bet · H301MJU10 · 2016-03-11 00:00:00 — Syftet är att samverka för att skapa en offentlig e-förvaltning som möter upp mot medborgares, organisationers och företags förväntningar i ett alltmer digitaliserat samhälle. Ett av de prioriterade områdena är att förenkla för företag genom t.ex. minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Regeringen har gett ett antal myndigheter, däribland , i uppgift att följa upp och arbeta mot att öka servicen, minska handläggningstiderna och öka förståelsen för företagens villkor. Följande mål har satts upp för arbetet: – ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med . – ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter jämfört med . – ska myndigheter ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. Rapportering ska ske till . Projektet löper –2021. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det är en central faktor för hållbar tillväxt och sysselsättning att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Regler ska vara ändamålsenliga och den administration som krävs för att följa regelverken ska hållas till ett minimum. Utskottet finner ingen anledning att betvivla regeringens strävan efter att upprätthålla en hög ambitionsnivå i arbetet med att förenkla för företag i allmänhet och förutsätter att detta också gäller de som är verksamma inom skogsbruket och skogsindustrin. Utöver detta allmänna konstaterande vill utskottet erinra om att regeringen har gett ett antal myndigheter, däribland , i uppgift att följa upp och arbeta mot att öka servicen, minska handläggningstiderna och öka förståelsen för företagens villkor. Konkreta förslag på förenklingar i skogsvårdslagstiftningen bereds dessutom inom . Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:1363 (C) yrkande 6 och 2015/16:2607 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en gemensam inlämningsfunktion. Jämför reservation 5 (C). I kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. framhålls vikten av regelförenklingar. Genom enklare regelverk och bättre service från myndigheterna kan företagarna fokusera på att driva företag. Motionärerna begär ett uttalande från om att regelförenkling och bättre myndighetskontakter där du lämnar alla uppgifter en gång till ett ställe är viktiga fokusområden för att kunna utveckla skogsnäringen (yrkande 20). överlämnade sitt slutbetänkande Uppgiftslämnarservice för företagen (SOU 2015:33) till närings- och innovationsminister . Tillsammans med flera myndigheter har utredningen arbetat med att realisera webbtjänsten . Tjänsten hämtar företagens alla grunduppgifter ur olika datakällor och målet är att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande. Ett förenklat uppgiftslämnande förväntas minska företagens kostnader men även den arbetsbörda som uppstår när snarlika uppgifter behöver lämnas till olika myndigheter. När det gäller den gemensamma inlämningsfunktion som har nämnts i det föregående avsnittet kan utskottet konstatera att en första version av tjänsten lanserades . kommer en uppdaterad version som omfattar fler ärendetyper och mer funktionalitet. Senast till 2018 ska den gemensamma inlämningsfunktionen vara färdigställd. En delredovisning av arbetet ska lämnas . Som framgår ovan pågår det arbete med att utveckla en gemensam inlämningsfunktion av det slag som efterfrågas i motion 2015/16:3018 (C) yrkande 20. Det saknas därför skäl för att bifalla förslaget och motionen avstyrks således i den aktuella delen. Definitionen av skog och skyddad skog Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om definitionen av skog och skyddad skog. Jämför reservation 6 (SD). I kommittémotion 2015/16:2077 av m.fl. (SD) konstateras det att regeringen vid beräkning av andelen skyddad skog endast tar med produktiv skogsmark. Motionärerna konstaterar att många andra länder använder FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) definition av skogsmark, vilken även inkluderar skogsimpediment och sådan mark som i närmast kan kallas för parker och strövområden. Motionärerna anser att regeringen bör ansluta sig till FAO:s definition av skyddad skog och begär därför ett tillkännagivande från med den inriktningen (yrkande 6). riksdagsbehandling och kompletterande uppgifter avstyrkte utskottet ett motionsyrkande (SD) som hade vissa likheter med det nu aktuella (bet. 2014/15:MJU11). Utskottet hänvisade bl.a. till att i betänkande 2007/08:MJU18 (s. 32) framhöll att det var angeläget att ansluta den svenska definitionen till den brett spridda definition som används av FAO. Detta inte minst för att öka jämförbarheten mellan olika länders markanvändning och skogsresurser. Utskottet anförde också att ett reformerat skogsmarksbegrepp dessutom kan väntas öka enhetligheten i begreppsanvändningen inom landets gränser, vilket också är positivt. biföll förslaget som senare infördes i skogsvårdslagen (2 §). Ändringen innebar att skogsmark delades upp i produktiv respektive improduktiv skogsmark. Begreppet träd- och buskmark infördes och begreppet skogliga impediment förtydligades så att det framgår att detta begrepp innefattar improduktiv skogsmark samt träd- och buskmark. Regeringen om definitionen av skyddad skog bevarade klimat- och miljöminister en interpellation av (SD) om skyddad skog (ip. 2014/15:655). Ministern refererade uppgifter från SCB som gav vid handen att per hade av den produktiva skogsmarken ett långsiktigt skydd enligt . Till detta kommer områden där det långsiktiga skyddet är säkrat men där länsstyrelsernas beslutsprocess ännu inte är slutförd. Totalt uppskattades att av den produktiva skogsmarken har eller i närtid kommer att få ett formellt skydd. Utöver de formellt skyddade områdena avsätter skogsbruket på frivillig basis av den produktiva skogsmarken. Diskussionen om att det inte skulle vara meningsfullt att räkna improduktiv skog ansåg ministern bara handla om en statistikuppgift. Vidare angav hon att hon inte såg några problem med att inkludera den improduktiva skogsmarken och då säga att skyddet är . Utskottet anser inte att det finns någon anledning att ompröva den gällande definitionen av produktiv skogsmark eller av vad som ska räknas in i begreppet skyddad skog med anledning av vad som anförs i motion 2015/16:2077 (SD) yrkande 6. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om den svenska skogsnäringens och träskyddsbranschens betydelse. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror framhålls det inledningsvis i motion 2015/16:1107 av (FP). Motionären beskriver sedan den betydande roll som den svenska skogsnäringen och träskyddsbranschen spelar och de problem som branschen möter, bl.a. när det gäller bestämmelser kring användning och beskattning av träskyddsmedel. Motionären begär att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att erkänna betydelsen av den svenska skogsnäringen och träskyddsbranschen och att inte försvåra deras näringsförutsättningar. En biocidprodukt används för att förstöra, oskadliggöra, hindra, förhindra verkningarna av eller på annat sätt kontrollera skadliga organismer på annat sätt än genom enbart fysisk eller mekanisk inverkan. Tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter regleras i EU:s biocidförordning och även i nationell rätt. Syftet med EU:s biocidförordning är att harmonisera reglerna för att förbättra den fria rörligheten för biocidprodukter inom unionen och säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön. Bestämmelserna i förordningen bygger på försiktighetsprincipen. Huvudregeln är att biocidprodukter ska vara godkända för att få tillhandahållas på marknaden och användas. Det finns 22 olika typer av biocidprodukter enligt EU:s biocidförordning. Exempel på biocidprodukter är desinfektionsmedel, träskyddsmedel, myggmedel, råttgifter och båtbottenfärger. Svar på skriftlig fråga om träskyddsbranschen besvarade närings- och innovationsminister en fråga från (M) om den svenska träskyddsnäringens konkurrenskraft (fr. 2015/16:375). konstaterade att en mer biobaserad samhällsekonomi med en ökad användning av trä som råvara för innovativa produkter är en förutsättning för att klara klimatomställningen. När det gäller bestämmelser om träskyddsmedel hänvisade ministern till regleringarna i EU:s biocidförordning och att bestämmelserna i förordningen bygger på försiktighetsprincipen. Huvudregeln är att biocidprodukter ska vara godkända för att få tillhandahållas på marknaden och användas. Vidare anförde att regeringen arbetar kontinuerligt för att skapa goda ramvillkor för företag att verka och utvecklas i . Forskning, innovation och kompetensförsörjning är i fokus för detta arbete och utgör viktiga förutsättningar för fortsatt utveckling av hållbara och innovativa produkter och tjänster. Utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi kan på det sättet bidra till ökad tillväxt och sysselsättning i hela landet. Utskottet har tidigare i betänkandet redovisat en positiv hållning till att ta vara på den svenska skogen och att kombinera den med den innovationskraft som finns i landet. Denna grundsyn kan anses ha en bred politisk förankring i . Ett tillkännagivande om den svenska skogsnäringens betydelse så som föreslås i motion 2015/16:1107 (FP) kan därför inte anses vara påkallat. Utskottet anser inte heller att den del av den nyssnämnda motionen som är inriktad på träskyddsbranschen bör föranleda några åtgärder från sida. Här hänvisar utskottet till rådande reglering på EU-nivå av användningen av träskyddsmedel. Med det anförda avstyrks motion 2015/16:1107. Rådgivning om natur- och kultumiljövärden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rådgivning om natur- och kulturmiljövärden och om arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar. Jämför reservation 7 (SD). I kommittémotion 2015/16:2077 av m.fl. slås det fast att det är ett brott mot kulturmiljölagen (1988:950) att förstöra eller skada fornlämningar. Trots det visar och () årliga inventering att nästan hälften av de inventerade forn- och kulturlämningarna har påverkats eller skadats i samband med skogsbruk. Motionärerna vill att ska utöka sin rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och begär därför ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 7). De vill även stödja arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar som underlättar skogs-ägarens och skogsentreprenörens arbete för att upptäcka och förhindra skador på fornlämningar i skogen (yrkande 8). Regeringen om arbetet med natur- och kulturmiljövård i skogen Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framgår att det i samband med avverkning förekommer brister i hänsyn gällande hänsynskrävande biotoper, skyddszoner till vattendrag, sjöar, och myrar, körning över vattendrag samt hänsyn till kulturmiljöer i skog. Vidare framgår det att har tagit fram målbilder för god miljöhänsyn i samarbete med skogssektorn. Målbilderna talar om vilken hänsyn som skogsbruket i genomsnitt behöver ta vid skogsbruksåtgärder. Skogsnäringen har påbörjat genomförandet genom framför allt anpassning av sina instruktioner och utbildningar. Målbilderna utgör även grunden för det uppföljningssystem som utvecklar i samverkan med sektorn. har genomfört målbildsutbildningar till ett brett spektrum av skogliga aktörer, med totalt ca 300 deltagare. och har gemensamt verkat för att minska skadorna på kulturmiljön i samband med skogsbruk. I norra har ett samlat initiativ från skogsbruket och berörda myndigheter resulterat i betydligt minskade skador. Det har även gjorts en översyn av föreskrifter och allmänna råd med prioritering av miljöhänsyn och artskydd. har även arbetat för att göra skogsvårdslagens krav på miljöhänsyn tydligare genom utveckling av praxis. Förelägganden om skogsvårdsåtgärder och förbud enligt 30 § skogsvårdslagen (den s.k. hänsynsparagrafen) har ökat. Regeringen anger vidare att den har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Stora ansträngningar bör göras av såväl staten som skogsbruket för att skyddsvärda skogar inte avverkas. Det finns ett stort antal hotade skogslevande arter, och de flesta skogliga naturtyperna har inte uppnått gynnsam bevarandestatus. utvärderingar visar på brister i skogsbrukets miljöhänsyn vid föryngringsavverkningar. Hänsynskrävande biotoper, forn- och kulturlämningar och vattendrag skadas i alltför hög utsträckning. Regeringens ambition är att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen och att skadorna ska minska. Nya och reviderade målbilder för god miljöhänsyn föreslog skogssektorn i bred samverkan ett antal nya målbilder för god miljöhänsyn. Förslagen på nya målbilder och på reviderade befintliga målbilder gick ut på remiss . Sista svarsdag var . har och () genomfört insatser i samverkan för att öka effektiviteten i arbetet med att bevara och utveckla skogens kulturarv. Regeringsuppdraget Kulturarv i skogen (KIS) har RAÄ bedrivit tillsammans med och i samråd med länsstyrelserna och berörda aktörer. Uppdraget omfattar redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits för att förhindra skador på kulturmiljöer i samband med skogsbruksåtgärder. Projektet omfattar dels sammanställning av tidigare arbete, dels genomförande av åtgärder som föreslogs i ett gemensamt projekt mellan RAÄ och 2013. Regeringsuppdraget ska rapporteras till . RAÄ och har även fortsatt att utveckla hänsynsuppföljning av skogsbrukets skador på kulturmiljöer (forn- och kulturlämningar). Skadeuppföljningen görs inom ramen för arbete med uppföljningar av skogsbrukets miljöhänsyn. Resultat från ett tidigare projekt används nu som indikator för miljökvalitetsmålet Levande skogar. RAÄ har tillsammans med avrapporterat kontrollinventeringen och kalibrerat detta instrument för att utveckla hänsynsuppföljningen. Avsikten är att skadorna på skogliga kulturlämningar ska minska. Projektet och historia drivs av RAÄ och –2016. Syftet är att granska och registrera de lämningar som framkom genom ett tidigare arbetsmarknadsprojekt. Kvalitetssäkringen anses vara nödvändig för att informationen ska bli tillförlitlig för markägare, myndigheter och allmänhet. Arbetet innebär kortfattat att en erfaren arkeolog i fält kontrollerar och redigerar dokumentationen och sedan registrerar uppgifterna i RAÄ:s digitala fornminnesinformationssystem (FMIS). Utskottet konstaterar att det finns brister i den miljöhänsyn som tas i samband med avverkning och att regeringens ambition är att skadorna ska minska. Vidare noterar utskottet att det har genomförts en översyn av föreskrifter och allmänna råd med prioritering av miljöhänsyn och artskydd. Därutöver vill utskottet framhålla att tillsammans med skogssektorn håller på att ta fram nya målbilder för god miljöhänsyn och ett system för att följa upp arbetet i förhållande dessa målbilder. Utskottet förutsätter att de nya målbilderna kommer att kommuniceras på ett tydligt sätt till berörda aktörer genom olika former av rådgivnings- och utbildningsinsatser. Ett tillkännagivande med den inriktningen som föreslås i motion 2015/16:2077 (SD) yrkande 7 kan därför inte anses vara påkallat. Motionen avstyrks även i den del där det föreslås ett tillkännagivande om stöd till arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar (yrkande 8). Här hänvisar utskottet till det ovan redovisade utredningsarbete som kommer att avrapporteras och till det arbete som redan pågår med att granska och registrera sådana lämningar som har identifierats tidigare. Ett kvalitetssäkrat digitaliserat och koordinatsatt underlag ökar förutsättningarna för att forn- och kulturlämningar inte ska skadas i samband med olika av skogsbruksåtgärder. Genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv i . Jämför reservation 8 (SD). I kommittémotion 2015/16:2077 av m.fl. (SD) sägs det att skogsbruk i praktiken skulle vara förbjudet om det s.k. artskyddsdirektivet följdes strikt. Motionärerna anser att genomförandet av direktivet i den svenska lagstiftningen (främst genom artskyddsförordningen [2007:845]) går betydligt längre än vad som krävs. De begär ett tillkännagivande från om art- och habitatdirektivet respektive fågeldirektivet och dess genomförande i lagstiftningen (yrkande 9). Motionärerna anser att man inte kan använda den svenska rapporteringen av art- och habitatdirektivet som utgångspunkt för en utvärdering av vare sig miljömålet Levande skogar i stort eller huruvida vissa naturtyper mer specifikt har gynnsam status eller inte. Motionärerna anser att – bortsett från befintliga definitioner på EU-habitaten – i stället bör sätta upp mål för bevarandet som baseras på egna definitioner av olika naturtyper. behandling och kompletterande uppgifter EU:s art- och habitatdirektiv (direktiv /43 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter) ska bidra till att säkerställa den biologiska mångfalden genom att bevara livsmiljöer, vilda djur och växter. Vidare finns EU:s fågeldirektiv (direktiv /147 om bevarande av vilda fåglar). Direktivet innehåller regler till skydd för samtliga naturligt förekommande och vilt levande fågelarter inom EU, liksom deras ägg, reden och boplatser. Både art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet är minimidirektiv, vilket innebär att medlemsländerna inte får införa regler som innebär ett mindre strängt skydd än vad direktiven föreskriver. Inom ramen för det s.k. Refitprogrammet, dvs. kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (KOM(2015) 215) har kommissionen inlett en kontroll av naturvårdsdirektiven för att bedöma om dessa är lämpliga för sitt syfte. Kontrollen kommer att omfatta frågor om lagstiftningens ändamålsenlighet, effektivitet, konsekvens, relevans och EU-mervärde. Artskyddsförordningen bygger på bemyndiganden i åttonde kapitel för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda regler till skydd för hotade djur- och växtarter utöver vad jakt- och fiskelagstiftningen innebär. Genom artskyddsförordningen har en väsentlig del av bestämmelserna i genomförts i svensk lagstiftning. Förordningen omfattar dels de arter som skyddas enligt de båda direktiven, dels vissa andra vilt levande arter som är hotade i . Tillkännagivande om förändring av naturvårdsdirektiven behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden med koppling till EU:s naturvårdsdirektiv (bet. 2014/15:MJU12). Utskottet anförde att det naturvårdsarbete som bedrivs inom EU genom art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet är angeläget för att bevara livsmiljöer och vilda djur och växter inom EU och för att säkerställa att EU lever upp till internationella åtaganden på området. Direktiven ansågs även utgöra en viktig ram för de åtgärder som vidtas för hotade arters bevarande i . ansåg utskottet att regelverket för skydd av värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. Mot den bakgrunden biföll ett motionsyrkande (C, M, FP, KD) och uppmanade regeringen att verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård) framgår att rapporterar bevarandestatus för skogstyper och skogslevande arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv. Den senaste rapporteringen (2013) visade att 15 av de 16 skogliga naturtyper som omfattas av direktivet har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Vidare bedömdes att 20 av 32 skogslevande arter har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Det angavs vidare att merparten av dagens brukade skogar saknar de flesta av de kvaliteter som gäller för habitatdirektivets naturtyper. Nästa avrapportering till EU enligt ovan ska göras 2019. Utskottet konstaterar inledningsvis att genom ett tillkännagivande har uppmanat regeringen att verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Därutöver pågår en översyn av EU:s s.k. naturvårdsdirektiv i vilken bl.a. frågor om lagstiftningens ändamålsenlighet, effektivitet, konsekvens, relevans och EU-mervärde ska följas upp. När det gäller genomförandet av direktiven i som tas upp i motion 2015/16:2077 (SD) yrkande 9 vill utskottet erinra om att de aktuella direktiven är minimidirektiv och att det således är upp till respektive medlemsland att avgöra om man vill gå längre än vad som krävs i direktivet. Utskottet anser vidare att utfallet av den nyssnämnda översynen och regeringens åtgärder med anledning av det ovan refererade tillkännagivandet bör avvaktas innan det finns skäl för att vidta några åtgärder i enlighet med vad som anförs i motionen om genomförandet av naturvårdsdirektiven i . Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbete med nyckelbiotoper. Jämför reservation 9 (SD). I kommittémotion 2015/16:2077 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om arbete med nyckelbiotoper (yrkande 10). Motionärerna menar att de s.k. nyckelbiotoperna är till stor nackdel för många markägare, som ofta hamnar i en exproprieringsliknande situation utan möjlighet till rimlig kompensation. För att ett område som har pekats ut som en möjlig nyckelbiotop ska leda fram till en ekonomisk uppgörelse med markägaren måste det skyddas i ett formellt avtal, vanligen som ett naturreservat, biotopskyddsområde eller genom ett naturvårdsavtal. har inventerat nyckelbiotoper och även om det inte fattas beslut om något formellt skydd av den aktuella marken kvarstår den i förteckningen över nyckelbiotoper och kan i praktiken alltså inte avverkas. Nya ställningstaganden kring möjliga nyckelbiotoper görs mycket sällan och det saknas rutiner för att avföra möjliga nyckelbiotoper som inte leder fram till ett formellt skydd. Motionärerna anser att bör genomföra en översyn av dagens nyckelbiotoper, för att vissa känsliga naturtyper inte ska vara varken över- eller underrepresenterade. Dessutom bör löpande avregistrera nyckelbiotoper som är ändamålsenliga. behandling och kompletterande uppgifter Nyckelbiotoper är skogsområden med mycket höga naturvärden. Dessa områden har egenskaper som gör att de är viktiga för att hotade eller missgynnade arter i skogen ska ha möjlighet att överleva. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) framgår att vid olika tillfällen har redovisat omfattningen av värdefulla skogar som saknar formellt skydd, s.k. värdekärnor. De kända arealerna utgörs framför allt av värdefulla skogar som är utpekade av länsstyrelserna samt nyckelbiotoper och områden med höga naturvärden som har pekats ut av . De kända arealerna omfattar ca produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen. En del av denna areal torde omfattas av frivilliga avsättningar. Den exakta arealen av oskyddade värdekärnor är okänd men bedömer att den totalt kan uppgå till 1,3–1,produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen. Omfattningen av avverkade kända nyckelbiotoper och områden med höga naturvärden har via satellitbildsanalys skattats till . Arealen oregistrerade värdekärnor som avverkas är sannolikt högre. Det sker även ett naturligt tillskott av nyckelbiotoper genom att hänsynskrävande biotoper och andra områden med höga naturvärden med tiden uppnår nyckelbiotopsstatus. registrerade 993 nya nyckelbiotoper med en areal om . har inventerat nyckelbiotoper . Nyckelbiotopsinventeringen har genomförts i hela landet med en gemensam metod. Drygt 50 olika typer av nyckelbiotoper har definierats. Vid inventeringen har alla områden bedömts, avgränsats och beskrivits i fält av specialutbildad personal. Resultaten av inventeringarna används till rådgivning och planering av insatser för naturvården. Alla inventerade nyckelbiotoper har registrerats och finns redovisade på webbsida.