bet · H301MJU11 · 2016-02-29 00:00:00 — I rapporten konstateras följande. Björnar utgör en låg risk för skador på människor. –2012 skadades 31 personer av björn, och 2 personer dödades, samtliga män. I takt med att antalet skjutna björnar har blivit fler och björnstammen ökat har också antalet människor som skadats av björn ökat. Detta förhållande gäller dock enligt rapporten endast män som är beväpnade. Mål m.m. för rovdjurspolitiken har beslutat om ett övergripande och långsiktigt mål för rovdjurspolitiken. har också beslutat om referensvärden och utbredningsområden för de olika rovdjursstammarna. Arbetet med att genomföra den beslutade rovdjurspolitiken har sedan konkretiserats och getts närmare innehåll genom exempelvis författningar och förvaltningsplaner för de stora rovdjuren. Av dessa framgår att förvaltningen syftar till att djur av dessa arter ska finnas i så stort antal att arterna långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och djuren kan sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. Syftet ska dock uppnås i en sådan takt att samexistensen mellan människor och dessa arter främjas som skador och olägenheter förebyggs och begränsas. Inom ramen för arbetet med att genomföra den beslutade rovdjurspolitiken berörs också frågan om illegal jakt och förebyggandet av förekomsten av sådan jakt på de stora rovdjuren. Problemet med illegal jakt och dess konsekvenser samt lämpliga åtgärder behandlas i nationella förvaltningsplaner, vilka i sin tur ligger till grund för den praktiska förvaltningen av rovdjursstammarna på regional nivå. De frågor som tas upp i motion 2015/16:755 (V) yrkandena 2–4 är således omhändertagna och utskottet lämnar därför motionsyrkandena utan vidare åtgärd. Förebyggande arbete mot rovdjursangrepp Vad gäller frågan om förebyggande arbete mot rovdjursangrepp kan utskottet konstatera att detta är ett prioriterat arbete. Regeringen har tillskjutit extra medel för arbetet med dessa frågor och för att kompensera de rovdjursangrepp som inträffar. Vidare utreds på flera håll hur arbetet med att förebygga rovdjursangrepp bäst bör bedrivas. Som exempel på detta kan nämnas pågående översyn av reglerna om skyddsjakt och Statens jordbruksverks rapport för att förebygga angrepp på tamdjur av stora rovdjur. Med hänsyn till det pågående arbetet lämnar utskottet motion 2015/16:2600 (M) yrkande 4 utan vidare åtgärd. Vargen är i likhet med övriga stora rovdjur i fredad. Under vissa förutsättningar kan dock licensjakt på varg vara tillåten. En förutsättning för att licensjakt ska få genomföras är bl.a. att jakten inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus hos bestånd i dess naturliga utbredningsområde. har på regeringens uppdrag utifrån ett brett vetenskapligt underlag uppdaterat den befintliga sårbarhetsanalysen för varg och med den som grund utrett vad som krävs för att vargpopulationen i ska anses ha en gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet. slutsats är att vargpopulationen nu har uppnått gynnsam bevarandestatus under förutsättning att minst en varg vandrar in och reproducerar sig minst . Det referensvärde som har beslutat om för vargstammen och som ligger till grund för bedömning av vad som utgör en gynnsam bevarande status för vargstammen utgår i enlighet med beslut från att vargen har hela förutom den alpina regionen och som utbredningsområde. Förekomsten i renskötselområdet ska enligt beslutet i huvudsak begränsas till de områden där den gör minst skada. Med hänsyn till det anförda lämnar utskottet /16:2073 (SD) yrkande 5 och motion 2015/16:755 (V) yrkandena 1 och 5 utan vidare åtgärd. Övre mål för björnstammen har inom ramen för den beslutade rovdjurspolitiken fastslagit ett referensvärde för gynnsam bevarandestatus när det gäller björnpopulationen i . Vid behov kan skyddsjakt på björn tillåtas under förutsättning att en gynnsam bevarandestatus för arten kan säkerställas på och att det inte finns någon annan lämplig lösning. Utskottet lämnar med hänsyn till det anförda motion 2015/16:2073 (SD) yrkande 4 utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (M) om en översyn av översyn av lagstiftningen som rör GMO och om forskning kring GMO. Kontrollen av genetiskt modifierade organismer, s.k. GMO, är strikt reglerad. Det är enligt motion 2015/16:296 av (M) sunt och viktigt att försiktighetsprincipen råder vid prövning av GMO. Men det är viktigt att påpeka att den nuvarande lagstiftningen är teknikbaserad och att de delar av direktiven som beskriver vad en GMO är, är . har utvecklingen inom det gentekniska området gått mycket fort. Det har lett till att det är oklart om vissa tekniker leder till en GMO som ska regleras eller inte. föreslår därför att bör verka för att EU ska göra en översyn av all lagstiftning som rör GMO (yrkande 1) och att det avgörande för om en produkt ska registreras som GMO ska vara slutproduktens egenskaper och inte tekniken i sig (yrkande 2). Också motion 2015/16:1551 av och (båda M) behandlar GMO. Motionärerna anser mot bakgrund av att jordens befolkning ökar och den utmaning som det innebär för livsmedelsförsörjningen att vidare forskning om GMO bör tillåtas och stimuleras, såväl nationellt som inom EU. behandling och kompletterande uppgifter Godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade livsmedel och foder regleras i och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Målet med godkännandeförfarandet är att garantera att utsläppandet på marknaden av sådana produkter inte utgör några risker för människors och djurs hälsa och för miljön. Den s.k. försiktighetsprincipen ska gälla, och godkännandeförfarandet ska basera sig på en vetenskaplig riskbedömning. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas också i direktivet att se till att oberoende och systematisk forskning bedrivs om de potentiella riskerna med avsiktlig utsättning av eller utsläpp på marknaden av GMO. I förordningen anges särskilt att tekniska framsteg och vetenskaplig utveckling bör beaktas vid tillämpningen. ändrades direktivet i syfte att ge medlemsstaterna en större flexibilitet att besluta om de vill odla genetiskt modifierade organismer inom sina territorier utan att EU:s system för riskbedömning av genetiskt modifierade organismer påverkas, se direktiv (EU) 2015/412. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur direktivändringen kan genomföras i (dir. 2015:85). Uppdraget ska redovisas . Kommissionen föreslog att motsvarande ändring skulle göras i förordningen (EG) nr 1829/2003 för att därigenom erbjuda medlemsstaterna en möjlighet att begränsa eller förbjuda användningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier. avslog kommissionens förslag och uppmanade kommissionen att återkalla förslaget. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) att det är viktigt att användning och odling av GMO inte leder till påverkan på den biologiska mångfalden. Försiktighetsprincipen ska vara styrande för hanteringen. Regeringen anförde vidare att den avsåg att fortsätta sina ansträngningar för att förbättra processen för godkännanden av nya bekämpningsmedel och att den i det fortsatta arbetet med godkännande av GMO på EU-nivå avser att ta större hänsyn till användning av bekämpningsmedel. Regeringen har också gett i uppdrag att granska riskbedömningen av GMO, bl.a. vad gäller långsiktiga effekter och hur exempelvis de frågor som har haft angående den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets (EFSA) riskbedömningar har tagits om hand av EFSA och Europeiska kommissionen (dnr N2015/08644/SK). Uppdraget ska redovisas . Landsbygdsminister överlade med miljö- och jordbruksutskottet om en övergripande instruktion från regeringen om GMO som hanteras på EU-nivå. Av protokollet från överläggningen framgår bl.a. följande (prot. 2014/15:40 § 2). Regeringens ståndpunkt är att GMO-produkter alltid måste vara lika säkra som sina konventionella motsvarigheter. Regeringen bedömer varje GMO för sig och från fall till fall beroende på vilka egenskaper som organismen har. Alla ställningstaganden ska grundas på vetenskap. De vetenskapliga bedömningarna tar hänsyn till risker för människors och djurs hälsa och för miljön i enlighet med försiktighetsprincipen. Odling eller användning av GMO i får inte leda till en negativ påverkan på den biologiska mångfalden. Ökad användning av bekämpningsmedel på grund av odling av GMO ska så långt det är möjligt undvikas. Det är viktigt att GMO-produkter även fortsättningsvis är tydligt märkta. Regeringen anser att det är viktigt att främja både småskalig och storskalig odling i hela landet och vill verka för forskning, utveckling och innovation som möjliggör det. Hanteringen av GMO är reglerad på EU-nivå. Förfarandena för riskbedömning och godkännande av GMO och livsmedel och foder som innehåller GMO är harmoniserade och ska göras på vetenskaplig grund med beaktande av försiktighetsprincipen. Dessa regler är bundna av och måste förhålla sig till. All forskning, utveckling och innovation är bra och ska uppmuntras så länge den inte innebär en negativ påverkan på den biologiska mångfalden. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:296 (M) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:1551 (M). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (M, SD, C, FP, KD) om naturvårdsdirektiven, rovdjurspolitik, säl och skarv samt som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (L) och 6 (KD). De motionsförslag som tas upp under förslagspunkt 7 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald och 2015/16:MJU12 Rovdjurspolitikens inriktning. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsförslagen. Biologisk mångfald och ekosystemtjänster, punkt 1 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 14 och 2015/16:2604 av m.fl. (M) yrkandena 1, 6, 8 och 9. Förlusten av biologisk mångfald är ett av våra mest akuta miljöproblem globalt. dör arter ut på grund av mänsklig aktivitet som medför att djurens och växternas naturliga livsmiljöer förstörs. Människan är beroende av ekosystemtjänster som ren luft och vatten. Ekosystem i balans är en förutsättning för både samhällsekonomin och välfärden. Både den offentliga och privata sektorn är direkt eller indirekt beroende av de tjänster som ekosystemen levererar. Dessa värden finns inte i våra balansräkningar. Alliansen vill synliggöra och inkludera ekosystemtjänsters värde i samhällsplanering och näringslivsutveckling. I proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster presenterade Alliansen en lång rad åtgärder för att stärka arbetet med den biologiska mångfalden och säkra ekosystemtjänster. Arbetet med att genomföra de åtgärder som presenterades i propositionen måste påskyndas. Inte minst gäller detta arbetet med det nationella skogsprogrammet som rätt utformat har potential att bidra till en fortsatt utveckling av miljöhänsynen inom skogsbruket. Vi anser dock inte att den översyn av skogsvårdslagstiftningen som regeringen initierat behövs. Dagens skogsvårdslag skapar förutsättningar för ett hållbart skogsbruk och en mångfald i såväl brukandet som i naturen. var, under Alliansens tid i regeringsställning, pådrivande för att EU skulle definiera sitt ansvarsområde när det gäller biologisk mångfald och ekosystemtjänster. tog EU:s miljöministrar beslut om en strategi för biologisk mångfald till 2020. ska med kraft bidra till att målen i för biologisk mångfald och i konventionen om biologisk mångfald nås. ska också fortsätta att vara pådrivande i det internationella arbetet för att värna och gynna biologisk mångfald. Miljöproblemen är på intet sätt nationella och tar inte heller hänsyn till landgränser. Tvärtom är de av intresse för hela världen, och internationella samarbeten är en förutsättning för ett kraftfullt och framgångsrikt arbete. Där kan göra mer. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål m.m. för rovdjurspolitiken, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:755 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Den biologiska mångfalden och dess ekosystemtjänster är grunden för vår välfärd. De stora rovdjuren har en stor betydelse för övrig biologisk mångfald eftersom de befinner sig överst i näringskedjan. miljökvalitetsmål Ett rikt växt- och djurliv innebär att arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. har även åtagit sig enligt FN:s konvention för biologisk mångfald att bevara och nyttja den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt. anser därför att det nuvarande övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken bör kompletteras för att stärka det långsiktiga bevarandet av våra rovdjur genom att värna spridning till naturliga utbredningsområden. Till det nuvarande övergripande och långsiktiga målet att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn i ska uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas ska läggas till att stammarna på naturlig väg ska kunna sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. ser även med oro på den illegala jakten på våra rovdjur. Omfattningen av den illegala jakten är oklar men den ökar inslaget av jakt med stort lidande och riskerar att påtagligt påverka populationerna och därmed bevarandestatusen för arten. Den illegala jakten försvårar såväl förvaltningen som uppföljningen av de rovdjurspolitiska målen och är en kriminell verksamhet. Regeringen bör därför återkomma med en konkret målsättning för att minska den illegala jakten på stora rovdjur. Vidare bör ges i uppdrag att genomföra återkommande uppskattningar av den illegala jaktens omfattning. Detta bör ges regeringen till känna. Förebyggande arbete mot rovdjursangrepp, punkt 3 (M, SD) av (M), (M), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 4. Tack vare en framgångsrik rovdjurspolitik har våra fem stora rovdjur – björn, varg, lodjur, järv och kungsörn – gynnsam bevarandestatus i . Men fler rovdjur, som etablerar sig i fler områden, ökar konflikterna med mänsklig verksamhet. Genom att ge länsstyrelserna i uppdrag att vidta förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp kan sådana angrepp stävjas ytterligare i områden med växande rovdjursstammar. Detta bör ges regeringen till känna. Vargfrågor, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2015/16:755 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5. politik eftersträvar minskade konflikter och problem mellan rovdjur och människor på landsbygden. Alla de stora rovdjuren måste förvaltas på ett ansvarsfullt sätt och det sammantagna rovdjurstrycket måste hållas på rimliga nivåer i hela landet. Det innebär också att vargstammens referensvärde för en gynnsam bevarandestatus ska vara i enlighet med den nedre gräns för minsta livskraftiga population som framgår av proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik, innan licensjakt kan komma på tal. Detta bör ges regeringen till känna. Vargfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:755 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5 samt 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 5. Den internationella naturvårdsunionen (IUCN) har utvecklat ett system med rödlistning för att utvärdera tillståndet för olika arter i naturen. Med systemet görs en prognos över risken för enskilda arter att dö ut. Där ingår inga värderingar, utan analyserna syftar strikt till att kvantifiera utdöenderisken. Samtliga fyra stora rovdjur är rödlistade i i den version av listan som kom 2015. Det referensvärde som gäller för gynnsam bevarandestatus för varg baserar sig på den rovdjursproposition som lades fram av den förra regeringen, och referensvärdena i denna vilar inte på solid vetenskaplig grund. Det pågår flera utredningar om vargstammens storlek, bl.a. inom . Licensjakt under nuvarande premisser kan inte accepteras och ska upphöra till dess att en vetenskapligt grundad nivå för gynnsam bevarandestatus fastställts av . Det är vidare av central betydelse för att stärka vargstammens genetiska status att vargar invandrar från öster. För att möjliggöra en ökad naturlig invandring måste ett målmedvetet arbete inledas. Regeringen bör återkomma med ett program för naturlig invandring och vargförekomst i renskötselområdet. Programmet ska drivas i samråd med företrädare för rennäringen med det uttalade syftet att finna samverkansformer mellan rennäringen och förvaltningen av varg. Detta bör ges regeringen till känna. Övre mål för björnstammen, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2073 av m.fl. (SD) yrkande 4. syftar till att hålla rovdjursstammarnas antal på en lämplig nivå eftersom alltför stora stammar i slutändan slår tillbaka på rovdjuren själva. Koncentrationen av rovdjur är också besvärande i vissa delar av landet. Där man tidigare kunnat idka jakt, friluftsliv och djurhållning kan man inte längre känna den trygghets- och frihetskänsla man en gång kände. Alltför ofta oroar man sig över sin jakthunds och sina tamdjurs säkerhet. anser därför att ett minimimål för björnstammens storlek inte är tillräckligt. En hållbar förvaltning bör också inbegripa ett övre mål, så att björnstammen inte får växa sig alltför stor. Flera konflikter med dödlig utgång för människor har blivit resultatet av en alltför stor björnstam. Detta bör ges regeringen till känna. Vargfrågor, punkt 4 (M, C, L, KD) (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD) anför: beslutade om en ny rovdjurspolitik baserad på regeringens proposition En hållbar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191). Beslutet innebar att rovdjursförvaltningen flyttades närmare de regioner och människor som främst är berörda. Syftet med propositionen och beslut var att genom en rad reformer i lagstiftning, förordningar och delegering skapa en mer ändamålsenlig och effektiv förvaltning som långsiktigt tryggar rovdjurens gynnsamma bevarandestatus och åtnjuter hög legitimitet bland berörda. En viktig del i propositionen var en regionaliserad förvaltning som tar hänsyn till regionala skillnader och framför allt till de människor som bor i områden där rovdjurstrycket är mycket högt. För att förbättra förvaltningen av våra rovdjursstammar och för att även i fortsättningen säkerställa överlevnaden och djurhälsan är det viktigt att de regionala viltförvaltningsdelegationernas roll i arbetet stärks, vilket också tillkännagav för regeringen (bet. 2014/15:MJU12, rskr. 2014/15:182). Under arbetet med att ta fram propositionen En hållbar rovdjurspolitik användes underlag från flera forskare för att fastställa referensvärden för de svenska rovdjuren, däribland varg. Det skandinaviska forskningsprojektet samlar ett 30-tal forskare som i en rapport presenterade en nivå på en minsta livskraftig population på varg om 100 individer. Denna siffra baserades på flera modeller och forskarna tog också hänsyn till risker för rimliga framtida katastrofscenarier. I propositionen konstaterade man dels att den genetiska variationen i stammen har förbättrats, dels att inavelsgraden har minskat. Trots detta och mot bakgrund av den rapport som Skandulv lämnat som också beaktade vikten av genetisk variation i stammen tog regeringen ändå höjd och satte intervallet för referensvärdet till mellan 170 och 270 individer. I propositionen konstaterades att den senaste inventeringen av vargstammen (2012) visade att det fanns 350 individer. En del i propositionen var att en ny ordning inrättades för beslutsfattande och överklagande av beslut om licens- och skyddsjakt av rovdjur. Denna nu gällande ordning innebär att kan delegera beslut om licens- och skyddsjakt till länsstyrelserna och att länsstyrelsernas beslut bara kan överklagas till . Anledningen till att denna ordning infördes är att skydds- och licensjakten ska kunna genomföras inom rimlig tid, på ett ändamålsenligt sätt och för att långdragna domstolsprocesser ska undvikas. beslutade också om att bl.a. fortsätta att tillåta selektiv jakt på varg (bet. 2014/15:MJU12, rskr. 2014/15:182). Bakgrunden till det beslutet, vilket också framgår av betänkandet, är att den rovdjurspolitik som har beslutat om ska ligga fast. Tyvärr finns det anledning till oro över regeringens intentioner med rovdjurspolitiken eftersom regeringen har fortsatt att bereda ett förslag om överprövning av beslut om skydds- och licensjakt som går rakt emot det nu gällande riksdagsbeslutet. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen i denna komplicerade fråga så skyndsamt och utan närmare dialog med berörda, intresseorganisationer eller har för avsikt att riva upp en central del i den samlade rovdjurspolitik som har beslutat om. Vi har tidigare sett hur en hållbar rovdjursförvaltning i alltför stor utsträckning kännetecknats av oklarheter, osäkerhet och långdragna juridiska processer. Med regeringens fortsatta hot mot gällande riksdagsbeslut fortsätter rovdjursförvaltning att kännetecknas av detta. Vinterns licensjakt är inget undantag: dels har förklarat att beslut är överklagningsbara till förvaltningsrätt, dels har förvaltningsrätten avlyst licensjakten på varg i och . Studerar man domstolens argumentation kan man konstatera att licensjakt på varg är ett legitimt verktyg för att begränsa de socioekonomiska konsekvenserna och förbättra förutsättningarna för tamdjurshållning. Däremot måste de beslutande myndigheterna bättre motivera och väga av sina beslut. Man kan alltså konstatera att licensjakt är ett verktyg som är juridiskt gångbart men att vi inte har ett system för att fatta dessa beslut som fungerar i verkligheten. Vi behöver att riksdagsbeslutet om en hållbar rovdjurspolitik ligger fast och att regeringen börjar agera utifrån detta för att skapa en effektivare rovdjursförvaltning. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2.