bet · H301MJU14 · 2016-04-18 00:00:00 — –2014 genomförde Havs- och vattenmyndigheten och en översyn av den akvatiska miljöövervakningen som finns inom ramen för programområdena Sötvatten respektive Kust och hav. Myndigheterna har också låtit genomföra en extern revision av bl.a. övervakningen av miljögifter i akvatisk miljö. För att ha möjlighet att möta de ökade krav på miljöövervakning som bl.a. nya regelverk i EU och uppföljning av miljömålssystemet ställer kommer regeringen enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) att stärka resurserna till miljöövervakning, framför allt ökad övervakning av hav och vatten men även miljögifter. Regeringen pekar också på att det är viktigt att de berörda myndigheterna, som t.ex. och Havs- och vattenmyndigheten, fortsätter att utveckla sitt arbete med miljöövervakning så att tilldelade medel används så effektivt som möjligt. Vidare anförs att det planerade nya undersöknings- och forskningsfartyget kommer att ge bra förutsättningar att klara av skyldigheter i fråga om miljöövervakning och datainsamling för fisket, som det blir en resurs för den havsbaserade forskningen. Helcom är ett regionalt samarbete för . De deltagande länderna (, , , , , , , och ) har beslutat om ett åtgärdsprogram för , Baltic Sea Action Plan (BSAP). BSAP är en strategi för att återställa god ekologisk status i till 2021. Målen är att ska vara opåverkad av övergödning och farliga ämnen, att den biologiska mångfalden ska ha en god status och att de havsbaserade aktiviteterna ska utövas på ett miljövänligt sätt. Miljökvalitetsmålet när det gäller övergödning är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår att utvecklingen för miljökvalitetsmålet bedöms som neutral från att tidigare ha bedömts som positiv. Tillförseln av kväve- och fosforföreningar till havsområden, både från och från övriga , ska underskrida den maximala belastning som fastställts inom den internationella överenskommelsen. Vid Helcoms ministermöte reviderades Helcoms utsläppsbeting inom ramen för BSAP. Det nya landsbygdsprogrammet trädde i kraft . Programmet omfattar flera åtgärder, bl.a. miljö- och klimatersättningar, stöd för kompetensutveckling samt miljöinvesteringar som syftar till att minska läckage av näringsämnen från jordbruksmark. årliga uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2015 anger att landsbygdsprogrammet har potential att, genom miljöåtgärderna, minska läckage av näringsämnen från jordbruksmark. anger vidare att utbredningen av syrefria bottnar i Egentliga är omfattande. Resultat visar att av bottnarna är drabbade av akut syrebrist och är helt syrefria, vilket ligger på samma höga nivå som föregående år. Förekomsten av syrefria bottnar är inte enbart ett symtom på övergödning utan också en betydande källa till fosforläckage, vilket i sin tur gynnar tillväxten av cyanobakterier. uppmättes ett stort inflöde av syrerikt vatten. Det är dock osäkert vilken effekt detta får. De länsstyrelser som är vattenmyndigheter har arbetat med att ta fram förslag till åtgärdsprogram –2021 i enlighet med vattendirektivet. Havs- och vattenmyndigheten har på motsvarande sätt arbetat med att ta fram ett förslag till åtgärdsprogram –2021 i enlighet med EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG). Åtgärdsprogrammen för både vatten- och havsmiljöförvaltningen planeras att skickas till kommissionen 2016. Enligt uppföljning kommer många av de åtgärder som behövs för att nå miljökvalitetsmålet att återfinnas inom vattenförvaltningens förslag till åtgärdsprogram. Havs- och vattenmyndigheten anger i sin årsredovisning att de deltar i flera kunskapshöjande åtgärder inom jordbruket bl.a. genom Soils2Sea och mer praktiska workshoppar med syfte att ta lärdom av lyckade projekt som t.ex. åtgärdsarbetet runt i där man har lyckats minska fosforhalten i vattendrag . Havs- och vattenmyndigheten har, tillsammans med bl.a. Östersjöcentrum vid , påbörjat arbetet med att öka kunskapen om möjligheter till och lämpligheten av att genomföra åtgärder för att minska interbelastningen av fosfor i . Enligt Havs- och vattenmyndighetens redovisning av medlen till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) gick av medlen till åtgärder för att minska övergödning. Över 250 nya projekt startades, varav merparten riktas främst mot övergödning. Enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) anser regeringen att arbetet inom ramen för ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG) är centralt. Det är vidare viktigt att genomför åtaganden inom BSAP. Regeringen bedömer att det är viktigt att stärka förutsättningarna för att effektivt nyttja och där det är möjligt växla upp de nationella anslag och styrmedel som finns att tillgå i det lokala åtgärdsarbetet, med andra finansiella källor, exempelvis EU:s fonder. För att målen ska kunna nås krävs såväl ett fortsatt systematiskt åtgärdsarbete på nationell nivå som ett ökat internationellt samarbete så att den totala belastningen av näringsämnen i känsliga vattenmiljöer minskar. Av budgetpropositionen framgår vidare att åtgärder för att minska utsläpp av övergödande ämnen har gett resultat. Utsläppen från och övriga minskar, men från att man tidigare sett en positiv trend i miljön, är det nu svårt att utläsa någon fortsatt förbättring. Regeringen anser därför att det är prioriterat med ett fortsatt stärkt åtgärdsarbete och då särskilt inriktat mot att minska fosforbelastningen. Viktiga verktyg för att motverka övergödningen är genomförandet av åtgärdsprogrammen inom ramen för vattendirektivet och havsmiljödirektivet. Landsbygdsprogrammet kommer att vara ett viktigt verktyg för att nå målen i ramdirektivet för vatten samt havsmiljödirektivet. De satsningar som genomförs inom ramen för LOVA är en viktig del av det lokala åtgärdsarbetet. satsade regeringen 75 miljoner på LOVA-bidraget för att stödja det lokala och regionala arbetet för bättre vattenkvalitet, och då speciellt åtgärder mot övergödning. Satsningen har gett en nystart i arbetet med lokala vattenvårdsåtgärder, och det har varit en stor efterfrågan på LOVA-projekt. LOVA-bidraget är således en viktig del av arbetet för att motverka övergödning, främst genom lokala vatten- och avloppsprojekt, vattenåtgärder som bl.a. strukturkalkning, tvåstegsdiken och havsåtgärder som musselodling och algskörd. Regeringens vision enligt den maritima strategin som beslutades bygger på en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar tillväxt och utveckling av de maritima näringarna. ska aktivt bidra till att värna de värden som är viktiga för näringarna och som skapar förutsättningar för att nå regeringens vision. Övergödning, klimat- och luftpåverkande utsläpp samt marint skräp behöver åtgärdas vid källan. Att vidta åtgärder för att minska utsläppen av närsalter, främst kväve och fosfor till havet är viktigt för att bekämpa de problem som övergödningen leder till. Att minska växtnäringsläckaget från jordbruksmarken och närsaltsutsläppen från avlopp är två viktiga åtgärder som kan förbättra vattenkvaliteten i sjöar och vattendrag och som dessutom ger positiva effekter för havsmiljön. Restaurering av sjöar samt kust- och havsområden är viktigt för att minska påverkan från tidigare utsläpp. Regler för hantering av bl.a. organiska gödselmedel (stallgödsel) har funnits och skärpts efter hand. Detta arbete bör enligt den maritima strategin fortsätta. Inom ramen för EU:s landsbygdsprogram har antalet åtgärder för att minska jordbrukets växtnäringsförluster ökat i omfattning. Det gäller stöd både till investeringar och till miljöersättningar. Vidare behöver enligt den maritima strategin styrinstrument gynna miljöanpassade lösningar och stödja företag som går före i miljöarbetet. Fisk och skaldjur måste odlas med minsta möjliga belastning på vattenmiljön, exempelvis genom användning av odlingstekniker där utsläpp av näringsämnen och smittspridning kan kontrolleras. Då finns plats för fler entreprenörer och företag som producerar mat och skapar sysselsättning, särskilt på landsbygden. I och med framväxten av mer miljövänliga tekniker ökar möjligheten för enskilda företagare att bedriva fiskodling. Vissa typer av vattenbruk, exempelvis musselodling, har därutöver möjlighet att minska näringsbelastningen i havet. Enligt havsmiljöförordningen ska Havs- och vattenmyndigheten besluta om åtgärdsprogram för respektive . Programmen ska innefatta de åtgärder som behövs för att följa miljökvalitetsnormerna för havsmiljön i Havs- och vattenmyndighetens föreskrifter 2012:18. Åtgärdsarbetet inom havsmiljödirektivet samordnas med annat pågående åtgärdsarbete, bl.a. inom vattenförvaltningen, havsplanering och övrig EU-lagstiftning. Havs- och vattenmyndigheten genomför arbetet och samverkar med berörda myndigheter. Åtgärderna ska med start genomföras av angivna myndigheter och kommuner. För varje åtgärd finns en ansvarig myndighet som med start behöver genomföra åtgärden, och ofta medverkar flera myndigheter. De flesta åtgärder är av styrmedelstyp, t.ex. vägledningar, utredningar, information och bidrag. Dessa leder direkt eller indirekt till att de fysiska åtgärderna genomförs. Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram 32 olika åtgärder inom områdena främmande arter, fiskar och skaldjur som påverkas av fiske, övergödning, bestående förändringar av hydrografiska villkor, farliga ämnen, marint avfall, biologisk mångfald, skyddade områden och restaurering. Effekterna av åtgärderna kommer att följas upp och utvärderas till nästa förvaltningscykel. Åtgärdsprogrammen ska rapporteras till . Arbetet innebär samarbete med våra grannländer kring åtgärder i den gemensamma havsmiljön, bl.a. inom de regionala havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom samt på EU-nivå. Inom Helcom och Ospar verkar man för samarbete och samordning i ländernas framtagande av åtgärdsprogram under havsmiljödirektivet. Av (6522:2012, ) Artificiell syresättning av genom syrepumpning framgår att forskningsprojekten har undersökt möjligheterna att artificiellt syresätta havsbottnar i genom att pumpa ned syrerikt havsvatten från ytligare vattenlager. De båda forskningsprojekten pågick , 2009 till 2011, och finansierades av , och Formas. Resultaten från Box och Proppen har utvärderats av en referensgrupp med oberoende forskare, på uppdrag av . Havs- och vattenmyndigheten har det övergripande ansvaret för åtgärden att utreda möjligheter att påverka den interna näringsbelastningen, lokalt i övergödda vikar och fjärdar samt i Egentliga . I myndighetens åtgärdsprogram för havsmiljön redogörs för att projekt inom området (exempelvis lågflödesmuddring, syresättning/haloklin ventilation och experiment med märgel från kalkbrott) har testats men att dessa tekniker och deras miljöpåverkan behöver utredas ytterligare. En vägledning ska tas fram för att hjälpa tillsynsmyndigheter att bedöma när, var och med vilken teknik sådana åtgärder bör vidtas, samt vilka skyddsåtgärder och vilken övervakning som bör användas. Även risken för gränsöverskridande påverkan på andra länders vatten bör utredas. Åtgärden bör enligt åtgärdsprogrammet påbörjas . Möjligheterna till finansiering från EU-fonder som Life och Horizon 2020/Blue Growth bör vidare undersökas. I åtgärdsprogrammet redovisas även exempel på redan genomförda projekt. I , Lännerstasundet och Sandöfjärden () har försök gjorts med syresättningspump, s.k. haloklin ventilation. Vid och Björnöfjärden har man blandat aluminium med bottensediment för att förhindra fosforutsläpp, och det finns förslag att använda restprodukter från kalkbrott för att göra samma sak. I vissa sjöar har lågflödesmuddring testats som syftar till att suga upp organiskt material från sjö- eller havsbottnen. Andra förslag inkluderar biomassauttag genom omhändertagande av bifångster från fiske eller alger och/eller tång. För fiskodlingar eller övervintring av fisk gäller följande indelning av anmälnings- och tillståndsplikt för miljöfarlig verksamhet enligt 3 kap. 1 och 2 §§ miljöprövningsförordningen (2013:251). Fiskodling eller övervintring av fisk som förbrukar foder kräver tillstånd. Dessa ärenden prövas av . Fiskodling eller övervintring av fisk som förbrukar foder (men inte över ) är anmälningspliktig och ska anmälas till berörd kommun. Även om tillståndsplikt inte gäller, får tillsynsmyndigheten i vissa fall förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd. Det gäller om verksamheten medför risk för betydande föroreningar eller andra betydande olägenheter för människors hälsa eller miljön, enligt 9 kap. 6 a § . Enligt är vattenbruk, eller akvakultur, odling av alla slags djur och växter i vatten. I odlar vi främst fisk, kräftor och musslor. Vattenbruk är en växande näringsgren på den svenska landsbygden. Matfisken odlas främst i kassar. En kassodling är en flytande ram med en nätkasse. Anläggningen är fäst vid botten eller stranden. Alla som vill starta vattenbruk måste ha tillstånd för verksamheten, dvs. tillstånd att odla fisk eller vattenbruksdjur. Det gäller oavsett storlek på odlingen. Om du har en odling med foderförbrukning över måste du dessutom ha tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt miljöprövningsförordningen. För en sådan odling krävs även en miljökonsekvensbeskrivning. Av den ska det framgå vilka effekter verksamheten har på människor, djur, mark, vatten m.m. För mindre odlingar för vilka det endast krävs anmälan kan det i vissa fall ändå krävas en miljökonsekvensbeskrivning. har i bred samverkan mellan branschen, forskning, intresseorganisationer och myndigheter lett arbetet med att ta fram en gemensam strategi och handlingsplan för svenskt vattenbruk. Handlingsplanen ska främja en långsiktigt hållbar, växande näring där både öppna och slutna odlingssystem utvecklas och fler arter odlas. Det ska skapas bättre förutsättningar för tillväxt i befintliga vattenbruksföretag och genom att underlätta nyetableringar. Handlingsplanen är ett verktyg som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling av vattenbruksnäringen runt om i . planeras en halvtidsrapport av arbetet inom handlingsplanen för att identifiera vilka åtgärder och delåtgärder som behöver ytterligare insatser för att kunna genomföras. Utvärdering och slutrapportering ska ske 2021. Forskning kan bidra till handlingsplanens mål, t.ex. forskning om ekonomiskt och ekologiskt hållbart foder och foderingredienser samt utvärdering av miljöpåverkan av olika odlingstekniker, t.ex. öppen kassodling. Inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 kommer stöd att kunna sökas för projekt som utvecklar nya lösningar för att minska den negativa miljöpåverkan eller öka den positiva miljöpåverkan inom vattenbruket och beredningsindustrin. Det gäller exempelvis projekt för att ta fram ny teknisk utrustning för mer miljöanpassad drift eller foderutveckling för att minska vattenbrukets näringsbelastning och trycket på de fiskbestånd som används för fiskfodertillverkning. Företagsstöd kommer också att kunna ges för miljöinvesteringar inom vattenbruket eller beredningsindustrin som bidrar till att minska den negativa miljöpåverkan eller öka den positiva miljöpåverkan samt att öka resurseffektiviteten. Enligt uppgift från bedrivs det ett kontinuerligt arbete för att försöka minimera den negativa verkan av vattenbruk; detta behöver dock inte innebära att man helt fasar ut fiskodling i öppna kassar. Stöd får enligt 2 § förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt ges till vattenvårdsprojekt i de delar som avser framtagande av planer för och genomförande av sådana kostnadseffektiva åtgärder som bidrar till minskade mängder av fosfor eller kväve i eller , åtgärder för hantering av fritidsbåtsbottnar som syftar till att minimera spridning av miljöfarliga ämnen till vattenmiljön, eller uppföljning och utvärdering av genomförda åtgärder enligt 1 och 2. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) att marint skräp och särskilt mikroplaster har uppmärksammats som en allvarlig fråga för havsmiljöförvaltningen. Ospar antog en regional aktionsplan för marint skräp 2014. Regeringen var pådrivande i framtagandet. Motsvarande plan håller på att tas fram för inom Helcom. Regeringen har gett i uppdrag att identifiera och föreslå åtgärder mot utsläpp av mikroplaster i havet från viktigare källor i . Klimat- och miljöminister svarade på en interpellation (2014/15:747) om marint skräp. Hon anförde då bl.a. att det är ett kommunalt ansvar att ta hand om marint och annat skräp, men att regeringen har valt att stödja särskilt drabbade kustkommuner genom anslag till Havs- och vattenmyndigheten som finansierar projektet och Attraktiv Kust med sammanlagt . Projektet syftar bl.a. till att motverka marint skräp i såväl förebyggande som operativa insatser. I regleringsbrev finns ett uppdrag om åtgärder för minskad nedskräpning. Enligt uppdraget ska bl.a. utreda om kompletterande finansieringsformer och/eller åtgärder för omhändertagande av marint skräp på stränder behövs, och i så fall föreslå olika alternativ. Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . För att stärka genomförandet av miljöpolitiken och öka takten i arbetet med att nå miljömålen har regeringen inrättat ett miljömålsråd. Vidare har en nationell miljömålssamordnare inriktad mot näringslivet tillsatts, eftersom strukturer och arbetsformer för hur staten och näringslivets aktörer ska samverka behöver utvecklas och näringslivets miljöarbete behöver synliggöras och tillvaratas i större utsträckning . beslutade regeringen att ge 24 strategiskt viktiga myndigheter i uppdrag att analysera hur de inom sitt område kan bidra till att nå miljömålen. Planen för genomförande ska omfatta en period och ska vara upprättad . Regeringen fattade även beslut om en svensk maritim strategi. Strategin är ett inriktningsdokument för en såväl socialt och miljömässigt som ekonomiskt hållbar utveckling och innehåller, utöver visionen och inriktningen för arbetet, en struktur för uppföljning. Enligt strategin bör svenska myndigheter och andra relevanta aktörer ta en aktiv del i arbetet i internationella organ för att bevaka svenska intressen. Härutöver har anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön ökats med 2016 och framåt, för att ytterligare stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. För att Havs- och vattenmyndigheten ska ha möjlighet att hantera satsningarna på havs- och vattenmiljön har myndighetens förvaltningsanslag förstärkts med 2016 och framåt. Slutligen håller de kommande åtgärdsprogrammen inom havs- och vattenförvaltningen på att genomföras. Utskottet konstaterar att alltså aktivt bedriver havsmiljöarbete både regionalt och internationellt och anser därför att motion 2015/16:1362 (C, M, FP och KD) yrkande 15 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att Havs- och vattenmyndigheten har en tidsplan för antagandet av havsplanerna enligt vilken planerna ska skickas till regeringen för beslut . Denna tidsplan följs. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2015/16:2784 (FP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller det internationella samarbetet är särskilt viktiga frågor arbetet med skydd av biologisk mångfald, skyddade områden, marint skräp och övergödning, och där noterar utskottet att aktivt driver på arbetet. Regeringen kommer även att fortsätta samarbetet med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2015/16:2602 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar när det gäller övervakningen att arbetet med miljöövervakning, framför allt övervakning av hav och vatten, stärkts med 2015 (prop. 2014/15:99) och att det planeras ett nytt undersöknings- och forskningsfartyg. Med det anförda avstyrks motion 2015/16:2784 (FP) yrkande 1. Havs- och vattenmyndigheten genomför arbetet med och havsmiljödirektivet och samverkar med berörda myndigheter. Ett åtgärdsprogram beslutades , och åtgärderna ska med start genomföras av angivna myndigheter och kommuner. När det gäller näringsläckaget från jordbruket omfattar det nya landsbygdsprogrammet, som trädde i kraft , flera åtgärder, bl.a. miljö- och klimatersättningar, stöd för kompetensutveckling och miljöinvesteringar som syftar till att minska läckage av näringsämnen från jordbruksmark. gick härtill av medlen till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) till åtgärder för att minska övergödning. Över 250 nya projekt startades, varav merparten riktas främst mot övergödning. Med hänvisning till redovisningen föreslår utskottet att motion 2015/16:2602 (M) yrkandena 2 och 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att det i har bedrivits projekt med exempelvis lågflödesmuddring, syresättning/haloklin ventilation och experiment med märgel från kalkbrott samt att en vägledning ska tas fram för att hjälpa tillsynsmyndigheter bedöma när, var och med vilken teknik sådana åtgärder bör vidtas, samt vilka skyddsåtgärder och vilken övervakning som bör användas. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att motion 2015/16:2533 (SD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller fiskodling i öppna kassar har i bred samverkan mellan branschen, forskning, intresseorganisationer och myndigheter lett arbetet med att ta fram en gemensam strategi och handlingsplan för svenskt vattenbruk. Handlingsplanen ska främja en långsiktigt hållbar, växande näring där både öppna och slutna odlingssystem utvecklas och fler arter odlas. Utskottet konstaterar att det bedrivs ett kontinuerligt arbete för att försöka minimera den negativa verkan av vattenbruk, men att detta arbete inte behöver innebära att man helt fasar ut fiskodling i öppna kassar. Med det anförda avstyrks motion 2015/16:1061 (M). Utskottet konstaterar att regeringen har valt att stödja särskilt drabbade kustkommuner genom ett särskilt anslag till Havs- och vattenmyndigheten som finansierar projektet och Attraktiv Kust . Projektet syftar bl.a. till att motverka marint skräp i såväl förebyggande som operativa insatser. Vidare noterar utskottet att regeringen var pådrivande i framtagandet av en regional aktionsplan för marint skräp som antogs av Ospar 2014 och att motsvarande plan håller på att tas fram för inom Helcom. Med det anförda och i avvaktan på att redovisar sitt uppdrag om minskad nedskräpning föreslår utskottet att motion 2015/16:2602 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller tre motionsyrkanden om att de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål bör prioriteras, om att åtgärderna för vattendirektivet bör förenas med arbetstillfällen i hela landet, med ett konkurrenskraftigt jordbruk och med andra miljömål samt om att samhällsekonomiska kostnader förknippade med åtgärdsprogrammet för vattendirektivet bör analyseras. avslår motionsyrkanden om att vattendirektivet och dess förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk samt om att de åtgärder för att uppnå vattendirektivets mål där finansiering är tillgänglig bör prioriteras. Jämför reservation 8 (V). I kommittémotion 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 28 framhålls att vattendirektivet och dess förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart, konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk. Om det föreslagna åtgärdsprogrammet för att uppfylla vattendirektivet skulle genomföras fullt ut skulle det få långtgående konsekvenser för svensk livsmedelsproduktion. har valt en egen modell där direktivets alla olika mål och krav har fått status som miljökvalitetsnormer. Regleringen är oklar, och risken är stor att de svenska kraven kommer att medföra långtgående rättsliga konsekvenser för enskilda fastighetsägare och försämra lantbruksföretagens konkurrenskraft.