bet · H401UbU5 · 2016-11-18 00:00:00 — Av propositionen framgår att det hos en juridisk person bör vara en person i ledande ställning som har den kompetens som krävs för att anordna utbildning inom det aktuella yrkesområdet. Av propositionen framgår vidare att det exempelvis kan vara den verkställande direktören, chefen för utbildningsverksamheten eller någon annan med ledningsansvar som har ett övergripande ansvar för utbildningen men som inte undervisar. Motsvarande bör enligt regeringen gälla för en kommun, ett landsting, ett universitet eller en högskola som anordnar yrkeshögskoleutbildning, dvs. det bör även hos dessa finnas en person som har den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna yrkeshögskoleutbildningen, t.ex. en chef för utbildningsverksamheten eller någon annan med ett övergripande ansvar för utbildningen. Vem som har ett övergripande ansvar för utbildningen bör enligt regeringen vara särskilt lätt att avgöra när det är fråga om en mindre juridisk person, med bara en eller ett fåtal anställda. Utskottet vill förtydliga att det i propositionen endast ges en exemplifiering av vem hos en juridisk person som bör ha denna kompetens. Vidare vill utskottet tillägga att var i en organisation den person eller de personer som ska ha kompetens inom yrkesområdet eller yrkesområdena befinner sig beror således på hur utbildningsanordnaren är organiserad. Vad gäller den tillsyn och kvalitetsgranskning av enskilda yrkeshögskoleutbildningar som Myndigheten för utför vill utskottet peka på – som framgår ovan – att nya tillsyns- och kvalitetsgranskningsbestämmelser införts i förordningen (2009:130) om samt i förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . Utskottet anser att de nya tillsyns- och kvalitetgranskningsbestämmelserna ytterligare stärker kvaliteten hos utbildningar inom . Mot denna bakgrund och med det förtydligande utskottet gör tillstyrker utskottet propositionen. Utskottet anser inte att yrkandet om avslag på en del av propositionen ska tillmötesgås (L, M, C, KD). Utskottet övergår nu till att i de nästföljande avsnitten behandla de motionsyrkanden som innehåller en begäran om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att Myndigheten för godkännande av utbildning som huvudregel bör omfatta tre utbildningsomgångar, i stället för dagens två. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och kommittémotion 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att Myndigheten för godkännande av en yrkeshögskoleutbildning som huvudregel bör omfatta tre utbildningsomgångar i stället för dagens två. För utbildningar där det bedöms finnas ett behov på arbetsmarknaden men där det är svårt att bedöma behovets omfattning och längd bör myndigheten enligt motionärerna få besluta om färre utbildningsomgångar. Om det finns ett långsiktigt behov på arbetsmarknaden av de kunskaper som en utbildning kan ge och behovet av dessa kunskaper inte tillgodoses utanför , bör ett beslut få omfatta upp till fem utbildningsomgångar. Utskottet delar den bedömning som både regeringen och motionärerna gör om att en utbildning bör kunna ingå i än . En ny modell med längre beslutsperioder bör i enlighet med vad utskottet anfört ovan göra det lättare att utveckla utbildningarna inom så att en hög kvalitet uppnås som arbetsmarknadsrelevansen behålls. Vidare blir enligt utskottet på ett tydligare sätt än en del i ett sammanhängande utbildningssystem. I propositionen bedömer regeringen att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen går alltså i sin bedömning inte lika långt som motionärernas förslag. Som anges i propositionen kan det också vara riskabelt med långa beslutsperioder eftersom en stor del av det anslag som Myndigheten för disponerar för utbildningskostnader binds upp . Nya utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden kan få svårt att komma in i därför att medel är bundna under långa perioder. Utskottet delar därför regeringens bedömning att utbildningarna inom bör få ges i olika antal omgångar. På så sätt kan förena flexibilitet med kontinuitet och långsiktighet. Enligt uppgift från bereds frågan. I sammanhanget bör enligt utskottet noteras att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utg.omr. 16 s. 230) med hänvisning till denna proposition föreslagit ett förlängt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för när det gäller anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Förslaget innebär att bemyndiganderamen ändrats från till (perioden –2024) och således blir längre än . Bemyndiganderamen bestämmer de ekonomiska åtaganden som Myndigheten för kan göra när det gäller utbetalning av statsbidrag eller särskilda medel till anordnare av yrkeshögskoleutbildning . En förlängd bemyndiganderam innebär att myndigheten kan fatta beslut om fler utbildningsomgångar med statligt stöd än . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:147 (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2016/17:3068 (M) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa preparandutbildningar och baskurser inom . Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). I kommittémotionerna 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3, 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 (delvis) föreslår motionärerna att det ska vara möjligt att läsa preparandutbildningar och baskurser som är skräddarsydda till innehåll och längd inom i syfte att möjliggöra för fler att bli behöriga till utbildningar. Det finns ett uppenbart behov av behörighetskompletterande insatser för att yrkeshögskoleutbildningar som är särskilt efterfrågade av arbetslivet ska komma till stånd. Som framgår av ovan har regeringen därför i propositionen föreslagit att en utbildning inom ska få bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Regeringen bedömer att förutbildningen bör få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning, om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som den ordinarie utbildningen syftar till att ge. Utskottet finner regeringens förslag och bedömning vara väl avvägda, bl.a. utifrån aspekten att göra det möjligt att inom utifrån arbetslivets behov erbjuda utbildningar som förbereder för vissa yrkeshögskoleutbildningar som i annat fall riskerar att ställas in på grund av att det inte finns tillräckligt många behöriga sökande. Eftersom förutbildningen bör ingå i och därmed kunna finansieras genom statsbidrag eller särskilda medel skulle det enligt utskottets mening kunna bli för dyrt för staten om utbildningen, i likhet med motionärernas förslag, fick anordnas även om det inte finns någon brist på sökande till den ordinarie utbildningen. Ett alternativ är att gymnasiala kurser som behövs för att bli behörig till erbjuds inom komvux. Detta ger en möjlighet till behörighetskomplettering i de fall då det inte är brist på sökande. Utskottet vill i sammanhanget påminna om proposition 2016/17:5 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux som överlämnats till och behandlas av utskottet parallellt med denna proposition. För att underlätta behörighetskomplettering när det gäller bl.a. föreslår regeringen att det i vissa fall införs en utökad rätt till komvux. Förslaget syftar till att individen utifrån önskemål och förutsättningar ska kunna gå kurser inom komvux som möjliggör studier inom bl.a. . Rätten till komvux ska enligt förslaget gälla även om individen avser att gå en högskole- eller yrkeshögskoleutbildning där det inte är brist på sökande. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:147 (L, M, C, KD) yrkande 3, 2016/17:3068 (M) yrkande 2 och 2016/17:3079 (M) yrkande 3 (delvis). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att regeringen ska undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud samt att det bör införas en försöksverksamhet med att anta studenter till fristående kurser om det finns lediga platser. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). I kommittémotionerna 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 6 och 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 (delvis) begärs att regeringen ska undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud. Av kommittémotion 2016/17:147 (L, M, C, KD) yrkande 7 framgår att det även bör införas en försöksverksamhet med att anta studenter till fristående kurser om det finns lediga platser. Myndigheten för redovisade ett regeringsuppdrag att utreda och föreslå hur fristående kurser kan ingå i (rapporten inom ). Enligt uppgift från pågår beredningen av förslag om hur fristående kurser kan införas inom . Utskottet ser inte skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motionerna 2016/17:147 (L, M, C, KD) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:3079 (M) yrkande 3 (delvis). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillsyn och kvalitetsgranskning, lärande i arbete () och att se över antagningskraven och behörigheterna för . I kommittémotionerna 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2, 4, 5 och 8, 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4, 6 och 7, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 (delvis), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 23 begärs ändringar i regelverket för som bl.a. handlar om tillsyn och kvalitetsgranskning, lärande i arbete () och om att se över antagningskraven och behörigheterna för . Promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) som föregick och ligger till grund för propositionen innehöll fler förslag än de som tas upp och behandlas i propositionen. Flera av dessa förslag – som alltså fanns med i promemorian men inte i propositionen – har genomförts. Dessa ändringar, bl.a. om tillsyn och kvalitetssäkring av yrkeshögskoleutbildningar och att säkerställa att den ansvariga utbildningsanordnaren ser till att det finns på de utbildningar där ska ingå, återfinns främst i förordningen (2009:130) om och trädde i kraft . När det gäller behörighet, antagning och behörighetskomplettering till föreslår regeringen, som nämnts ovan, i proposition 2016/17:5 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux att det i vissa fall införs en utökad rätt till komvux. Den propositionen behandlas av utskottet parallellt med denna proposition. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:147 (L, M, C, KD) yrkandena 2, 4, 5 och 8, 2016/17:2954 (C) yrkande 23, 2016/17:3068 (M) yrkandena 1, 3, 4, 6 och 7 samt 2016/17:3079 (M) yrkande 3 (delvis). Lagförslaget i fråga om kompetens hos utbildningsanordnaren, punkt 1 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om i de delar det avser 12 och 13 §§ och rubriken närmast före 12 § samt punkt 2 ikraft- och övergångsbestämmelserna. Därmed avslår proposition 2015/16:198 i denna del. är av central betydelse för näringslivets möjligheter att anställa personer som har ett kvalificerat yrkeskunnande och för individens möjlighet att skaffa sig yrkeskunskaper som är efterfrågade på arbetsmarknaden. är också en viktig del i det livslånga lärandet då den möjliggör både karriärutveckling och yrkesbyten. I tider då teknik, yrken och arbetsmarknaden i stort utvecklas och förändras ökar också kraven på kompetens och kompetensutveckling alltmer. Vi välkomnar därför att regeringen i proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap avser att genomföra förändringar av . Syftet är att stärka yrkesutbildningarnas kontinuitet, långsiktighet och kvalitet med målet att bättre matcha behovet av utbildad arbetskraft. I propositionen föreslår regeringen att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Regeringens avsikt är att på detta sätt säkerställa en hög kvalitet och koppling till utbildningsområdet. Särskilt när byggs ut och när utbildningsanordnarna tillåts starta fler utbildningsomgångar ökar också behoven av tillsyn och kvalitetssäkring av utbildningar. Vi menar emellertid att det med regeringens förslag om att ställa krav på att utbildningsanordnaren ska ha egen kompetens inom det yrkesområde som utbildningen avser finns risk att välkvalificerade utbildningsanordnare med goda resultat utestängs från att bedriva yrkeshögskoleutbildningar. Vi anser därför att det i stället bör vara de enskilda utbildningarnas resultat som ska stå i fokus och granskas utifrån kvalitet. Vi har därför under beredningen av ärendet i utskottet yrkat avslag på propositionen i den del som rör egen kompetens hos utbildningsanordnaren och fullföljer det yrkandet i denna reservation. Fler utbildningsomgångar, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkande 5. är fokuserad på kortsiktiga arbetsmarknadsbehov. Det innebär att dess utbildningsutbud ständigt är under omprövning. Exempelvis innebär dagens regelverk att en utbildning på max godkänns för endast två utbildningsomgångar i taget. Vi anser att detta har skapat en osäkerhet för såväl utbildningsanordnare som för studenter. Dessutom skapar det onödig administration och fråntar utbildningsanordnare möjlighet att vidareutveckla befintliga utbildningar som är och kommer att vara efterfrågade , för att i stället lägga tid på nästa ansökningsprocess. Denna problematik har även regeringen sett så den föreslår i propositionen att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringens förslag innebär att hänsyn ska tas till smala yrkesområden eller som fyller ett samhällsviktigt behov. Sådana utbildningar ska omprövas med längre mellanrum än andra yrkesutbildningar enligt regeringens förslag. Vi menar att detta skapar ett onödigt stelbent system och föreslår i stället att fler utbildningsutgångar bör tillåtas enligt förslagen i promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41). Detta innebär att godkännande av utbildning som huvudregel bör omfatta tre utbildningsomgångar, i stället för dagens två. För utbildningar där det bedöms finnas ett behov på arbetsmarknaden men där det är svårt att bedöma behovets omfattning och längd bör få besluta om färre utbildningsomgångar. Om man bedömer att det finns ett långsiktigt behov på arbetsmarknaden av de kunskaper som en utbildning kan ge och behovet av dessa kunskaper inte tillgodoses utanför , anser vi likt förslaget i promemorian att ett beslut bör få omfatta upp till fem utbildningsomgångar. Genom att ändra bestämmelserna på detta sätt gynnas kontinuitet och långsiktighet inom , vilket också förväntas höja kvaliteten på utbildningarna. Utbildningar som kräver betydande investeringar kan förväntas öka om bestämmelserna ändras på sådant sätt så att beslut om att en utbildning ska ingå i gäller för . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Preparandutbildningar och baskurser, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3 och 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del. I propositionen anger regeringen att en förutbildning bör få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som den ordinarie utbildningen syftar till att ge. Vi menar att detta är att göra det onödigt krångligt. Vi anser att det inte endast ska gå att studera sig till en bättre karriär inom ett yrke utan också att det ska gå att studera sig till ett byte av yrke. Först då möter arbetsmarknadens och individens behov av omställning fullt ut. För att underlätta för fler att byta spår måste det därför bli enklare för elever som studerat högskoleförberedande program i gymnasieskolan att uppnå och läsa in behörighet till . Vi föreslår därför att det i stället ska vara möjligt att läsa preparandutbildningar och baskurser, som är skräddarsydda till innehåll och längd, inom i syfte att möjliggöra för fler att bli behöriga till utbildningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående kurser, punkt 5 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del. har en stor potential att förbättra matchningen på arbetsmarknaden såväl som att underlätta det livslånga lärandet. Detta skulle dock kunna förbättras om utbildningsanordnare fick en möjlighet, likt universitet och högskola, att erbjuda fristående kurser. I en föränderlig värld skulle detta göra det enklare för enskilda att snabbt kunna komplettera sina kunskaper på ett sätt som inte kräver ett stort avbrott från arbetet. Därför anser vi att regeringen ska undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud. Det bör införas en försöksverksamhet med att anta studenter till fristående kurser om det finns lediga platser på kurserna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om . 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att godkänna fler utbildningsomgångar på och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetsgranskning av utbildningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta preparandutbildningar och baskurser inom i syfte att möjliggöra för fler att bli behöriga till utbildningar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över antagningskraven och behörigheterna för och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förkunskapskrav för och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka hur fristående kurser kan ingå i ordinarie utbud och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta en försöksverksamhet med att anta studenter till fristående kurser om det finns tomma platser och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa (lärande i arbete) och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:2954 av i m.fl. (C): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att läsa in behörighet till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3068 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver bli enklare för elever som studerat högskoleförberedande program att uppnå och läsa in behörighet till , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta preparandutbildningar och baskurser inom i syfte att möjliggöra för fler att bli behöriga till utbildningar, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över antagningskrav och behörigheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förkunskapskrav och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om godkännande av utbildningsomgångar på och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalitetsgranskning av utbildningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre förutsättningar för yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen.