bet · H301NU19 · 2016-05-09 00:00:00 — När det avslutningsvis gäller frågor teknikval och miljöaspekter på kraftledningsutbyggnad hänvisar utskottet till det som anfördes när liknande motioner behandlades . Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet som regel inte brukar ta ställning i teknikvalsfrågor utan överlåter dylika överväganden till regeringen och de myndigheter som regeringen anförtror att göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen – exempelvis miljöintressen – som kan beröras i anslutning till en stamnätsledning. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:504 (S), 2015/16:2363 (C) och 2015/16:2433 (C). Motion 2015/16:2363 (C) avstyrks i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som på olika sätt gäller elcertifikatssystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till att vissa förändringar har gjorts i detta system och till att har haft i uppdrag att utreda hur elsystemet behöver anpassas för att kunna hantera en ökande andel variabel elproduktion. Jämför reservationerna 16 (M), 17 (SD) och 18 (KD) samt särskilt yttrande 3 (L). Elcertifikat är ett ekonomiskt stöd för producenter av förnybar el och har funnits i . För varje producerad MWh förnybar el kan producenterna få ett elcertifikat av staten. Elproducenterna kan sedan sälja elcertifikaten på en öppen marknad där priset bestäms mellan säljare och köpare. Elcertifikaten ger på så sätt en extra intäkt till den förnybara elproduktionen, utöver den vanliga elförsäljningen. Köpare är aktörer med s.k. kvotplikt, främst elleverantörer. Dessa måste köpa en viss andel elcertifikat i förhållande till sin elförsäljning eller elanvändning. Hur stor andelen är bestäms genom en kvot i lagen (2011:1200) om elcertifikat. I kommittémotion 2015/16:2447 av m.fl. konstateras det inledningsvis att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. Energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra tillgången till el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Motionärerna framhåller att Alliansens energiöverenskommelse skapade en stabil energipolitik som ger företag och hushåll ett tydligt besked för framtiden. Motionärerna konstaterar att energisystem är komplexa och att beslut som påverkar någon del av energisystemet får konsekvenser i andra delar. När regeringen ensidigt väljer att bygga ut elcertifikatssystemet får det följdeffekter på prisutvecklingen och investeringstakten i andra delar av systemet. och energibranschen behöver långsiktiga spelregler som garanterar en säker energiförsörjning . Då är det viktigt att man slår vakt om helheten. arbete med energisystemets långsiktiga inriktning bör således inte kringskäras av hastiga beslut av regeringen. Därför föreslår motionärerna att framtida justeringar av den totala andelen ny förnybar energi i elcertifikatssystemet ska underställas beslut i (yrkande 5). Vidare bör påverkan på effektbalansen i det svenska energisystemet utredas givet de beslut som har fattat om ny förnybar energi och påverkan av framtida ambitionshöjningar (yrkande 4). Kärnkraften har stor betydelse för den svenska elproduktionen, och kommer att ha det under överskådlig framtid. Den fjärde generationens kärnkraft skulle innebära stora framsteg mot ett säkert och hållbart energisystem, anförs det i motion 2015/16:1769 av (M). Motionären förordar forskning på detta område och vill att regeringen ska utreda om elcertifikatssystemet kan nyttjas för detta ändamål (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. anförs det att elcertifikatssystemet och andra stödsystem snedvrider konkurrensen och stimulerar utbyggnad av sådana energislag som inte nödvändigtvis levererar effekt när efterfrågan finns. Med hjälp av politiska styrmedel av detta slag har det tillkommit anläggningar som i grunden inte bär sina egna kostnader och som dessutom har skapat ett överutbud på marknaden som gör det svårt att uppnå lönsamhet i investeringar och renoveringar av befintliga produktionsanläggningar. Motionärerna vill sanera marknaden från konkurrenssnedvridande stöd och anser att elcertifikatssystemet bör fasas ut genom att nya investeringar inte ska tilldelas elcertifikat (yrkande 33). Utbyggnaden av förnybar elproduktion har varit mycket framgångsrik sedan beslutade att införa de gröna elcertifikaten, sägs det i motion 2015/16:729 av (MP). Motionären anser dock att elcertifikatssystemet har tappat kraft, eftersom certifikaten är så lågt prissatta att de inte stimulerar till ytterligare investeringar i förnybar elproduktion. En lösning på problemet kunde enligt motionären vara att inrätta ett statligt organ som handlar med elcertifikaten. Ett sådant statligt organ skulle kunna agera regulator genom att köpa certifikat när priserna är låga, för att sedan sälja när priserna är höga. Motionären föreslår att ska tillkännage för regeringen att den bör utreda möjligheten att inrätta en myndighet för handel med de gröna elcertifikaten. I partimotion 2015/16:2249 av m.fl. (FP) sägs det att liberal miljö- och klimatpolitik handlar om ansvarstagande utifrån kunskap och utifrån marknadsekonomiska principer. Motionärerna konstaterar att regeringen genom att föreslå en ambitionshöjning inom elcertifikatssystemet väljer att utvidga subventionerna till förnybara energikällor trots att energimarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. De anser att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att ambitionshöjningen inte bör genomföras (yrkande 8). Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt, sägs det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna ser stora möjligheter med den förnybara energin och står fast vid att ska fullfölja de beslut som redan har fattat – inklusive de satta målnivåerna i elcertifikatssystemet – och återkomma med förslag till om nödvändiga förändringar av elcertifikatssystemet för att fullfölja dessa beslut och redan ingångna avtal (yrkande 17). Vidare förordar de att eventuella framtida justeringar av den totala andelen ny förnybar el i elcertifikatssystemet i fortsättningen ska underställas för beslut (yrkande 18). När tog ställning till motioner som överensstämde med några av de nu aktuella framförde utskottet följande (bet. 2014/15:NU12): Det finns ett brett stöd i för det marknadsbaserade elcertifikatssystemet och dess funktion att främja tillkomsten av förnybar elproduktion. Motionsförslag som tar sikte på att avveckla detta system bör därför lämnas utan åtgärd av . Mot bakgrund av vad som anförs i motion 2014/15:2309 (M) om att utreda möjligheterna att använda elcertifikatssystemet för att finansiera forskning kring den fjärde generationens kärnkraft vill utskottet erinra om att detta system inte syftar till att generera intäkter till statskassan. Utskottet anser det inte heller vara aktuellt med en förändring av systemet med den inriktning som föreslås i motionen, varför den bör avslås av . behandlade regeringens proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015. Regeringen föreslog att skulle godkänna ett nytt nationellt finansieringsmål för den förnybara elproduktionen. Vidare föreslogs en justering av kvotkurvan i lagen (2011:1200) om elcertifikat med anledning av den ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 som det nya finansieringsmålet innebär. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:NU6), och lagändringarna trädde i kraft . Samtliga de motionsyrkanden som var aktuella vid beredningen av propositionen avstyrktes av utskottet. Eftersom några av dessa överensstämmer med de nu aktuella kan det noteras att utskottet vid det senaste tillfället anförde följande: Motionärerna förordar att nu gällande ambitionsnivå inom elcertifikatssystemet ska bibehållas, vilket alltså inte är förenligt med det förslag i propositionen om en ambitionshöjning som utskottet står bakom. Följaktligen avstyrker utskottet även yrkandet i den nyssnämnda motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag om nödvändiga förändringar av elcertifikatssystemet för att fullfölja fattade beslut och ingångna avtal. I regeringens proposition redovisas vidare att det i förslaget till ändringsavtal mellan och finns en överenskommelse om att parterna i samband med nästa kontrollstation ska värdera och ta ställning till om kvotkurvan kan författningsregleras så att justeringar av de årliga elcertifikatskvoterna inte ska behöva vara föremål för lagändring. Utskottet har inget att invända mot att en sådan värdering görs och anser att det saknas skäl för att i detta läge uttala sig till förmån för vad som efterfrågas i motion 2014/15:3102 (M, FP, KD), dvs. att kvotkurvan även framgent ska vara lagreglerad. Motionen avstyrks således även i denna del. Elcertifikatssystemet har varit ett framgångsrikt styrmedel för att stimulera framväxten av förnybar elproduktion och stöds av en bred majoritet i riksdag. Det är inte aktuellt att fasa ut detta system i enlighet med vad som föreslås i motion 2015/16:2854 (SD), och motionen avstyrks därför i den aktuella delen. ställde sig bakom regeringens förslag om att höja ambitionsnivån i elcertifikatssystemet. I anslutning till detta avstyrkte utskottet ett antal motionsyrkanden som var likalydande med några av de nu aktuella. Det gällde t.ex. förslag med innebörden att den nya ambitionsnivån inte skulle införas. Eftersom den höjda ambitionsnivån emellertid gäller kan de förslag som har den inriktningen betraktas som överspelade. Därför bör avslå motionerna 2015/16:2249 (FP) och 2015/16:3149 (KD) i de delar som har denna inriktning. Den sistnämnda motionen avstyrks även – liksom motion 2015/16:2447 (M) – i den del där det begärs ett tillkännagivande om att eventuella framtida justeringar av den totala andelen ny förnybar el i elcertifikatssystemet i fortsättningen ska underställas för beslut. Här hänvisar utskottet till det som anfördes när motsvarande förslag behandlades , dvs. att nästa kontrollstation ska värdera och ta ställning till om kvotkurvan kan författningsregleras på ett sådant sätt att justeringar av de årliga elcertifikatskvoterna inte ska behöva vara föremål för lagändring. Det bör i sammanhanget även understrykas att den totala andelen ny förnybar el i det gemensamma elcertifikatssystemet anges i det avtal som har slutits mellan och . Ändringar i detta avtal måste godkännas av respektive . Utskottet ser inga skäl till att denna ordning skulle komma att ändras, vilket således innebär att ett tillkännagivande i linje med vad motionärerna efterfrågar inte kan anses vara påkallat. När det gäller förslaget i motion 2015/16:2447 (M) om att regeringen bör utreda vilken påverkan beslut om ny förnybar energi har på effektbalansen, hänvisar utskottet i första hand till den beskrivning av konsekvenserna för elsystemet som finns i regeringens proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (s. 39 f.). Där framgår bl.a. att har haft regeringens uppdrag att utreda hur elsystemet behöver anpassas för att hantera och skapa förutsättningar för ett elsystem med en ökande andel variabel elproduktion. Utskottet förutsätter att denna redovisning kommer att fungera som ett värdefullt underlag för fortsatta överväganden i dessa frågor. Ett tillkännagivande i linje med vad som efterfrågas i motionen anser utskottet inte vara nödvändigt. Motion 2015/16:2447 (M) avstyrks alltså även i denna del. behandlade utskottet ett motionsyrkande som var likalydande med det nu aktuella i motion 2015/16:1769 (M) om intäkterna från elcertifikatssystemet. Då liksom nu påminde utskottet om att elcertifikatssystemet inte syftar till att generera intäkter till statskassan och därför heller inte bör fungera som finansieringskälla för forskning om och provdrift av fjärde generationens kärnkraft. Förslaget avstyrks även . Även motion 2015/16:729 (MP) avstyrks. Utskottet har svårt att se poängen med att en statlig myndighet ska spela en central roll som regulator i ett marknadsbaserat stödsystem på det sätt som skisseras i motionen. Risken med en sådan konstruktion är att marknaden fungerar mindre effektivt och att de totala kostnaderna för såväl samhället som enskilda elkonsumenter därmed ökar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övriga elmarknadsrelaterade frågor. Jämför reservationerna 19 (SD), 20 (C) och 21 (KD). För beslutade om ett planeringsmål om vindkraftsel , konstateras det i kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. (SD). Motionärerna slår fast att man för att uppnå planeringsmålet måste tredubbla dagens vindkraft. En så stor andel vindkraft är dock en kostsam investering och blir svår att hantera på elnätet eftersom vindkraft av förklarliga skäl är beroende av vinden. Motionärerna anför flera ytterligare skäl till att en kraftfull utbyggnad av vindkraften väcker tvivel. Beroendet av importerad fossilbränslebaserad el ökar som den svenska elproduktionen i princip redan är koldioxidfri. Ur ett livscykelperspektiv släpper vindkraft enligt motionärerna dessutom ut mer koldioxid per enhet producerad energi än vad t.ex. kärnkraften gör. Vindkraft produceras dessutom oregelbundet och är inte alltid tillgänglig när efterfrågan på energi är som allra störst. Sammantaget ser motionärerna stora problem med planeringsmålet om /år vindkraftsel och anser därför att målet bör upphävas (yrkande 13). har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet, sägs det i partimotion 2015/16:2371 av m.fl. Partiet har bl.a. en vision om att till 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Som delmål på vägen till 2050 har partiet som mål att ha förnybar energi inom en generation. Utöver tillförsel av förnybar energi anser motionärerna att det behövs ett ökat fokus på energieffektiviseringar. Deras uppfattning är att det behövs nya grepp och marknadsbaserade styrmedel som ger ökad flexibilitet och minskade effekttoppar och som minskar behovet av reservkapacitet. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 19). I motion 2015/16:2986 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om fördelarna för samhället med att skapa s.k. OPS-projekt för att säkerställa järnvägens kraftförsörjning, dvs. att projekten finansieras gemensamt av privata och offentliga aktörer. De anser att järnvägens kraftförsörjning är ett område där ett OPS-upplägg skulle passa bra genom att skapa en fristående kraftnätsoperatör reglerad under . EU bör göra det lättare för hushåll som producerar egen el (t.ex. sol- och vindkraft) att med goda villkor sälja in elen på nationella och unionsgemensamma elnät, sägs det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att förenkla för hushåll som producerar sin egen el (yrkande 21). Energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet, sägs det vidare. Motionärerna konstaterar att alla kommuner är tvungna att erbjuda energirådgivning. Kravet är en pålaga som motionärerna inte anser är rimlig. De vill därför ta bort kravet och i stället förstärka uppdrag att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag (yrkande 29). Förslag om ett avskaffande av planeringsmålet för vindkraft som överensstämmer med det som finns i motion 2015/16:2854 (SD) har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen (se bl.a. bet. 2012/13:NU3, bet. 2013/14:NU3 och bet. 2014/15:NU9). har utskottet bl.a. redovisat att den planeringsram som finns för en vindkraftsutbyggnad främst har som funktion att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. behandlade utskottet motioner om energieffektivisering (bet. 2015/16:NU10). Motionerna avstyrktes bl.a. med motiveringen att det råder en bred politisk enighet om att en effektiv användning av energi inom alla samhällssektorer är av godo. Utskottet påpekade att det ofta finns betydande både samhälls- och företagsekonomiska fördelar med en klok energianvändning. Mot bakgrund av denna inställning fann utskottet inga skäl för att göra några allmänna uttalanden om vikten av fortsatta energieffektiviseringsinsatser. Utskottet har avstyrkt förslag om att avveckla den planeringsram som finns för utbyggnaden av vindkraften. Liknande förslag finns även i motion 2015/16:2854 (SD). Utskottet har emellertid inte ändrat uppfattning i denna fråga och vill understryka att det är just en planeringsram det handlar om och inte, som motionärerna vill indikera, ett mål för vindkraftsutbyggnaden. Planeringsramens främsta funktion är att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Framväxten av förnybar elproduktion – inklusive vindkraft – stimuleras i första hand genom det teknikneutrala elcertifikatssystemet och inte genom att det sätts upp utbyggnadsmål för vissa produktionsslag. Förslaget i den ovannämnda motionen om att planeringsramen bör avskaffas avstyrks. När det gäller ökade insatser för energieffektivisering som tas upp i motion 2015/16:2371 (C) hänvisas till det som utskottet anförde på detta tema (bet. 2015/16:NU10). Utskottet redovisade då att det råder en bred politisk enighet om att en effektiv användning av energi inom alla samhällssektorer är av godo. Ofta finns betydande både samhälls- och företagsekonomiska fördelar med en klok energianvändning. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl för att göra några allmänna uttalanden om vikten av fortsatta energieffektiviseringsinsatser. De då aktuella motionerna avstyrktes, och eftersom utskottet inte har ändrat uppfattning i frågan avstyrks även den nu aktuella motionen i den berörda delen. Vidare anser utskottet att den kommunala energirådgivningen fyller en viktig funktion och anser att den verksamheten bör fortsätta. Förslaget i motion 2015/16:3149 (KD) om att denna verksamhet bör föras över på avstyrks därför. Utskottet avstyrker även den nyssnämnda motionen i den del där det begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra det lättare för hushåll att producera egen el. Av motionens motivtext framgår att arbetet bör inriktas på att få EU att göra det lättare för hushåll som producerar egen el att med goda villkor sälja in elen på nationella och unionsgemensamma elnät. Utskottet kan instämma i detta synsätt men anser att regeringen redan agerar i linje med vad som efterfrågas i motionen. Ett tillkännagivande med den innebörden kan därmed anses vara obehövligt, och motionen avstyrks således i den aktuella delen. Avslutningsvis avstyrker utskottet även förslaget i motion 2015/16:2986 (C) om s.k. OPS-finansiering av järnvägens kraftförsörjning. Här hänvisar utskottet dels till att denna typ av finansiering har berörts i den s.k. Sverigeförhandlingens delbetänkande finansiering och kommersiella förutsättningar (SOU 2016:3), dels till att kommer att redovisa en granskning av den OPS-finansiering som har gjorts av . En modell för ägarväxling när det gäller järnvägens kraftförsörjning har även redovisats i som kom . Vidare kan det förutsättas att finansieringsfrågor kopplade till järnvägens kraftförsörjning blir föremål för överväganden i den trafikinfrastrukturproposition som kan väntas . Sammantaget anser utskottet inte att har anledning att agera i linje med vad som föreslås i motionen. Förslaget avstyrks således. Miljökrav på effektreserven, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2015/16:3333 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi anser att det ska vara möjligt att ställa tydliga miljökrav vid upphandling av framtida produktionsresurser i effektreserven. Visserligen framgår det av propositionen att miljökrav kan ställas och att detta i ett senare skede ska regleras i föreskrifter, men enligt vår uppfattning vore det bra om gav regeringen en tydlig signal om att sådana miljökrav verkligen ska ställas och att de ska likställas med andra relevanta krav såsom kapacitet, tillgänglighet och ekonomi. Vi står alltså bakom det som sägs i motionerna 2015/16:3335 (M, C, KD) och 2015/16:3337 (L) om att genom ett tillkännagivande bör framföra detta till regeringen. De båda motionerna tillstyrks således i de aktuella delarna. Motion 2015/16:3333 (SD) avstyrks i den del där motionärerna motsätter sig ytterligare miljökrav på effektreserven. Miljökrav på effektreserven, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3333 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi står bakom det som sägs i motion 2015/16:3333 (SD) om att det i rådande läge inte är rimligt att skärpa miljökraven på den produktion som upphandlas inom ramen för effektreserven. Vi uppfattar det som motsägelsefullt av regeringen att föra in ytterligare miljökrav särskilt med tanke på att den förda energipolitiken ska syfta till att värna om miljön, men där regeringens politik nu i stället kan leda till större utsläpp genom import av fossilbränslebaserad el. De miljökrav som redan ställs genom att fossilbränsleförbränningen omfattas av EU:s utsläppshandelssystem är tillräckliga. Regeringens hållning i frågan visar återigen på dess uppenbara svårigheter att agera trovärdigt i energifrågorna. Med det anförda tillstyrks förslaget i den nämnda motionen om ett tillkännagivande med innebörden att det inte ska ställas ytterligare miljökrav på effektreserven. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Uppföljning av beslutet om en förlängning av effektreserven, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 5. Vi anser det vara anmärkningsvärt att regeringen i propositionen inte på något sätt redovisar hur man har för avsikt att följa upp förslaget om att förlänga effektreserven till 2025. Enligt vår uppfattning hade det varit högst rimligt att en sådan uppföljning hade aviserats i propositionen. Regeringen hade då även kunnat klargöra att en uppföljning av detta slag ska omfatta frågor om i vilken grad effektreserven används, vilka kostnader som har uppkommit, hur en eventuell aktivering av effektreserven har påverkat elmarknadens funktion och hur miljökrav har fått genomslag vid upphandlingar. I avsaknad av detta i propositionen ställer vi oss bakom det som sägs i motion 2015/16:3335 (M, C, KD) om att det 2020 bör genomföras en avstämning av effektreserven för att bedöma vilka marknadsförutsättningar som då finns och ett eventuellt fortsatt behov av effektreserven efter 2025. Motsvarande uppfattning om behovet av en avstämning finns också i motion 2015/16:3337 (L), vilken vi således också står bakom i den aktuella delen. Med det anförda tillstyrks de båda omnämnda motionerna i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor om effektreserven, punkt 4 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3335 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 23–25, 2015/16:3333 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:3337 av m.fl. (L) yrkande 3.