasserna (91–). Siffran ökade från . Andelen riskbaserad kontroll, kommunernas kontroll av dricksvattenanläggningar Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. En större andel av kontrollmyndigheterna kontrollerar alla, eller nästan alla, dricksvattenanläggningar i de högsta riskklasserna (91–). Siffran ökade från . Säker mat och redlig hantering, resultat vid kontroll Statistik redovisas –2015. Andelen rapporteringspunkter utan avvikelse har ökat . Förutom de specificerade indikatorerna redovisas också en sammanställning av några av de aktiviteter som har genomförts när det gäller t.ex. ledning och samordning av livsmedelskontrollen samt arbete för att motverka livsmedelsfusk. Nyckelhålsmärkta produkter i utgjorde av det totala antalet sålda livsmedelsprodukter 2015. Av resultatbeskrivningen framgår det att av landets kommuner hade fattat ett politiskt beslut om riktlinjer för måltidsverksamheten i 2016. Detta innebar en ökning jämfört med . Motsvarande andel var 2011. Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att den offentliga livsmedelskontrollen i utvecklas i en positiv riktning och insatser för en ökad effektivisering och tydligare styrning pågår. Effekter av detta arbete kan förväntas . För att nå en bättre hälsa i är det viktigt med samverkan mellan olika aktörer på området bra matvanor. Fortsatta informationsinsatser kring bra matvanor, t.ex. genom nyckelhålsmärkning, är därför angelägna. I analysen betonar regeringen att arbetet med att utveckla måltiderna inom offentlig sektor, skola, vård och omsorg är en mycket betydelsefull del i arbetet för bättre matvanor och matglädje. Avslutningsvis betonar regeringen att de upphandlande myndigheterna även fortsättningsvis behöver stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. 3.6 Resultat internationellt arbete Ingen indikator redovisas för resultatområdet. Regeringen har fortsatt att arbeta bl.a. för att lyfta fram vikten av en tryggad livsmedelsförsörjning. I resultatredovisningen redogörs bl.a. för det arbete som görs inom FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (Food and of the United Nations, FAO) och svenska prioriteringar inom detta samarbete för att trygga den globala livsmedelsförsörjningen. Det globala miljö- och klimatarbetet Ingen indikator redovisas för resultatområdet. Regeringen betonar att klimatet både påverkar och påverkas av jord- och skogsbruk och annan markanvändning i och andra länder. Det gäller inte minst utvecklingsländer. Regeringen redogör för det klimatarbete som pågår på olika nivåer, t.ex. det nya globala klimatavtalet som antogs i och internationella möten som har genomförts inom ramen för FN-strukturen och när det gäller hållbart fiskeri- och vattenbruk. Ingen indikator redovisas för resultatområdet, men regeringen anger en annan bedömningsgrund, nämligen att och arbete har bidragit till att lösa ett 30-tal ärenden om export av framför allt animaliska produkter . I avsnittet redogörs också för pågående förhandlingar inom bl.a. () och om att EU förhandlar flera bilaterala frihandelsavtal. Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömer att det internationella arbetet bidrar till att nå målen för arbetet, t.ex. en öppnare och mer marknadsanpassad handel som möjligheten kvarstår att upprätthålla och stärka skyddet för bl.a. miljön och människors och djurs hälsa samt ett hållbart växtskydd. FN:s globala mål för hållbar utveckling som trädde i kraft och det nya globala klimatavtalet genomsyrar enligt regeringen alltmer det internationella arbetet, med ett ökat fokus på dess genomförande. Regeringen konstaterar att de areella näringarna bidrar till många av dessa mål. Regeringen anser att bl.a. myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen bidrar till att livsmedelsexporten fortsätter att öka. 3.7 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att det är viktigt att beakta behovet av att kunna följa upp resultatet av de åtgärder som kommer att vidtas inom ramen för konkurrenskraftsutredningen (L 2013:01). Utskottet välkomnade handlingsplanen för griskött och mjölk och såg fram emot en redovisning i nästa års budgetproposition av vilka effekter som de olika åtgärderna har haft för att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölk. Vidare framförde utskottet att regeringen skulle kunna överväga om särskilda resultatskrivelser vore lämpliga när det gäller att redovisa vilka effekter som åtgärderna för att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölkproduktion har haft. Utskottet noterade att insatser inom flera områden i livsmedelskedjan har lett till en ökning av både den ekologiska odlingen och marknaden för ekologiska produkter. Det nya landsbygdsprogrammets betydelse för utvecklingen av den ekologiska produktionen och konsumtionen betonades. I förra årets uppföljning betonades även vikten av att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda fortsätter. I förra årets uppföljning såg utskottet positivt på att antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser ökade, även om utvecklingen för torsken i fortfarande var oroande. Utskottet delade regeringens uppfattning att EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske. Vidare ansåg utskottet att det var viktigt att minska företagens administrativa kostnader inom fiskeområdet utan att syftet med regelverket äventyras. Utskottet såg positivt på den höga budgetutnyttjandegraden för fiskeriprogrammet även om man ansåg att det var tveksamt på vilket sätt detta bidrar till att nå det fastställda målet för utgiftsområdet. Utskottet framförde att det alltjämt var angeläget att regeringen återkom med en redogörelse av vilka resultat som anvisade medel till för att motverka livsmedelsfusk hade lett till. Vidare framförde utskottet att den såg fram emot en redovisning i nästa års budgetproposition av hur kontrollen i livsmedelskedjan har utvecklats. Regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller redovisningen av denna fråga. Det var enligt utskottet positivt att antalet livsmedelskontroller på regional och lokal nivå hade ökat relativt kraftigt . Utskottet delade regeringens bedömning att skillnaderna mellan kommunerna visar på att det krävs fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet. I förra årets budgetproposition skrev regeringen att de upphandlande myndigheterna har ett fortsatt behov av stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. Utskottet framförde att det vore intressant om regeringen på ett tydligare sätt kunde beskriva vilka åtgärder som skulle kunna bidra till en sådan utveckling. Utskottet ansåg att det var positivt att landsbygdsprogrammet har kommit på plats och att regeringen har tagit hänsyn till de iakttagelser som framfördes i miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets uppföljning av delar i landsbygdsprogrammet. 3.8 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar och anslag har fördubblats för arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden i syfte att förbättra svenska företags förutsättningar att exportera livsmedel och jordbruksvaror till länder utanför EU. Satsningen förväntas stärka myndigheternas arbete med export- och marknadstillträdesfrågor . Gruppen ser fram emot en redovisning om utfallet av denna satsning i kommande års budgetpropositioner. Gruppen har lyft fram att det är positivt att regeringen i vissa fall kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. Regeringen kan därför överväga om särskilda resultatskrivelser vore lämpliga när det gäller att redovisa vilka effekter som anslagsförstärkningen till och för arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden har haft. I förra årets budgetproposition såg utskottet fram emot en redovisning av vilka effekter som de olika åtgärderna inom ramen för handlingsplan gris och handlingsplan mjölk har haft för att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölkproduktion. Regeringen skriver att ett ökat strategiskt arbete med stort engagemang från aktörerna troligen har bidragit till det goda marknadsläget för svenskt kött. Gruppen saknar en tydlig redovisning i årets budgetproposition av vidtagna åtgärder, med fokus på statliga insatser, som har bidragit till att vända den negativa utvecklingen. Regeringen skriver att det har vidtagits en rad åtgärder för mjölkbönderna och att handlingsplanen mjölk nu drivs vidare i branschens regi. Bland de åtgärder som har vidtagits ingår en maximalt tillåten medfinansiering till det krispaket för jordbruket, främst mjölksektorn, som beslutade . Vidare beslutades om en höjd koldioxidskattenedsättning för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Andra åtgärder som regeringen har vidtagit för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft inkluderar ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda som föreslås träda i kraft , en ”nötpeng” inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor i landsbygdsprogrammet, införande av villkorad läkemedelsanvändning () samt exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn. Ett arbete med att ta fram ett garantiprogram där staten skulle åta sig betalningsansvar för kreditgarantier riktat till mjölkföretag avbröts dock i samförstånd mellan bransch, banker och myndighet. Arbetet avbröts eftersom slutsatsen var att den statliga garantin skulle ha riskerat att försätta lantbrukaren i ett sämre läge om lantbrukaren hamnar på obestånd. Detta bl.a. på grund av att bankernas flexibilitet i hanteringen av företagens skulder skulle ha minskat och att möjligheten att göra rekonstruktioner eller ordnad avveckling skulle ha försämrats. Gruppen välkomnar redovisningen av de åtgärder som har vidtagits för att förbättra situation för mjölksektorn. Situationen är dock fortfarande besvärlig för mjölkbönderna, och gruppen ser fram emot en fortsatt redovisning av hur situationen utvecklas för svensk mjölkproduktion. Regeringen avser att presentera en nationell livsmedelsstrategi . Livsmedelsstrategin kommer enligt regeringen att bidra till ökad produktion, sysselsättning och hållbar tillväxt i berörda näringar samt till ökad andel ekologisk produktion och konsumtion och bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val som relevanta nationella miljökvalitetsmål nås. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att beakta behovet av att kunna följa upp strategin i kommande års budgetpropositioner. Jordbrukets administrativa kostnader minskade –2012. Som framgår av resultatredovisningen anser regeringen att regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken har blivit mer komplicerat i många delar som ett resultat av den senaste reformen som beslutades . Liksom anser utskottet att det vore värdefullt om regeringen kunde förtydliga i vilken utsträckning detta kommer att leda till en ökning av företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda. Det är enligt gruppen alltjämt fortsatt viktigt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda fortsätter. Statens insatser inom fiskeområdet är i hög grad inriktade på att tillämpa EU:s regleringar och stödsystem. Gruppen ser positivt på att antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser är stabilt. Regeringen anser att genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske framöver och menar att det är viktigt att antalet bestånd under förvaltningsplaner ökar. Gruppen delar denna uppfattning. Regeringen anser att stödmöjligheter inom vattenbruket kan bidra till att vattenbruksföretag ökar sin produktion och stärker sin konkurrenskraft. Gruppen ser fram emot att regeringen kommande år fördjupar redovisningen av denna fråga och redovisar de åtgärder som kan finansieras inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av vattenbrukets potential att öka sin konkurrenskraft. har tidigare anvisats medel för att motverka livsmedelsfusk. framförde utskottet att det vore värdefullt om regeringen kunde återkomma och redogöra för vilka resultat som resursförstärkningen ledde till. I årets budgetproposition redogör regeringen för de insatser som har genomförts eller planerar att genomföras för att motverka livsmedelsfusk. Ytterligare åtgärder krävs enligt regeringen för att uppnå en mer likvärdig livsmedelskontroll över hela landet. Effekterna av arbetet att utveckla den offentliga livsmedelskontrollen i kan enligt regeringen förväntas , liksom effekter av den ännu ej avslutade förhandlingen inom EU om den nya kontrollförordningen. Gruppen vill betona betydelsen av en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet och att det krävs fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet. Gruppen ser fram emot en redovisning av denna fråga i nästa års budgetproposition. Regeringen menar att de upphandlande myndigheterna har ett fortsatt behov av stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. Gruppen anser alltjämt att det vore intressant om regeringen på ett tydligare sätt kunde beskriva vilka åtgärder som skulle kunna bidra till en sådan utveckling. [1] 4 kap.8 § regeringsformen. [2] Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, framst.2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [3] . 2011/12:MJU2. [4] . 2015/16:MJU2. [5] Prot. 2015/16:35 miljö- och jordbruksutskottet . Näringar som är kopplade till mark, jord och vatten, såsom jordbruk, skogsbruk och fiske, är ursprungsnäringar som har funnits här i landet mycket länge och som med rätt förutsättningar också kommer att finnas kvar här medan andra näringar kommer och går. Det betyder att dessa näringar förtjänar respekt, långsiktighet och rimliga konkurrensvillkor. Det är basnäringar, men de har också goda förutsättningar till ytterligare förädling. Det här är näringar som oftast finns på landsbygden och som tillgodoser våra mest grundläggande behov - mat på bordet till exempel. Men förutsättningarna för att alls kunna producera beslutas inte sällan i storstäder långt bort, till exempel här i . När politiker beslutar om nya skattenivåer, om att införa nya lagar och regler eller om att ställa fler och tuffare krav påverkar det självfallet förutsättningarna för de berörda näringarna. Intentionerna är säkert oftast goda, men det här handlar - som så ofta i politiken - inte bara om det man ser utan också om det man inte ser när man ska fatta politiska beslut. När skatten på diesel höjs är den goda intentionen och avsikten att utsläppen ska minska. Men det man inte ser är om den minskade dieselförbrukningen beror på att bondens verksamhet blir olönsam och att bonden tvingas ställa undan traktorn och sluta bruka sin åker. När tuffare krav ställs i på vilka växtskyddsmedel som får användas är den goda intentionen förstås att minska användningen av kemikalier. Men det man inte ser är om den minskade användningen av växtskyddsmedel leder till att vissa grödor inte alls kan odlas här längre. Vi människor behöver ju äta ändå, så den svenska bondens nedlagda produktion poppar därför snart upp någon annanstans i världen, varifrån vi i stället tvingas importera produkterna. Dieselförbrukningen har bara flyttat någon annanstans, användningen av bekämpningsmedel likaså. Vi exporterar vår miljöpåverkan, i strid med det av antagna generationsmålet. Miljön har inte vunnit något. Och vi har alla blivit lite fattigare. Bonden kör ju inte runt med sin traktor eller sprutar växtskyddsmedel för att det är roligt. Det görs av en anledning, men det glöms ofta bort när politiken vill reglera bort något man inte gillar. Svensk jordbruks- och livsmedelsproduktion är generellt sett mycket miljövänlig i jämförelse med andra länder. Det skulle därför vara bättre för miljön om en större andel av det kött, de mejeriprodukter och de grödor som konsumeras i världen kom från svenska gårdar. Regeringen vill dock politiskt styra mot mer ekologisk odling, vilket allt annat lika minskar produktionen. Företrädare för regeringspartierna talar gärna och ofta om minskad köttkonsumtion, även om något förslag till köttskatt åtminstone för tillfället inte verkar vara aktuellt. Vi i borde producera mer, inte mindre. Det vore önskvärt om regeringen också insåg det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Men, herr talman, detta gäller ju inte bara jordbruket och livsmedelssektorn. För dem som bedriver skogsbruk begränsar artskyddsförordningen möjligheterna till avverkning, men trots att och har påtalat för regeringen att det behövs en översyn av regelverket händer ingenting. Vissa skogsägare får, utan ersättning, stora områden klassade som nyckelbiotoper, vilket i praktiken innebär att de inte kan sälja sitt virke. Och verkar regeringens inriktning vara att utöka talerätten och ge ökade möjligheter för fler att överklaga avverkningsanmälningar och därmed ytterligare försvåra möjligheterna till avverkning. Detta skapar stora problem för svenskt skogsbruk. Det här betänkandet handlar om areella näringar, landsbygd och livsmedel. Förutsättningarna för dessa stavas konkurrenskraft. Råvarorna finns där, idéerna och arbetskraften också. Det som behövs är sänkta kostnader, minskad regelbörda, färre särkrav, stärkt kompetensförsörjning och därtill gärna ökad efterfrågan på svensk kvalitet. geografiska placering och våra stora avstånd medför en konkurrensnackdel för våra näringar. Väl fungerande kommunikationer och rimliga kostnader för drivmedel är därför helt grundläggande för att landsbygdens företag ska kunna stå sig på den internationella marknaden. Men i stället för att underlätta för näringarna gör regeringen tvärtom, till exempel genom en årlig skattehöjning som automatiskt höjer drivmedelsskatterna extra utöver den vanliga uppräkningen. Vi från säger nej till denna överindexering. Vi satsar därtill på ökad nedsättning av skatten för lantbruksdiesel med ytterligare , utöver de som gäller . Sammantaget innebär det här en satsning på nästan 1 miljard . Dessutom säger vi nej till den kilometerskatt som regeringen vill införa och som skulle slå stenhårt mot jobb och tillväxt på landsbygden. Av samma skäl säger vi också nej till den flygskatt som regeringen vill införa och som dessutom inte skulle innebära några miljövinster utan bli en rent fiskal skatt som skulle slå särskilt hårt mot landsbygden. Det landsbygden behöver är sänkta kostnader, men regeringen verkar göra allt den kan för att tvärtom höja kostnaderna. Det är ett obegripligt förhållningssätt om man strävar efter ökad tillväxt och ökad sysselsättning. Svensk landsbygd förtjänar bättre. Vi står naturligtvis bakom våra reservationer, nr 1 och 2, men för att spara tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservation 2. När det gäller själva budgetförslaget hänvisar vi till vårt särskilda yttrande under punkt 2. Vi deltar därmed inte i det beslutet. från pratar om minskad köttkonsumtion och kopplar ihop det med svensk köttproduktion. Min övertygelse är att de allra flesta i tycker om att äta svenskt kött, som har producerats på våra marker här i och håller landskapet öppet. En minskad köttkonsumtion ger ändå ett stort utrymme för svensk köttproduktion att öka. Det innebär nämligen inte att människor ska sluta äta svenskt kött. Ska man minska på köttkonsumtionen kan man i alla fall hålla sig till svenskt kött när man väl äter kött, och därmed har vi stor potential att öka vår produktion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslår kraftiga neddragningar på det här utgiftsområdet. Som vanligt handlar det om att skattesänkningar ska gå före investeringar i att få fart på . Detta prövades tidigare . Det fungerade inte då, och det lär nog inte fungera nu heller. Men ett ställe där retoriken krockar lite med verkligheten, tycker jag, är stödet till livsmedelsexporten. Det är något som vi alla pratar om att stödja. Det är en del i att kunna öka köttproduktionen i . Ni vill stödja livsmedelsexporten och påstår att ni förstärker den med 20 miljoner. Men vill ni dra ned på anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor med 115 miljoner av de totalt 145 som finns där. Den största delen av det här anslaget går just till att premiera exportsatsningar. Ni berättade i ett särskilt yttrande att ni vill satsa mer på matematikundervisning i skolan. Jag kan förstå det. Ni minskar en post med 95 miljoner och tror att det är en satsning. Då borde man satsa på både matematikundervisning och läsförståelse, för det är en stor skillnad på att satsa och att minska. Jag tackar för frågorna. Först vill jag säga att jag tycker att det är väldigt intressant att talar om minskad köttkonsumtion men inte berättar någonting om hur man avser att detta ska gå till. Inte heller regeringen har berättat någonting om detta. Det vore väldigt intressant att höra tala om på vilket sätt detta ska ske. Jag håller med om att det inte nödvändigtvis är så att det finns en koppling mellan den svenska produktionen och konsumtionen, men det finns en risk att det gör det, och därför vore det intressant att höra vilka verktyg ser framför sig att man ska använda. Sedan går in på budgeten och konstaterar att vi spenderar mindre pengar än vad regeringen gör på det här området. Vi har ett förslag som totalt sett ligger 0,3 miljarder lägre än regeringens 17,2 miljarder. Det är en skillnad på strax , vilket inte är så väldigt dramatiskt. Vi kan börja med att konstatera detta. I grunden handlar det om att regeringen blåser på i budgeten totalt sett med stora underskott trots att vi befinner oss i högkonjunktur. Vi tar ansvar för vår budget och har en budget i balans.