bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Det finns ett nytt regelverk. Vi uppfattar att kraven från EU är mycket starkare för att säkerställa att vi inte har ett otillåtet statsstöd som går ut. Det var anledningen till att det uppmärksammades. Det gjordes ju en utbetalning till en del av flygplatserna. Sedan stoppade man de vidare utbetal- ningarna för att man ville försäkra sig om att det här låg i linje med , så att vi inte skulle hamna i en situation där vi skulle behöva betala tillbaka de här delarna. Det här har pågått , kan man säga, så det var en ganska omfattande process. Vår avsikt var – vi visste att det var sent – att å det snaraste ändå fullfölja den här processen så att vi skulle kunna betala ut de här pengarna. Men det var också viktigt att vi inte skulle hamna i en situation där vi skulle behöva kräva tillbaka de här medlen. När det gäller och väntade vi på notifieringen, som låg i EU. Ordföranden: man säga någonting om tidsförhållandena här? Hur tog det innan ni till slut fullföljde beredningen i relation till utbetalningen, som skedde , om jag minns rätt? : Jag kan säga att gick vi ut med skrivelsen. Sedan slutfördes själva redovisningen. Det här får ni nästan hjälpa mig med, tidpunktsmässigt. : Jag kan inte exakta datum, precis när vi betalade ut. Men vi gick ut med skrivelsen, precis som säger, . Sedan dröjde det ett litet tag innan vi fick in underlag. Allteftersom vi fick in underlagen från berörda flygplatser godkände vi, när vi såg att vi hade tillräckligt underlag för dem. : Vi kan komplettera med att säga: Skrivelsen gick ut . Då gick vi också ut och begärde återbetalning från och , de två flygplatserna som var under notifiering. Ordföranden: Då kan man säga att utbetalningen skedde i vart fall en månad innan ni var klara med er beredningsprocess. Är det en riktig uppfattning? : Det är en riktig uppfattning. Ordföranden: till att det här är intressant för är ju att det finns ett förbud för regeringen att lägga sig i handläggning av myndighetsutövning mot enskild som sker i myndigheter. Men här finns det en dimension till. Det här önskemålet, ordern, skulle om det verkställdes kunna innebära att bröt mot , om man betalade ut medel. Det var alltså inte bara det att det handlade om att intervenera i myndighetsutövning, utan det handlade också om att göra det på ett sätt som stred mot internationella åtaganden. Reflekterade ni någonting över just det faktum att den här utbetalningen skulle kunna medföra att ådrog sig ett ansvar gentemot EU för brott mot och om ni i så fall hade ett självständigt ansvar som myndighet att säga nej till departementet? Det var en tvådelad fråga. : Jo, jag förstår. Jag kan väl säga att jag förstod att man inte hade gjort den här avstämningen med våra jurister och att juristerna var djupt bekymrade över det som hade skett gjorde vi vad vi kunde för att korrigera. Det innebar att vi gick ut med den här skrivelsen och var väldigt tydliga gentemot de berörda flygplatserna med att vi måste få in den här redovisningen – annars kan man bli återbetalningsskyldig för att det inte ligger i linje med regelverket i EU. När det gäller de två flygplatser som var föremål för notifiering krävde vi tillbaka, för att avvakta notifieringen. Det var en felaktig utbetalning som gjordes till de två flygplatserna. Sedan kan man säga att det redan var utbetalt medel till cirka hälften av flygplatserna – det stämmer. Den här skrivelsen gick inte bara till de flyg- platser som vi betalade ut till här utan även till de tidigare flygplatserna. Det handlade om att säkerställa att vi skulle få den här redovisningen för att inte hamna i ett återbetalningsförfarande. Skånberg (KD): Har generaldirektören haft kontakt på något sätt, möjligtvis per telefon eller i ett personligt möte, med ministern? I så fall undrar jag: När har det skett eller fram ? : Jag har inte haft kontakt med ministern i den här frågan och . (V): Jag har en fråga lite på det tema som vi hade om beredningen och så. Vad jag förstår är det de här nya reglerna, och därför har det dragit ut . Lite grann undrar jag: Har ni diskuterat tidigare med vilka eventuella resurser som skulle behövas till för att man ska kunna göra det här lite snabbt? Vad jag förstår är det exceptionellt sent det här året. Har det varit några diskussioner runt behoven hos och vad man skulle kunna göra där för att snabba upp processen? : Nej, vi har inte haft några sådana diskussioner. Ordföranden: Ni var lite tidigare inne på att det här var ett ovanligt ärende och att det hanterades på ett ovanligt sätt. Men har det förekommit tidigare att har gått in i ärenden på det här sättet och gett direktiv eller så? : Jag började , men jag har tidigare en tolvårig bakgrund först på och som ställföreträdande generaldirektör på innan jag var gd vid FMV. Jag har inte varit med om det, eller jag kan inte påminna mig om att det har skett i alla fall i min roll gentemot under den tiden. Jag tänker låta svara också. : Nej, jag har samma bild som gd. Jag har inte varit med om det. Ordföranden: Hur reagerade ni när ni fick de här – vad ska vi säga – påtryckningarna eller önskemålen? Blev ni överraskade? Eller hur reagerade ni på det? : Det är klart att man blev överraskad. Vi hade inte förväntat oss ett samtal av det slaget. Vi reagerade så att vi började förbereda oss för att kunna göra det här. Sedan gjorde jag de avstämningar som jag försökte göra med min ledning för att säkra upp det här. Det var så jag reagerade. Jag hade inte fått kontakt med chefsjuristen, och dagen gick. I slutet sa jag: Okej, då betalar vi ut det men under förutsättning att de kommer att bli återbetalningsskyldiga om vi inte får in rätt underlag sedan. Ordföranden: har också fått del av det e-postmeddelande från en av era jurister som skickades som svar på e-postmeddelande. Han är där väldigt kritisk och säger: Av flera skäl hoppas jag verkligen att det inte gick till så som beskrivs. Och han redovisar, skulle jag säga, gällande rätt för relationen mellan regeringen och myndigheterna. Vilka effekter internt i har den här händelsen fått, och vilka reaktioner blev det internt? Har ni på något sätt ändrat era rutiner efter det skedda? : Ja, det har vi gjort. Jag har bett chefsjuristen och den jurist som du refererar till att faktiskt gå igenom detta internt hos oss också. Vi har haft särskild information på planering, både på planering centralt och på den grupp som jobbar just med de här frågorna, för att säkerställa att man är fullt informerad om vad som gäller när det gäller regelverket och våra relationer mellan departementet och myndigheten. Så vi agerade efter det och har försäkrat oss om att man verkligen har ordentlig information om hur det ska gå till och också om att det alltid ska kontrolleras med våra jurister. Ordföranden: det då generaldirektörens bedömning att nästa gång som ringer så kommer ni att säga nej? (SD): Reflekterade ni någonting över vad det skulle kunna innebära för er om ni hade valt att inte efterkomma de önskemål som framfördes av departementet eller ministern? Fördes det några diskussioner, eller var det så att det hade framkommit i någon av de dialoger som ni hade haft med departementet om vad som skulle kunna inträffa om ni inte hade följt dessa order? : Om jag talar i egen sak var det viktigt för mig att det skedde en avstämning med juristerna. Av olika skäl – precis som har varit inne på – blev det inte så. Det hanns inte med eller det lämnades meddelanden, men man fick inte kontakt med varandra under den här dagen. Hade min chefsjurist sagt nej, då hade nog jag också sagt nej. Skånberg (KD): Jag lägger ihop bilden, och rätta mig om jag har uppfattat det fel. Trots att det kom samtal från generaldirektören med anledning av chefsjuristen och så vidare, har jag inte noterat någon dementi, ingen kontraorder, ingen kontakt alls i den riktningen för att ta tillbaka den här önskan eller begäran. Det finns ingenting som pekar på att ministern önskade att få detta ogjort utom mediautspelet. Är det rätt uppfattat? : Jag vill påpeka att vi inte hade någon direktkontakt med ministern, det tror jag tydligt har framgått. Det fanns inte heller skäl till någon dementi. De kontakter som vi hade skedde via tjänstemän. (SD): Jag har en jättekort fråga. Efter det att ni hade gjort den här utbetalningen var det så att ni på något sätt stämde av med departementet eller bara bekräftade att ni hade genomfört betalningen? : Jag har inget minne av att vi gjorde det. Däremot hade vi ett möte den 24:e, alltså efteråt. Vi jobbar ju med att bereda SGEI- förordningen och vi hade ett möte om den. Vid det tillfället sa vi ju att det var utbetalat. Vi var väldigt tydliga med att vi kommer att fortsätta beredningen, vi kommer att begära in uppgifter och vi kommer att kräva återbetalning, om vi inte får in de uppgifter som krävs. (SD): Vad gjorde ni för reflektion då över deras svar under det här mötet? Var de nöjda med ert hanterande av ärendet och utbetalningen, eller fick ni några som helst reflektioner från deras sida över hur de tyckte att ni hade hanterat ärendet utifrån deras önskemål? : Jag har inget sådant minne. Vi fick inget medskick om att vi hade hanterat detta på ett felaktigt sätt eller någonting sådant, absolut inte. (S): Någonting som slår mig är att allting har gått ganska fort. Det var ett samtal den 21, innan myndigheten fattade beslut om att pengarna skulle betalas ut. har jag förstått att det inte är vanligt att man ringer från departementet och framställer sådana här önskemål, förfrågningar eller hur man nu ska benämna det. Är det vanligt att man i inom myndigheten fattar så snabba beslut om att betala ut pengar, eller har jag missförstått? : Det här var en fråga som var under beredning . Man hade hållit på att samla in material . Vi hade sagt till regionerna att våra trafikverksregioner, som är de som sköter ut- betalningarna till flygplatserna, inte får betala ut mer till dessa flygplatser i avvaktan på att allt underlag kommer in så att vi får klarhet i att det inte är ett otillåtet statsstöd. Den 21 gick vi ut till regionerna och sa åt dem att vi hade fått besked om att de kunde förbereda utbetalningen. Då var det i stort sett klart. Regionerna var väldigt klara med vad som skulle betalas ut och så vidare. Det var ju ingen överraskning för regionerna, utan det här skulle ha betalats ut tidigare , om det hade funnits möjligheter till det. Ordföranden: Jag har bara en avslutande kontrollfråga. Vi har fått ett skriftligt svar från på ett antal frågor som utskottet har ställt – ni har också fått del av det underlaget i förväg. I underlaget beskrivs det en händelse. Så här står det: ”möttes chefen för , infrastruktur och finansiering i och chefen för avdel- ningen Nationell planering i ” – och det är väl – ”utanför . Avdelningschefen frågade enhetschefen om verket skulle betala ut driftsstödet till resterande flygplatser. Enhetschefen svarade att verket skulle göra det, om verket bedömde att verket kunde göra det utifrån sitt uppdrag. Avdelningschefen sa då att kommer att betala ut stödet och att redan hade kommit fram till det. Avdelningschefen frågade vidare om och flygplatser också skulle få sitt driftsstöd. Enhetschefen svarade även här att de borde få det om verket bedömde att verket kunde ge stödet utifrån sitt uppdrag.” Tycker att det här är en riktig redovisning av hur det samtalet gick till? : Jag försöker att dra mig till minnes, men det är ett bra tag sedan som vi hade samtalet. Jag vet att jag träffade . Han frågade då om hade varit i kontakt med oss och frågade om vi jobbade med utbetalningarna. Men jag har inget minne av att vi diskuterade så detaljerat som det beskrivs här. Jag har inget minne av det. Ordföranden: Det låter inte som ett sätt som man normalt uttrycker sig på i ett samtal, att verket skulle göra det om verket bedömde att verket kunde göra det utifrån sitt uppdrag. Men det är kanske svårt att minnas så här i efterhand. : Jag har inget så detaljerat minne av det. Ordföranden: Då ber vi att få tacka er så mycket för att ni ville komma till . Vi ajournerar nu sammanträdet i några minuter när vi återupptar förhandlingarna. Granskningsärende 43 Utrikesministerns uttalanden om och utom- rättsliga avrättningar Granskningsärende 2 Regeringens uppgifter kring det brutna sam- arbetsavtalet med och ärendets hantering – delvis sluten utfrågning Granskningsärende 26 Regeringens överläggning med med anledning av begäran om hjälp – sluten utfrågning Ordföranden: är 10 och återupptar sitt sammanträde. Vi välkomnar utrikesminister med med- arbetare till utskottet. Vi ska ha ha utfrågning i tre olika ärenden. Vi börjar med granskningsärende 43 Utrikesministerns uttalanden om och utomrättsliga avrättningar. Därefter följer Regeringens uppgifter kring det brutna samarbetsavtalet med och ärendets hantering, vilket är granskningsärende 2. Slutligen har vi Regeringens överläggning med med anledning av begäran om hjälp, vilket är granskningsärende 26. är det på det sättet att ärendet om är helt öppet, och det kommer att avhandlas först. Ärendet som rör samarbetsavtalet med inne- håller dels öppna uppgifter, dels uppgifter som omfattas av sekretess. När vi kommer in på de delarna kommer vi därför att avsluta det öppna sammanträdet och gå till utskottets sessionssal där vi har en sluten utfrågning om de delarna. Där kommer vi även att ha utfrågningen som rör och begäran om hjälp; den kommer att vara helt sluten. Vi börjar som sagt med utrikesministerns uttalanden om och utomrättsliga avrättningar. Utrikesministern är välkommen att säga några inledande ord, och därefter ställer ledamöterna frågor. : Herr ordförande och ärade utskottsledamöter! Vid min sida har jag departementsrådet från . Tack för ordet! Jag vill börja med att säga att sakfrågorna bakom det rent konstitutionella som ska avhandlas här är djupt angelägna och engagerar många, som vi vet. Vi kommer att fortsätta den debatten i och i andra forum, hoppas jag. Låt mig inledningsvis i den här delen säga några ord utifrån ett folkrättsligt perspektiv. Enligt folkrätten innebär en utomrättslig avrättning en avrättning som verkställs utan en rättslig prövning och dödsdom. En sådan avrättning strider mot den rätt till livet som garanteras i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. FN:s ekonomiska och sociala råd antog 1989 principer om effektivt förebyggande och undersökning av utomrättsliga avrättningar, och enligt dessa principer ska en noggrann, snabb och opartisk undersökning äga rum i alla fall av misstanke om utomrättsliga avrättningar. I de skriftliga svar har gett på utskottets frågor hänvisas utförligt till olika uttalanden också av andra utrikespolitiska företrädare. Det är uttalanden som också ska ses som en bakgrund till mina uttalanden. Där förekommer bland annat uttryck som att det är viktigt att undersöka om sådana inträffat eller det ligger i farans riktning att de förekommer samt uttalas varningar om oproportionerligt våld. De företrädare som nämns är EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik , FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter ’ad al-Hussein, tidigare utrikesministern och MR-organisationer som Amnesty, Human Rights Watch och andra som har uttalat sig i frågan. Att omnämnandet av utomrättsliga avrättningar vanligen sker i försiktiga termer beror ju på naturen av detta. Det beror på att de sker utanför det vanliga rättssystemet och att handfasta bevis för att sådana förekommer är ytterst svåra att få. Men det är som sagt staters ansvar att förebygga och utreda dessa. I det sammanhanget välkomnar jag nu att en undersökning om ett fall har startat på israeliska regeringens initiativ för att bringa klarhet. Mina uttalanden – och här citerar jag ur det skriftliga svaret till utskottet – följer folkrättsliga principer och målet om en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. Detta har utgjort grunden för svensk politik när det gäller fredsprocessen i . Uttalandena baserar sig bland annat på att användningen av våld även under ockupation är strikt reglerad i folkrätten. Enligt denna bör alla inblandade göra sitt yttersta för att undvika orättmätigt och oproportionerligt våld. De uttalanden som det hänvisas till här utgör inte någon positionsförflyttning. utrikesminister använde samma terminologi till exempel under . Mina uttalanden, liksom svaren på interpellationer i , har beretts inom enligt gängse principer. De är på intet sätt motsägelsefulla utan konsekventa i sitt innehåll. Jag hänvisar i övrigt till de skriftliga svaren på de frågor som har ställt i detta ärende. Därmed är jag, förstås, beredd att svara på de frågor som utskottets ledamöter vill ställa till mig. Ordföranden: för inledningen! Vi går över till frågorna, och ordet går först till anmälande parti och därefter till partierna i storleksordning. Jag ger därför ordet till Skånberg från , som är anmälande parti. Skånberg (KD): Tack, utrikesministern, för inledningen och för att utrikesministern är här för att svara på våra frågor. Bakgrunden är alltså fyra uttalanden som utrikesministern har gjort och hur de förhåller sig till varandra. Jag vill citera dem, så att alla som lyssnar har möjlighet att bilda sig en uppfattning. Utrikesministern sa i ett anförande i på följande sätt: I samband med de senaste våldsdåden i och har jag gjort det i ett anförande i , i debattartiklar, på Twitter och så vidare. Mina fördömanden har förstås gällt när palestinier såväl som israeler har utfört dåden. Jag har också betonat vikten av att skyldiga ställs inför rätta och att man inte använder sig av utomrättsliga avrättningar. I och i SVT:s Agenda har vi följande dialog. Programledaren: det exempel på att har begått utomrättsliga avrättningar? Utrikesministern: , jag har inga sådana uppgifter som jag vill anklaga för. Jag varnade för att det här är sådant som ligger i farans riktning när våldet eskalerar såsom det har gjort. , i Agenda, har vi följande dialog. Programledaren: Men varför tog du upp utomrättsliga avrättningar i det här sammanhanget om du inte avsåg just ? Utrikesministern: Jag pratade om det som ett folkrättsligt fenomen och hur allvarligt det är. Programledaren: du att medvetet missuppfattar dig? Utrikesministern: Ja. Jag kan inte svara på varför. Det fjärde och sista är ur ett anförande i , där utrikesministern har angetts säga: FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter gjorde ett uttalande där han hänvisade till att den israeliska responsen har angivits vara oproportionerlig så till den grad att utomrättsligt dödande starkt kunde misstänkas. Även MR-organisationer och folkrättsexperter har uttryckt liknande farhågor. Det är centralt att det görs grundliga och trovärdiga undersökningar kring dessa dödsfall i syfte att bringa klarhet och få till stånd möjligt ansvarsutkrävande. Skulle utrikesministern vilja bekräfta att utrikesministern är korrekt citerad? : Ja, det har vi ju redan gjort i de skriftliga svaren. Men det jag tror att anmälaren gjorde var att försöka koka någon sorts politisk soppa på lösryckta citat som dels är av generell karaktär, när jag pratar om vålds- dåden, dels – – mer specifika, när jag svarar på frågan om och och den konflikten. De är inte på något sätt motsägelsefulla, utan de är konsekventa och av den art som jag redovisade i början. Om man inte har så att säga handfasta bevis på ett fall måste man nämligen också uttrycka sig så försiktigt som vi gör. Det är därför jag välkomnar att nu har sagt att de ska undersöka fallet. Det är det man eftersträvar. Det är precis det ansvaret regeringen måste ta, också i fall där det misstänks. Därför vill jag nog säga att det här är både grunden för vedertagen svensk politik, där vi förstås slåss för folkrättsliga principer, och att man måste se att liknande uttalanden har gjorts av ett stort antal utrikespolitiska aktörer. Mitt uttalande och mina uttalanden är alltså helt i linje med detta, och uttalandena har beretts inom enligt sedvanliga principer. Skånberg (KD): Herr ordförande! Jag tackar för svaret. Det förefaller som om utrikesministern säger att det jag anförde var korrekt, men när utskottet frågade skriftligt i förberedelsen till den här utfrågningen ställde vi som första fråga: Är ovan redovisade uttalanden korrekt återgivna? Då svarade utrikesministern: i utskottets promemoria, förutom vad som anges i anmälan, är i huvudsak korrekta. Skulle utrikesministern vilja förhålla sig? Förutom vad som anges i anmälan, det jag läste upp nu – vill utrikesministern undanta det, eller håller utrikesministern fortfarande med om sina egna ord? : Jag tror att det jag påpekade, herr ordförande, var att de är tagna ur sitt sammanhang. Om man inte förstår sammanhanget, hur frågorna är ställda eller helheten kommer det ju att framstå som märkligt. Det kan man åstadkomma genom att ta ut lösryckta citat. Det är alltså det jag har kommen- terat i mitt svar, och det är väl det som kan ge ett intryck som blir något märkligt. Skånberg (KD): Herr ordförande! Ett av de här uttalandena är väldigt explicit. Programledaren frågar i SVT:s Agenda: Finns det exempel på att har begått utomrättsliga avrättningar? Utrikesministern svarade: Nej, jag har inga sådana uppgifter som jag vill anklaga för. Jag varnade för att det här är sådant som ligger i farans riktning när våldet eskalerar såsom det har gjort. Skulle utrikesministern vilja hålla med om det här uttalandet? Stämmer det att utrikesministern inte har några uppgifter att anklaga för? : Herr ordförande! Jag kommer tillbaka till det jag nämnde i inledningen. Jag sa så här: Att omnämnandet av utomrättsliga avrättningar vanligtvis sker i försiktiga termer beror ju på att de sker utanför det vanliga rättssystemet och att handfasta bevis på att sådana förekommer är ytterst svåra att få. Det vi vill åstadkomma är just att stater tar ansvar för att undersöka, följa upp och ställa ansvariga inför rätta. Det är precis det som har skett från israelisk sida. Men att peka på ett enda enskilt fall och säga att jag har bevis för det har ju inte varit möjligt, utan det är precis så här det bör gå till – att nu själv tar ansvar och säger sig vara villig att undersöka. (S): Herr ordförande! Tack för dragningen, utrikes- ministern. Jag skulle vilja höra om utrikesministern med egna ord skulle kunna fortsätta och utveckla det som anförs i svaret på fråga 6 i den promemoria som vi har fått. Den är daterad . Svaret på fråga 6 lyder så här: Det kan konstateras att en del av de citat som anges i anmälan är tagna ur sitt sammanhang. Uttalandena som anmälan refererar till utgör en sekvens där utrikesministern först uttalar sig generellt om utomrättsliga avrättningar och sedan, på en konkret interpellationsfråga, uttalar sig specifikt om vikten av undersökningar och misstänkta fall av utomrättsligt dödande. Det vore intressant att höra utrikesministern utveckla det här resonemanget. : Herr ordförande! Tack för den frågan! Det här är ju ingen ny fråga, utan den har diskuterats . Framför allt den här debatten ägde ju rum i ett läge där våldet eskalerade med knivdåd mot civila israeler och med svar som också innebar ett eskalerande våld. Det här har förstås bekymrat hela världssamfundet. Vi har sett att situationen är alltmer våldsam och alltmer i en negativ spiral. Det är därför det finns anledning att säga att vi manar till besinning. Vi manar till att återgå till ett läge där man bör kunna sitta ned och förhandla om en tvåstatslösning. Det här underlättar ju inte möjligheterna att komma tillbaka till ett sådant läge. Sedan är det ju så att jag inte är ensam om att ha gjort den här typen av uttalanden – att ha manat till att knivdåden ska upphöra, att våldet ska upphöra, och att ha sagt att responsen i ett sådant här besvärligt läge måste vara proportionerlig. Allt det här gäller ju på båda sidor. Vi accepterar inte utomrättsliga avrättningar från någon part i en konflikt. Det är därför det här ändå är en mycket viktig debatt och en viktig diskussion.