bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Vi ser det därför som nödvändigt att driva på ett arbete internationellt. Utsläppen från flyget ökar snabbt, vilket är en ohållbar trend. Vi kan konstatera att innehåller skärpta globala klimatmål, men ställer inga tydliga krav på internationellt flyg. Det ökade trycket på för civilflyg, , att enas om att begränsa utsläppen. Vi konstaterar därför med tillfredsställelse att fattade ett historiskt beslut om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp, som ökar snabbt, ska stabiliseras nivå. Vi vill peka på att diskussionerna om hur det internationella flygets klimatpåverkan ska regleras har pågått inom och att intensiva förhandlingar har pågått . En överväldigande majoritet av medlemsstater uttalade sitt stöd för systemet, vilket är glädjande. Vi hade velat se en mer ambitiös överenskommelse inom , men detta är likväl ett mycket viktigt första steg för det internationella flyget. Vi vill i sammanhanget också peka på att flyget inte har tagit sina samhällskostnader för utsläppen, vilket är anledningen både till att dessa förhandlingar inom är viktiga och till att regeringen tillsatt en utredning om skatt på flygresor (dir. 2015:106). Vi vill i sammanhanget också understryka att har arbetat hårt både inom EU och inom för att få till det här beslutet. Vi menar att detta visar styrkan på och nödvändigheten av att samarbeta internationellt i EU och FN när det gäller klimatfrågan. Vi anser sammanfattningsvis att frågan som utskottsmajoriteten lyfter fram om att söka internationella lösningar för att bl.a. minska transportsektorns miljöpåverkan är viktig och rätt väg att gå. Enligt vår mening är det också tydligt att det är så regeringen arbetar. Vi avstyrker därmed motionsyrkandena. Gränsöverskridande trafik, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3026 av och (båda L) yrkande 2, 2016/17:3374 av (L) yrkandena 11 och 17 samt 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 25, 2015/16:870 av och i (båda S) yrkande 1, 2015/16:1574 av (M) och 2016/17:560 av (M) samt 2015/16:2463 av (C) yrkandena 1 och 2. är beroende av fungerande transporter till och från och inte minst till och från våra grannländer. Jag vill därför peka på att det finns gemensamma behov av att utveckla den gränsöverskridande infrastrukturen tillsammans med , och . Som exempel kan nämnas att har tio av landets hårdast belastade järnvägssträckor eftersom det är en transitregion som binder samman med övriga . Vi har därför behov av en infrastruktur och transportlösningar som knyter samman med våra grannar. Det är viktigt för tillväxten både regionalt och nationellt. Rörligheten för personer, varor och tjänster behöver utvecklas. Jag anser att de öst-västliga förbindelserna är viktiga för näringslivet, för kulturen och för samhället i stort. Om den nordligaste delen av ska kunna utvecklas och växa inom turism, student- och arbetskraftsutbyte samt inom näringslivet måste det också finnas kommunikationer som främjar detta. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrensneutralitet mellan trafikslagen, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 och 2015/16:2068 av och (båda SD) och 2016/17:1374 av och (båda SD). För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur så att företag kan frakta sina varor, så att människor enkelt kan resa till och från och så att det enkelt går att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur blir då blodomlopp som binder samman landet. Därför anser vi att det är av yttersta vikt att satsningar görs, ny infrastruktur byggs och att vi vårdar den infrastruktur vi har. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en avgörande roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Alliansen tror inte på att ställa olika transportslag mot varandra. Vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Vi i Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen kontinuerligt bör fortsätta arbetet med att ta fram kunskapsunderlag och se över trafikslagens kostnadsansvar för att nå en rättvis och effektiv prissättning av transporter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrensneutralitet mellan trafikslagen, punkt 7 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2068 av och (båda SD) och 2016/17:1374 av och (båda SD) samt 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. För att kunna uppnå en bra och snabb övergång till sjöfarten krävs att alla trafikslag konkurrerar på samma villkor. Vi vill framhålla att sjöfart inte är lika underhållskrävande som övriga transportslag men det behövs fortfarande anslag för att öka befintliga hamnars, slussars och kanalers kapacitet för att kunna förflytta godstrafiken till sjön. I sin maritima strategi skriver regeringen att det ur miljösynpunkt är angeläget att åtgärder vidtas som innebär att respektive trafikslag betalar sina externa samhällskostnader. Vi vill påminna om att sjöfarten gör detta, men inte övriga trafikslag. Sjöfarten står för av de kostnader som verksamheten belastar samhället med; motsvarande kostnadstäckning för väg är och enbart för järnvägen. Enligt regeringens maritima strategi är det av stor vikt att stärka sjöfartens konkurrenskraft i syfte att bidra till ett mer utvecklat transportsystem och ytterst för att svensk industri ska kunna vidmakthålla och utveckla sin konkurrenskraft. Regeringens långsiktiga ambition är att trafikslagen ska konkurrera på lika villkor. utreds ett nytt avgiftssystem av , men detta system tar inte bort grundproblematiken med en myndighet som finansieras av anslag och en myndighet som finansieras av de som brukar systemet. bör få samma anslagsfinansiering som kombinerat med de brukaravgifter som finns för . Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning som behandlar konkurrensneutraliteten mellan transportslagen och tar fram de faktiska kostnaderna för samhället för respektive transportslag. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 8 (M, L) av (M), (M), (M), Boriana (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3374 av (L) yrkande 12 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2016/17:11 av m.fl. (L). Teknikutvecklingen inom transportområdet går med rasande fart, och troligen kommer vårt sätt att förflytta oss se annorlunda ut om några decennier jämfört med . kommer 100 av Volvos självkörande bilar att börja köra på vägarna i . Det pågår vidare försöksprojekt med elvägar på olika platser i där olika tekniker analyseras och jämförs. Hyperloop är ett koncept för ett transportmedel som närmast liknar en hybrid mellan ett flygplan och ett tåg. Tekniken går ut på att kapslar färdas i ett rör med mycket lågt lufttryck i höga hastigheter, och en prototyp håller på att tas fram i , . Maglevtågen är ett annat system som redan är i drift i . Principen är att tågen drivs fram med en linjär motor – de svävar på magnetfältet och har ingen fysisk kontakt med underlaget. På så sätt undviks friktion och slitage på banan. Det kan gå väldigt fort, och snö och is är inget hinder. Detta är bara några exempel på teknisk utveckling som potentiellt kan revolutionera vårt sätt att förflytta oss och bidra till ett mer hållbart transportsystem. Vi anser att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. Regeringen bör därför ge i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar. Vi har i sammanhanget även noterat att regeringen har överlämnat en forskningsproposition (prop. 2016/17:50) till där regeringen beskriver samverkansprogram, bl.a. nästa generationens resor och transporter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fyrstegsprincipen, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 20. Jag vill understryka att all transportplanering bör ta avstamp i fyrstegsprincipen. Detta gäller då naturligtvis även satsningar på transportinfrastrukturen för planperioden –2029. Jag påminner i sammanhanget om att fyrstegsprincipen är en miljömässig och ekonomisk hushållningsprincip som går ut på att man ska analysera vilka problem och behov man har. Man undersöker först om det går att lösa problemet eller behovet på ett sätt som minskar eller optimerar transportbehovet (1). Om det inte är möjligt går man vidare till de övriga stegen: att utnyttja det befintliga väg- och järnvägsnätet effektivare (2), att genomföra mindre förbättringsåtgärder (3), och, i sista hand att satsa på nyinvesteringar och större ombyggnadsåtgärder (4). Slutresultatet kan ibland bli en kombination av flera steg. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 10 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 16, 2016/17:3507 av (C) yrkande 9, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:700 av och (båda C) och 2016/17:2993 av och (båda C) samt 2015/16:1906 av (M), 2015/16:3022 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:188 av (M), 2016/17:1201 av och (båda S), 2016/17:1776 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 2016/17:3524 av Per Klarberg och (båda SD) yrkande 1. har fattat beslut om att det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Vi vill framhålla att för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är det av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande. Vi menar att det kan finnas anledning för regeringen att arbeta för att de samhällsekonomiska kalkylmodellerna utvecklas vad gäller infrastrukturinvesteringar. Vi har bl.a. tagit del av att Finanspolitiska rådets rapport väcker frågan om alla investeringsbeslut har varit samhällsekonomiskt effektiva. Vi kan också konstatera att dagens tillämpning av samhällsekonomiska kalkyler uppvisar brister när det gäller godstransporter. Exempelvis bör en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter övervägas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 10 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1776 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 2016/17:3524 av Per Klarberg och (båda SD) yrkande 1 och 2015/16:700 av och (båda C), 2015/16:1906 av (M), 2015/16:3022 av (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:188 av (M), 2016/17:1201 av och (båda S), 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2016/17:2993 av och (båda C), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 16, 2016/17:3507 av (C) yrkande 9, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 5. utgångspunkt är att den samhällsekonomiska nyttan ska stå i första rummet när det gäller infrastrukturinvesteringar. är det fastställda transportpolitiska målet ”att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet”. Av granskning av OPS-lösningen för framkommer dock att det är svårt att dra några slutsatser om samhällsekonomiska lönsamhet. Vi kan konstatera att denna princip förvisso inte var fastslagen på pränt när projekterades, men för att kunna dra lärdom av projektet är det ändå nyttigt att utvärdera den samhällsekonomiska effekten av bygget. Vi anser att det är tydligt att både den nuvarande och den tidigare regeringen åsidosatt det transportpolitiska målet för att i stället genomföra populistiskt motiverade projekt, varav det tydligaste exemplet är Sverigeförhandlingen med tillhörande höghastighetsjärnväg – ett projekt som från början varit dödsdömt samhällsekonomiskt. När det gäller specifikt är det uppenbart, menar vi, att det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv troligen hade gått att utforma en effektivare helhetslösning. pekar i sin rapport på två scenarier, som VTI undersökt, där lägre biljettpriser antas. Vi kan konstatera att rapporten visar att ett lägre biljettpris hade varit samhällsekonomiskt lönsamt, men är det inte möjligt då det för A-Train som enskild aktör skulle innebära en minskad vinst. För A-Trains vidkommande skulle det innebära att gå från en ockerprissättning till en normal prissättning. Vi vill i sammanhanget göra en internationell jämförelse och bl.a. peka på skillnaderna i pris mellan att åka mellan och med exempelvis maglevtåget mellan och eller mellan och . Det är också tydligt när trafiktillväxten beaktas, att en annan, mer flexibel, avtalsform hade varit att föredra. Resandeutvecklingen för övriga tåg har varit starkare än för Express, något som hade kunnat utnyttjas bättre om en grundlig analys gjorts innan avtalen utformades. genomförs av transporterna från och till med Express. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekonomiska planeringsramar –2029, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: a) godkänner vad reservanterna föreslår om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslagsmedel –2029 ska uppgå till . b) =utskottet. c) =utskottet. d) godkänner vad reservanterna föreslår om att av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar inklusive reinvesteringar samt av den ekonomiska ramen ska användas till vidmakthållande av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och reinvesteringar av vägar samt till statlig medfinansiering till enskilda vägar. e) =utskottet. f) =utskottet. g) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:21 punkterna 2, 3, 5 och 6 samt motion 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 9–12, 15 och 16, bifaller delvis proposition 2016/17:21 punkt 4 och avslår proposition 2016/17:21 punkt 1 och motionerna 2015/16:736 av (C), 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3374 av (L) yrkande 2, 2016/17:3507 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 10, 11, 14 och 19.1 samt 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkandena 1–10, 13–15, 17, 19, 22, 24 och 27. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att bibehålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, så att människor enkelt ska resa till och från och inom och så att det enkelt går att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. I arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle spelar infrastruktur en viktig roll. Genom att satsa på klimat- och miljösmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på att hållbart sätt. Tillsammans med övriga partier i Alliansen tror vi inte på att ställa olika transportslag mot varandra. Vi behöver både flyg, järnväg, väg, sjöfart och inte minst i våra städer även cykel för att människor ska kunna arbetspendla och resa, för att företag ska kunna ta emot och skicka sina varor och för att sammanlänka hela . Alliansen tror i stället på att nyttja varje transportslag så effektivt som möjligt och ligga i framkant vad gäller morgondagens lösningar för att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi i Alliansen anser att regeringens transportpolitik urholkar svensk konkurrenskraft och slår mot jobb och tillväxt i hela landet. Utgångspunkten är att höja skatter och fördyra för transporter, vilket slår hårt mot människor och företag som saknar alternativ. Det kommer i förlängningen att försvaga svensk tillväxt och försämra förutsättningarna för ett land som redan har bland de längsta avstånden i och långt till marknaderna i . Vi vill framhålla att det är tydligt att den nuvarande regeringen nedprioriterar det svenska vägnätet och att tillåtits få ett alltför stort inflytande. I infrastrukturpropositionen anslår regeringen för kommande planeringsperiod till vägunderhåll, vilket inte är en tillräcklig nivå. Detta trots att betonat att vi riskerar att bygga upp en underhållsskuld på vägsidan om vi inte hanterar underhållet på rätt sätt. I vårändringsbudgeten valde regeringen att minska vägunderhållet med för det innevarande året. Det är en kraftig nedskärning som får konsekvenser i samtliga regioner, vilket har bekräftat. har även bekräftat att regeringens nedskärning leder till att vägnätets underhåll blir än mer eftersatt. De delar som främst påverkas är det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet som ligger längre ned i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där mycket talar för att bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. En av de bärande delarna i plan för ett starkare handlar om hur vi skapar förutsättningar för tillväxt i hela . går det bra för svensk ekonomi, men det går inte bra för alla i . står inför ett stort samhällsproblem med ett växande utanförskap. Detta sker som konkurrenskraft och förmåga att skapa nya jobb utmanas av en ökad internationell konkurrens samt den tilltagande digitaliseringen. är på väg åt fel håll. Vi vill framhålla att företagsamhet är grunden för vårt välstånd och det som driver samhället framåt. För att skapa jobb krävs att man kan bygga, bo, resa, transportera och har tryggad energiförsörjning, i hela landet. I detta är en väl fungerande transportinfrastruktur en central utgångspunkt. behöver en regering som ser vikten av samtliga trafikslag och hur de tillsammans och var för sig bidrar till jobb och tillväxt. Svensk konkurrenskraft är beroende av ett transportsystem som människor och företag kan lita på. Regeringen har presenterat en infrastrukturproposition som tyvärr är märkbart tom på konkret innehåll och färdriktning. Den saknar svar på ett stort antal frågor av avgörande karaktär när det gäller utvecklingen av vår transportinfrastruktur. Särskilt tydligt är det att regeringen saknar både tidsplan och finansiering för utbyggnaden av den höghastighetsjärnväg man säger sig vilja bygga men även att regeringen aktivt väljer att prioritera ned underhållet av vägnät. satsar på att ta hand om och bygga ut den järnväg och det vägnät vi har. Vi måste först och främst vårda det system vi har men också bygga ut ny kapacitet där det finns brister. Vår ekonomiska ram för planperioden uppgår till , vilket är mer än regeringens. Av dessa går till utveckling, till järnvägsunderhåll och till vägunderhåll. Vi moderater förespråkar en särskilt stor satsning på vägunderhållet på totalt , mer än regeringen, –2029. I infrastrukturpropositionen anger regeringen att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard har försämrats . Vi vill bryta denna utveckling och satsar därför mer än regeringen på drift och underhåll av vägnätet. När det gäller järnvägsunderhåll vill vi lyfta fram att vi behöver ny kapacitet på järnvägen, men vi måste även säkerställa att den järnväg vi redan har fungerar. Både näringslivet och tågresenärer påverkas av bristande tillförlitlighet. Vi anser att ett konkurrenskraftigt behöver en järnväg man kan lita på. I sammanhanget vill vi också framföra att för att detta ska bli verklighet krävs en kombination av resurser och en god styrning. Vi moderater välkomnar därför att nu arbetar med att ta fram en nationell underhållsplan och ett anläggningsregister för järnvägsunderhållet. Förhoppningen är att detta kan leda till ett mer proaktivt arbete i syfte att därmed kunna minska antalet störningar som drabbar tågen på järnvägen. I motsats till regeringen är vi fortsatt för ett konkurrensutsatt järnvägsunderhåll som enligt tillgänglig forskning ger oss mer järnvägsunderhåll per investerad krona. Vad beträffar vårt ställningstagande i frågan om utbyggnaden av höghastighetsbanor redovisar vi denna i reservation 23. Vi har även noterat att det framgår av inriktningsunderlag till infrastrukturpropositionen att redan beslutade projekt är föremål för omprövning utifrån nya miljö- och klimatkriterier. Omprövningen görs på uppdrag av regeringen och berör främst 17 vägprojekt i hela landet som redan finns med i den nationella planen –2025 som alliansregeringen fattade beslut om. Vi kan konstatera att det skiljer sig från tidigare planförfaranden att regeringen öppnar för omprövningar av redan beslutade vägprojekt. Under alliansregeringen fick om att fortsätta arbeta med de objekt som var fastställda i planen. Vi har ännu inte tagit del av något tydligt besked från regeringen om de 17 vägprojektens framtid. Till skillnad från regeringen har vi i inte några planer på att lyfta ut redan beslutade projekt ur den nationella planen. Vår ambition är i stället att alla dessa vägprojekt, som regeringen valt att ompröva, ska färdigställas enligt plan. Vi vill vidare peka på att en fungerande kollektivtrafik lägger grunden för att transportsystemet i hela ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Vi vill därför understryka att vi anser att kollektivtrafiken ska fortsätta att byggas ut på ett ansvarsfullt sätt i hela landet. Vi vill bl.a. peka på vikten av trygghet och punktlighet samt att kollektivtrafiken är tillgänglig för alla.