bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — För denna indikator utgår regeringen från en internationell tidskriftsdatabas för att mäta publiceringsdata, Web of Science, och tidsserien är 1999–2015. Indikatorn Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel är enligt regeringen ett vedertaget mått på vetenskaplig kvalitet. För denna indikator utgår regeringen från en annan internationell tidskriftsdatabas för att mäta publiceringsdata, Scopus, och tidsserien är 1997–2015. För båda indikatorerna jämförs med andra europeiska länder och länder som , och . Universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället, nyttiggörande av forskningsresultat samt innovation följer regeringen upp på ett annat sätt, nämligen genom de indikatorer som rapporteras till regeringen av lärosätenas innovationskontor och holdingbolag. Indikatorerna beskriver de idéer som tas emot och på olika sätt sedan tas vidare. Regeringen sammanfattar utvecklingen när det gäller antalet publicerade artiklar och antalet fältnormaliserade citeringar för i jämförelse med andra länder och drar slutsatsen att den ökade forskningsfinansieringen inte har lyckats öka svensk forsknings konkurrenskraft i samma takt som i konkurrentländer. Regeringen kommenterar också innovationskontorens och holdingbolagens indikatorer. Sammanfattning av regeringens särskilda redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att har efterfrågat en samlad redovisning av skolans personalsituation. För att tillgodose detta önskemål ger regeringen en särskild redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet i ett eget avsnitt i anslutning till resultatredovisningen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Denna särskilda redovisning återges kortfattat i bilaga 8. Inledningsvis beskrivs de indikatorer som används i resultatredovisningen. Indikatorerna avser personalens utbildning, lärares legitimation och behörighet samt lärar- och förskollärarutbildningarna. Personalens utbildning mäts, , som andel av lärarna i de olika skolformerna som har pedagogisk högskoleexamen, respektive andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning. Lärares legitimation och behörighet mäts som andel tjänstgörande lärare i de olika skolformerna med legitimation och behörighet per ämne och nivå, respektive andel tjänstgörande lärare och förskollärare i förskoleklass med legitimation. Dessa indikatorer är nya. För lärar- och förskollärarutbildningarna redovisas söktryck (dvs. antal behöriga förstahandssökande per antagen), antalet nybörjarstudenter och antalet examinerade. Dessa uppgifter har även redovisats . Därefter redovisas resultaten för indikatorerna. Först redovisas resultaten per skol- och verksamhetsform för de indikatorer som avser personalens utbildning samt lärares legitimation och behörighet. De ger en bild av den nuvarande personalsituationen och den historiska bakgrunden. Sedan redovisas resultaten för de indikatorer som avser lärar- och förskollärarutbildningarna. De ger en bild ur ett personalförsörjnings-perspektiv. Resultatredovisningen utgår från de senaste uppgifterna från , och . Därpå beskrivs pågående och beslutade statliga insatser för att påverka tillgången på utbildade lärare och förskollärare. Regeringen redovisar insatser för att stärka attraktiviteten i läraryrket, generella statliga fortbildningsinsatser, olika utbildningsvägar till en behörighetsgivande examen, insatser som ska förbättra villkoren och utbildningsinsatser för utökad behörighet. Avslutningsvis redovisas regeringens analys och slutsatser. Regeringen konstaterar att det svenska skolväsendet står inför en betydande personalbrist och pekar på flera bidragande faktorer, såväl kommande pensionsavgångar som antal examinerade från landets lärarutbildningar och demografiska förändringar i elevunderlaget. () senaste beräkning gjordes efter befolkningsprognos och baseras på prognos . Prognosen visar att det totala rekryteringsbehovet kan komma att uppgå till 79 000 heltidstjänster perioden –2019. Resultatredovisningen visar genomgående att snabba ökningar av antalet elever sammanfaller med en sjunkande andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning. Det är oroande att det i resultatredovisningen finns tecken på vissa skillnader i skolors tillgång till legitimerade och behöriga lärare. Det finns dels vissa regionala skillnader, dels skillnader mellan skolor som kan härröras till socioekonomiska faktorer i elevsammansättningen. Antalet nybörjarstudenter på lärar- och förskollärarutbildningarna har ökat . Trots detta visar resultatredovisningen att antalet examinerade från lärar- och förskollärarutbildningarna endast täcker halva examinationsbehovet. Sammanfattning av utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2015 Mot bakgrund av att de riktade statsbidragen inom skolområdet ökat i antal och omfattning har utskottet beslutat att inom ramen för utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 särskilt följa upp sådana riktade statsbidrag (bet. 2015/16:UbU1). Denna uppföljning finns i sin helhet i bilaga 9. I utskottets budgetbetänkande från /16 identifierades elva riktade statsbidrag och två uppdrag inom fem olika anslag inom skolområdet: inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m., 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:18 Lågstadielyftet (nuvarande 1:16 Fler anställda i lågstadiet) och 1:19 Bidrag till lärarlöner (bet. 2015/16:UbU1, bil. Samtliga statsbidrag är s.k. stimulansbidrag. Denna typ av statsbidrag syftar till att påverka huvudmännens prioriteringar. De är av mer tillfällig karaktär och avser insatser som syftar till att stimulera skolutveckling, t.ex. undervisningen i vissa ämnen, lärarfortbildning eller personaltäthet. Några av de statsbidrag eller satsningarna där statsbidrag är en del som redogörs för är Läslyftet, En förstärkt elevhälsa, Mindre barngrupper i förskolan och Lärarlyftet II. De två uppdragen Nationella skolutvecklingsprogram och Samverkan för bästa skola återfinns inom anslaget 1:5. Genomgången fokuserar på statsbidragens syfte och utformning samt utfallet . Syftet med statsbidragen enligt förordning alternativt enligt uppdragens utformning kartläggs inför utskottets uppföljning av regeringens bedömning av måluppfyllelsen. En slutlig uppföljning bör göras först när en satsning är avslutad. En förstärkt elevhälsa är den enda av satsningarna som avslutades . Denna satsning följs upp avseende regeringens bedömning av måluppfyllelsen. För denna satsning redovisas även den uppföljning som gjorts. Utskottet välkomnar de förändringar av redovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de senaste budgetbetänkandena. Utskottet ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Inledningsvis vill utskottet framhålla att de förändringar som gjorts i den övergripande presentationen av hela utgiftsområde 16 i budgetpropositionen ger en ökad förståelse av utgiftsområdets karaktär och därmed förutsättningarna för medelstilldelningen. Utskottet beklagar att informationen om ett antal pågående satsningar inom framför allt skolområdet är alltför knapphändig i årets budgetproposition. Den totala medelstilldelningen för ett antal stora satsningar, t.ex. Samverkan för bästa skola och Barnomsorg , nätter och går inte att utläsa vare sig av avsnittet om politikens inriktning eller inom det aktuella anslaget. Utskottet vill understryka att det är absolut nödvändigt att informationen i budgetpropositionen är tillräckligt utförlig när det gäller såväl resurser som verksamhetens utformning för att man ska kunna förstå och kunna ta ställning till budgetförslaget. Tabelluppställningar med uppgifter om resursutvecklingen kan underlätta. När det gäller satsningar som avser utbildningsplatser är tabellen över satsningen ett bra exempel. Mål och indikatorer för utgiftsområde 16 och för verksamhetsområdet I förra årets budgetproposition följde regeringen upp måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet, vilket utskottet också hade efterfrågat och således såg mycket positivt på. Regeringen redovisade då ett antal indikatorer. har några förändringar gjorts i denna del, bl.a. har indikatorn Övergången mellan olika utbildningsnivåer tagits bort. Utskottet menar att den gav en bra bild av hur det svenska utbildningssystemet fungerar och önskar därför att den även redovisas framöver. Ett antal nya indikatorer har också införts, bl.a. för att mäta jämställdheten i utbildningssystemet. Utskottet välkomnar dessa nya indikatorer och kommer att följa deras utveckling med intresse. För utgiftsområde 16 kan utskottet konstatera att regeringen har angett skälen för sina val av indikatorer som mäter målet att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Regeringens uppföljning av målet utgår i huvudsak från internationella jämförelser, och indikatorerna bygger därför på internationell statistik. I resultatanalysen går regeringen igenom samtliga indikatorer och redovisar sin bedömning av måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Utskottet anser att regeringen har motiverat sina val av indikatorer för utgiftsområdet på ett tydligt sätt och också har använt dem i sin resultatanalys och måluppfyllelsebedömning. Även för verksamhetsområdet kan utskottet konstatera att regeringen har angett skälen för sina val av indikatorer som mäter målet att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Enligt regeringen mäter indikatorerna den vetenskapliga produktiviteten och kvaliteten. För andra aspekter av målet redovisar regeringen t.ex. information om universitetens och högskolornas nyttiggörande av forskningsresultat. Resultatanalysen utgår från resultatindikatorerna och den information som regeringen har redovisat i övrigt. Utskottet kan också konstatera att regeringen använder måtten antalet publiceringar och citeringar av forskningsartiklar som indikatorer både för hela utgiftsområdet i den del som avser forskning och för verksamhetsområdet . Som datakälla används dock olika tidskriftsdatabaser, och i det ena fallet görs jämförelsen , medan långa tidsserier används i det andra fallet. jämförs också med delvis olika länder. För hela utgiftsområdet benämns indikatorn Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar och mäts som antalet artiklar med svenska författare, fältnormaliserade medelciteringar av vetenskapliga artiklar och andelen artiklar som är bland de mest citerade artiklarna i världen. För verksamhetsområdet används indikatorer som mäts som antalet vetenskapliga artiklar i och några andra länder samt genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar per artikel för och några andra länder och för olika vetenskapsområden i . Utskottet önskar att regeringen antingen tydliggör skillnaderna mellan de båda resultatredovisningarna eller samordnar resultatredovisningarna mer. I sammanhanget kan nämnas att regeringen även använder samma mått för verksamhetsområdet och högskolor för att följa upp sitt mål att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Redovisningen av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet Utskottet har i tidigare budgetbetänkanden efterfrågat en samlad redovisning av skolans personalsituation i en särskild resultatskrivelse. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet den samlade och utförliga redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet som regeringen gör i årets budgetproposition. Regeringen redovisar personalsituationen för varje skolform i skolväsendet. För och gymnasieskolan redovisas också skillnader i lärares behörighet mellan regioner, skolor och mellan ämnen (per årskurs). Utskottet ser mycket positivt på att det nu finns tillgänglig statistik om lärares legitimation och behörighet per ämne, nivå och skolform och att regeringen presenterar nya indikatorer för detta, även om den bild som ges är nedslående i flera avseenden. Det är också värdefullt, anser utskottet, att det nu finns uppgifter att tillgå om andelen rektorer som har genomgått den obligatoriska befattningsutbildningen. Indikatorerna för lärar- och förskollärarutbildningen ger en bild över antalet studenter och examinerade och visar också på skillnader mellan olika utbildningsinriktningar. Det är en viktig del i att förstå de kommande personalbehoven, anser utskottet. Utskottet välkomnar den gedigna sammanställningen över de statliga insatser som har initierats . Utskottet har särskilt efterfrågat information om fortbildningen av den pedagogiska personalen och satsningen på karriärvägar för lärare, liksom om fortbildningen för förskolechefer och rektorer. Utskottet har därför med särskilt intresse tagit del av informationen om detta. Regeringen redovisar de beräkningar av personalbehovet som har gjort samt huvudmännens bedömning av personalsituationen och första analys av huvudmännens rekryteringsstrategier. Utskottet har med stort intresse tagit del av dessa redovisningar. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringens redovisning väl motsvarar de önskemål som utskottet har framfört. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att personalläget i skolan fortsätter att vara bekymmersamt. Utskottet följer frågan särskilt, bl.a. inom ramen för sin årliga uppföljning av regeringens resultatredovisning. Utskottet har också haft en öppen utfrågning om lärarbristen och har fått information om lärarförsörjningen i skolan av ministern för högre utbildning och forskning. Utskottet känner en tilltagande oro över situationen och önskar en fortsatt samlad redovisning av indikatorerna och bedömning av läget i budgetpropositionen. Utskottet följer utvecklingen noga. En nyhet i resultatredovisningen i övrigt är att regeringen, som den tidigare aviserat, nu har tydliggjort sina ambitioner avseende jämställdhet i målen för verksamhetsområdena Förskola och grundskola respektive Gymnasieutbildning. Utskottet ser positivt på dessa preciseringar och välkomnar att en ny indikator också har införts för verksamhetsområdet för att kunna följa upp denna nya aspekt av målet. Det är också positivt att indikatorerna för har omformulerats till att avse andelen examinerade kvinnor och män i , anser utskottet. Att eleverna känner sig trygga i skolan är en självklar förutsättning för deras lärande. Utskottet ser därför positivt på att två nya indikatorer om elevers trygghet, i enlighet med regeringens tidigare aviseringar, nu har införts för både och gymnasieskolan. Utskottet ser även positivt på att två nya indikatorer har införts som avser sysselsättning efter avslutade studier inom vuxenutbildning (komvux) respektive utbildning i svenska för invandrare (sfi) och ser gärna en fortsatt utveckling av sådana indikatorer även för andra utbildningsverksamheter där det finns information om detta men inte någon indikator. Utskottet noterar att regeringen bedömer måluppfyllelsen för endast en myndighet, (), under myndighetens anslag. För övriga myndigheter finns det information om deras verksamhet, men inte någon bedömning av deras måluppfyllelse, vilket utskottet har önskat. Utskottet har tidigare uppmärksammat att det för anslagen i budgetförslaget används olika principer för redovisningen av vilka medel som ingår i respektive anslagsbeslut (nya medel, tidigare beräknade eller aviserade medel, omfördelningar av medel). Utskottet vidhåller att det försvårar förståelsen av förslaget till anslagsbeslut när olika principer för medelsredovisning används inom samma utgiftsområde. En rimlig utgångspunkt är att det för varje anslagsbeslut ska gå att förstå vad som är förslag till nya medel, vad som är tidigare beräknade eller aviserade medel och vad som är omfördelningar av medel. Så är inte fallet , vilket utskottet beklagar djupt. Varje förslag till anslagsbeslut måste vara transparent, anser utskottet. Utskottet har tidigare också uppmärksammat att det finns anslag som finansierar ett stort antal statsbidrag och att det då kan vara svårt att överblicka hur medel inom anslaget fördelas på de olika statsbidragen. Utskottet vidhåller därför sitt önskemål om att få en samlad bild i en tabelluppställning av vilka statsbidrag som finansieras inom anslaget i de fall det är ett flertal statsbidrag som finansieras via anslaget. Det gäller t.ex. anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. En nyhet i årets budgetproposition är den tabelluppställning över beställningsbemyndiganden som finns i regeringens förslag till riksdagsbeslut. Utskottet anser att förslaget blir mer överskådligt med denna uppställning. En samlad presentation av forskningsmedlen Utskottet har välkomnat att det i budgetpropositionerna –2016 har funnits en samlad presentation av förslaget till anslagsökningar som hänför sig till de satsningar som presenterades forsknings- och innovationspolitiska proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). satsningar inom utgiftsområde 16 och andra utgiftsområden finns det emellertid inte en sådan samlad presentation i budgetpropositionen, utan satsningarna presenteras endast inom respektive utgiftsområde, vilket utskottet beklagar. Utskottet önskar att få en sådan samlad presentation i fortsättningen. Uppföljningen av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2015 Eftersom de riktade statsbidragen inom skolområdet har ökat i antal och omfattning har utskottet inlett ett arbete med att följa upp sådana riktade statsbidrag . Avsikten är att denna uppföljning ska göras inom ramen för utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16. Utskottet har tidigare framhållit vikten av att resultaten av utvärderingarna av de riktade statsbidragen redovisas och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder fortsätter (bet. 2015/16:UbU1 s. 21). har gjort liknande uttalanden i samband med behandlingen av den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28, bet. 2012/13:FiU34, bet. 2013/14:FiU34, bet. 2014/15:FiU17 och bet. 2016/17:FiU8). Utskottet har också betonat vikten av att regeringen som en del av utformningen av statsbidragen överväger hur bedömningen av måluppfyllelsen ska genomföras så att det finns ett bra underlag för resultatredovisningen och resultatanalysen i budgetpropositionen. Utskottet är av uppfattningen att det är viktigt att ska kunna följa upp satsningar på skolområdet när det gäller medelsanvändning och regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet ser därför positivt på att planerade utvärderingar av satsningar redan från början är ett inslag i flera av de senare beslutade satsningarna. Utskottet konstaterar att regeringen i regel följer upp satsningarna och redovisar utfall och medelsanvändning bl.a. i budgetpropositionen, men – i likhet – mer sällan uttalar sig om måluppfyllelsen. Det finns enligt utskottets mening därför inte tillräcklig tydlighet i fråga om regeringens bedömning av måluppfyllelsen för avslutade satsningar. Regeringen redovisar i budgetpropositionen bl.a. de uppföljningar eller utvärderingar som gjorts av en viss satsning. Utskottet önskar emellertid att regeringen utvecklar sin bedömning av måluppfyllelsen för en viss satsning så att den på ett tydligt sätt framgår. Ett exempel är satsningen En förstärkt elevhälsa. Satsningen pågick 2011–2015 och var den enda av de satsningar som utskottet följt upp som avslutades . Statsbidraget till personalförstärkningar inom elevhälsan har enligt huvudmännen själva haft positiva effekter och bidragit till att stärka elevhälsans verksamhet. av huvudmännen som har tagit del av statsbidraget bedömer att eleverna har kunnat få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen. Utskottet finner det positiva resultatet av satsningen glädjande. I budgetpropositionen redovisar regeringen på ett tydligt sätt utfallet för satsningen och medelsanvändningen men uttalar sig enligt utskottets mening inte direkt om sin bedömning av måluppfyllelsen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 106–107). 2 Anslag inom utgiftsområde 16 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga förslag med anslagspåverkan avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår 103 anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning om sammantaget ca (punkt 4 i propositionen). Förslaget finns i betänkandets bilaga 2. Utgiftsområdet omfattar därmed cirka en femtedel av antalet anslag i budgetpropositionen och utgör av de föreslagna utgifterna för hela statsbudgeten. Av de 103 anslagen föreslår regeringen 16 anslag för barn- och ungdomsutbildning om totalt nästan , 4 anslag för vuxenutbildning om totalt , 66 anslag för universitet och högskolor om sammantaget , 13 anslag för forskning m.m. om totalt samt 4 anslag för gemensamma ändamål om sammantaget . Av dessa 103 anslag inom utgiftsområdet är 16 förvaltningsanslag om sammanlagt av de föreslagna medlen. Regeringen har också lämnat förslag om 18 bemyndiganden av olika slag (punkterna 1–3 och 5 i propositionen). Förslagen finns i betänkandets bilaga 3. Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). I budgetpropositionens inledande avsnitt om utbildning och universitetsforskning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 2 s. 45 f.) redovisar regeringen resultat för utgiftsområdet. Denna redovisning av resultat sammanfattas nedan och återges kortfattat i bilaga 6. I resultatredovisningen för utgiftsområdet redogör regeringen för indikatorer som jämför utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden, såsom befolkningens utbildningsnivå i internationell jämförelse, svenska publiceringar och citeringar av forskningsartiklar och forskningssamarbeten samt överenskomna indikatorer inom för europeiskt utbildningssamarbete Utbildning 2020. Regeringen konstaterar att indikatorerna ger en blandad bild över hur står sig som kunskaps- och forskningsnation. har uppnått goda resultat när man ser till befolkningens utbildningsnivå och presterar bra i mätningar av den vuxna befolkningens kunskaps- och kompetensnivå. står sig också bl.a. väl i mätningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. konstaterar regeringen att är mindre framstående när det i synnerhet gäller prestationsnivåerna i läsförståelse, matematik och naturvetenskap bland svenska 15-åringar. Dessutom ökar inte den svenska befolkningens utbildningsnivå längre, utan tenderar i stället att minska något. har enligt regeringen i vissa avseenden också långt kvar innan vi når ett jämställt utbildningssystem. Regeringen konstaterar sammantaget att den negativa resultatutvecklingen i skolan är oroande och kan, om inte vidtagna åtgärder får avsedd effekt, innebära att position som framstående kunskaps- och forskningsnation hotas. När det gäller svensk forskning i internationell jämförelse konstaterar regeringen att antalet publicerade vetenskapliga artiklar från , är högt i förhållande till de offentliga avsättningarna.