bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — har i uppdrag att följa upp och utvärdera om och i så fall på vilket sätt försöksverksamheten bidrar till att höja kvaliteten inom den verksamhetsförlagda utbildningen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Utskottet vill vidare framhålla att regeringen har tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket, med målet att skapa förutsättningar för att attrahera, behålla och utveckla en högkvalitativ lärarkår. Regeringen genomför en rad insatser på både kort och lång sikt för att öka lärar- och förskolläraryrkenas status och attraktionskraft och för att vända skolans fallande kunskapsresultat så att alla elever får med sig de kunskaper de behöver för livet. Insatserna omfattar bl.a. höjda lärarlöner, förbättrade arbetsvillkor i skolan genom minskad administration och mer personal som avlastar lärare och ett gemensamt ansvarstagande för att vända utvecklingen. För att stärka kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningarna har ytterligare medel, totalt , avsatts för att ersättningsbeloppen för humaniora och samhällsvetenskap samt lärar- och förskollärarutbildningen ska kunna höjas –2018. Satsningen ger respektive lärosäte möjligheter att själv avgöra var i verksamheten de ytterligare medlen ska användas för att ge bästa effekt i förhållande till de lokala förutsättningarna. har i sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38) aviserat att kommissionen avser att återkomma till frågor om lärarutbildningen i sitt slutbetänkande som ska lämnas . I delbetänkandet nämner kommissionen bl.a. att kompetensförsörjningen för lärarutbildningarna samt utbildningarnas forskningsanknytning behöver ses över. Regeringen skickade ett förslag med ändringar i lärarutbildningen på remiss för att öka kvaliteten på utbildningen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9. Regeringen anför att det finns problem med för få sökande och för få som tar sig igenom denna utbildning. behövs fler behöriga och kompetenta lärare för att vända kunskapsresultaten i skolan. Förslaget ökar flexibiliteten för studenterna och det innebär djupare och mer omfattande ämnesstudier som kan bidra till att öka utbildningens kvalitet och status. Utskottet konstaterar att regeringen på flera sätt arbetar med frågan om läraryrket, inklusive hur lärarutbildningen kan utvecklas och förbättras. Utskottet anser att pågående analys och utvecklingsarbete bör avvaktas och ser därför inga skäl att tillstyrka motionsyrkanden i denna fråga. Fler vägar till och tillbaka till läraryrket m.m. När det gäller yrkanden som rör frågor om fler vägar till och tillbaka till läraryrket konstaterar utskottet att regeringen har byggt ut lärar- och förskollärarutbildningarna så att 2 300 fler studenter kan antas . I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare en utbyggnad med 970 nybörjarplatser med start . Fullt utbyggd beräknas satsningen omfatta , exklusive studiemedel, vilket motsvarar 3 600 helårsstudenter. Regeringen anser vidare att ytterligare medel ska avsättas för att öka antalet lärare i svenska som andraspråk och därmed möta det kraftigt ökade behovet som uppstått på grund av flyktingsituationen. Utskottet noterar även att regeringen för att skapa fler vägar till läraryrket fortsätter att investera i verksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning, som t.ex. det program som bedrivs i samarbete med Teach for samt inom vilket yrkesverksamma lärare som saknar examen kan vidareutbilda sig för att bli legitimerade. Vidare konstaterar utskottet att regeringen föreslår att resurser tillförs för att en webbutbildning för lärare och förskollärare som återvänder till yrket ska kunna införas för att underlätta för dem som söker sig tillbaka till skolväsendet. Utskottet välkomnar regeringens förslag i budgetpropositionen om satsningar på fler vägar till och tillbaka till läraryrket och anser inte att det är motiverat med någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandena om fler vägar till och tillbaka till läraryrket. När det gäller motionsyrkanden om att avsätta medel för utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor konstaterar utskottet att beslutade om fortsatta satsningar på vissa utbildningar som leder till yrken där det finns en stor brist på högskoleutbildad arbetskraft (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16,bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Beslutet omfattade bl.a. en satsning på utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska. Utskottet som stöder regeringens förslag anser att det inte finns anledning för någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandena. I en skrivelse till utskottet daterad (dnr 255-2016/17) har Teologiska Högskolan, , efterfrågat möjligheten att erbjuda högskoleutbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin samt mänskliga rättigheter. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att mycket i och för sig talar för att det behövs fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin på högskolenivå i . Utskottet skulle därför välkomna att regeringen genom en omfördelning inom den befintliga budgetramen för utgiftsområde 16 ser över möjligheten till fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid , . Ett antal yrkanden rör fördelning av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå, bl.a. utifrån bedömningar i kvalitetsutvärderingar, liksom fördelning av medel till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå utifrån kvalitet. Utskottet noterar att regeringen i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) aviserar att en utredning kommer att tillsättas med uppdrag att lämna förslag till ett nytt system för styrning och resurstilldelning. Regeringen anför att utredningen bör omfatta både resurser till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och till forskning och utbildning på forskarnivå. Utredningen bör föreslå ett styr- och resurstilldelningssystem som stöder universitet och högskolor och ger dem incitament att utveckla verksamheten i enlighet med kraven i högskolelagen och högskoleförordningen samt de mål i övrigt som och regeringen har fastställt för högre utbildning och forskning. Detta inkluderar uppgiften att samverka med det omgivande samhället. Styrningen och finansieringen ska enligt regeringen utformas så att den stöder lärosätenas möjligheter att möta de stora samhällsutmaningar som står inför. Utskottet anser att regeringens fördelning av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt anslag för forskning och utbildning på forskarnivå är väl avvägd. Utskottet välkomnar den aviserade utredningen om ett nytt system för styrning och resurstilldelning och anser att detta arbete bör avvaktas. Motionsyrkandena som rör fördelning av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och till deras anslag för forskning och utbildning på forskarnivå avstyrks därmed. Utskottet finner inga skäl för att bifalla motionsyrkanden om övrig resursfördelning. Övriga minskningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna hänvisar utskottet till redovisningen av regeringens satsningar och reformer ovan under avsnittet Anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden samt avstyrka motionerna 2016/17:194 (M), 2016/17:831 (SD) yrkandena 1, 6 och 10, 2016/17:834 (SD) yrkande 8, 2016/17:906 (S), 2016/17:1069 (L) yrkande 3, 2016/17:2228 (SD) i denna del, 2016/17:2506 (SD) yrkande 9, 2016/17:2520 (SD) yrkandena 1 och 8, 2016/17:3038 (C) yrkande 11, 2016/17:3046 (M) yrkandena 1 i denna del och 15–17, 2016/17:3211 (KD) yrkande 1 i denna del och 45, 2016/17:3389 (M) yrkandena 14 och 19, 2016/17:3453 (C) i denna del, 2016/17:3464 (L) yrkande 1 i denna del (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av de resultat som redovisas i propositionen. Därefter följer en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Resultaten för verksamhetsområdet sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 147 f.). Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer om svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 45 f.), som sammanfattas under avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. I budgetpropositionen presenterar regeringen även en samlad resultatredovisning om lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 54 f.), som sammanfattas under avsnitt 1 och återges kortfattat i bilaga 8. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020 (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna i FoU skulle uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar till FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att för räkning uppgick de samlade privata och offentliga investeringarna till FoU 2013, vilket är senast uppmätta samlade år, till av BNP. Enligt () beräknas de statliga anslag som investeras i FoU uppgå till 2016, vilket är en ökning med prisnivå jämfört med . FoU-medlen i statens budget 2015 beräknas därmed av SCB ha motsvarat av BNP. Av de totala FoU-medlen 2016 om anvisades inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Universitet och högskolor tilldelades av dessa medel som direkta forskningsanslag. Dessutom fördelades av anslaget till för forskning och forskarutbildning. Sammantaget uppgår anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå till 2016. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela . Avsättningarna till FoU inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas uppgå till 2016. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finansieras FoU med och inom utgiftsområde 21 Energi med . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgetmedel för FoU. Förutom de medel som är avsatta till FoU i statens budget beräknas investeringar i FoU göras med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen, med ca från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och landstings medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgå till 2016, vilket motsvarar en andel av BNP på . Det är en minskning jämfört med . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU-intensiva i världen. SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2013, vilket är senast uppmätta år. Företagens investeringar i FoU motsvarade 2013 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på 2013 avsattes därmed av BNP på FoU 2013. Indikatorn Vetenskapliga artiklar beskriver antalet vetenskapliga artiklar från , vissa mindre, medelstora och större europeiska länder och från , , och . Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den forskning som bedrivs i ett land är och på den vetenskapliga produktiviteten. , och är de tre länder i världen som producerar flest artiklar per capita. Svenska forskare publicerade ca 15 000 artiklar (fraktionerat[15]) 2015. Forskare i publicerade ca 10 200 artiklar och forskare i ca 15 200 artiklar med samma mått. Från publiceras därmed fler artiklar än från trots att det är ett mindre land. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat , medan den från har ökat och från . Den största ökningen av vetenskaplig produktion har skett i . har tiofaldigat sin publicering av vetenskapliga artiklar och har fyrfaldigat sin produktion . är , efter med 300 000 fraktionerade artiklar , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar. Därefter följer , och . Indikatorn Genomsnittligt antal fältnormaliserade citeringar[16] per artikel eller för olika vetenskapsområden beskriver vilken påverkan ett arbete har på vetenskapen och brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. När kvaliteten på forskning mäts som fältnormaliserade medelciteringar återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklar citeras mest. Skillnaden mellan de tio länder som citeras högst är små. Dock finns det skillnader inom denna grupp som visar på att jämförbara länder ändå skiljer sig åt något avseende citeringsgrad. som har en citeringsgrad på ca 50–över världsgenomsnittet ligger här högre än och , i nivå med och , men lägre än , , och . citeringsgrad ökade , men har därefter fallit något. Artiklar från , , och citeras nu i högre grad än de från . När enskilda forskningsområden för jämförs med världsgenomsnittet ligger medicin och teknik högst, följt av agronomi och naturvetenskap. Även för samhällsvetenskap är trenden positiv. Inom humaniora har publiceringen ökat, vilket har resulterat i ett ökat antal citeringar, dock med en stor variation beroende på ett jämförelsevis lågt antal artiklar. Regeringen anser därför att det är svårt att dra slutsatser av citeringsgraden. Regeringens analys och slutsatser Av regeringens resultatanalys framgår att i takt med den ökade finansieringen har antalet publicerade artiklar från ökat, men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. , med en större publicering per capita, ökar mer med motsvarande finansiering. Även från kommer fler artiklar per capita än från , med motsvarande finansiering. I förhållande till de offentliga anvisade medlen är antalet artiklar ändå jämförelsevis högt i och något högre än från exempelvis , och . Kvaliteten mätt som antalet fältnormaliserade citeringar har ökat . Regeringen framhåller att jämfört med våra konkurrentländer har medelciteringarna ökat mer för än för och . Artiklar av svenska författare citeras nu i nivå med författare från och . Citeringsgraden har däremot ökat mindre än den i , , och . Regeringen konstaterar avslutningsvis att citeringsgraden ökade , men därefter har avtagit, trots att medel har tillförts även efter 2011. Den ökade finansieringen har alltså inte lyckats öka svensk forsknings konkurrenskraft i samma takt som i konkurrentländer. Det övergripande målet för regeringens forskningspolitik är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen ser över målet för forskningspolitiken i samband med propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). I propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) presenteras satsningarna och inriktningen för politiken för de kommande tio åren att närmare. I denna budgetproposition föreslår regeringen att de statliga anslagen för forskning (inklusive medel som anslås inom andra utgiftsområden) bör öka med 2017. , 2019 och 2020 beräknas satsningarna till , respektive . Förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå ska möta de stora utmaningarna som samhället står inför, både nationellt, inom EU och internationellt i övrigt. För detta krävs att forskningsfinansieringen utformas ändamålsenligt och att de resurser som finns används effektivt. Regeringen beräknar att 2020 minska anslagen till och till forskning och utbildning på forskarnivå med respektive eftersom delar av medlen till strategiska forskningsområden inte avses att fördelas. När det gäller universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå, se avsnittet 5 Universitet och högskolor. Strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar och världen står inför flera stora samhällsutmaningar som måste mötas och hanteras för att ett modernt välfärdssamhälle ska utvecklas. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken kopplas till globala samhällsutmaningar som är relevanta för vårt samhälle. Prioriterade globala samhällsutmaningar är klimat och miljö (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 20), hälsa och livsvetenskap samt en ökad digitalisering. Nationellt står även inför flera stora utmaningar som att skapa ett säkert, inkluderande och hållbart samhälle, att förbättra kunskapsresultaten i det svenska skol- och utbildningssystemet samt att utveckla välfärd och ett hållbart arbetsliv utifrån den demografiska utvecklingen (se prop. 2016/17:1 utg.omr. Regeringen föreslår en ny satsning på en nationell forskningsinfrastruktur för insamlande och bevarande av biologiskt material från människor i biobanker. Dessutom föreslås en ny satsning för tvärsektoriell forskning, som kan bidra till att starka forskningsmiljöer effektivt kan utnyttja den registerbaserade infrastrukturen och bidra till dess utveckling. Vidare föreslår regeringen en satsning på att stärka klinisk forskning inom områden där samverkan mellan universitet och högskolor, hälso- och sjukvården och näringslivet är en central del. För att möta hälsoutmaningen satsar regeringen totalt –2020. Regeringen föreslår därför att forskningsanslag anvisas 2017 för klinisk forskning. Modern forskning producerar allt större mängder data, vilket har lett till att forskningen har blivit alltmer datadriven och dataintensiv. Tillgången till stora mängder data har genomgripande förändrat hur forskning bedrivs inom många vetenskapliga discipliner. Den snabba utvecklingen ställer ökade krav på allt kraftfullare och snabbare datorresurser och nätverk, vilket kräver långsiktig planering och effektivt resursutnyttjande. För att ska vara en stark forskningsnation även i fortsättningen bedömer regeringen att det behövs en satsning på digital infrastruktur för att öka kapaciteten att lagra, analysera och överföra data. Detta kommer att främja både högkvalitativ forskning och bättre utnyttjande av forskningsinfrastrukturer. För att möta digitaliseringsutmaningen beräknar regeringen att forskningsanslag bör öka med totalt 2018 och 2019. Just nu pågår den svåraste flyktingsituationen i modern tid. Fler människor än har sökt asyl i , med påföljande frågor om nyanländas etablering och integration. Det innebär stora utmaningar för vårt samhälle och ökade kunskaper om migration och integration, bl.a. kunskap om jämställdhetsaspekter, kan spela en viktig roll i det pågående arbetet med att möta dessa utmaningar. Den nuvarande situationen understryker på så sätt behovet av forskning om migrationens och integrationens alla aspekter samt ökad kunskap om förutsättningarna för att skapa inkluderande samhällen. För att kunna möta denna utmaning satsar regeringen totalt –2020. Jämlikhet är en del av lösningen på de utmaningar som samhället står inför på såväl nationell som global nivå. En viktig uppgift för den svenska forskningen bör därför vara att möta de stora samhällsutmaningarna med forskning för jämlika villkor. För att möta denna samhällsutmaning beräknar regeringen att forskningsanslag bör öka med totalt –2020. Förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap För att möta samhällsutmaningar och stärka konkurrenskraft behövs kunskap inom alla ämnesområden. Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och kunskap bidrar till en ökad förståelse för samhället och dess utmaningar. Den bidrar också med viktig kunskap inom andra ämnesområden och till tvärvetenskaplig forskning. Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning har historiskt ofta prioriterats lågt då deras betydelse för kommersialisering och utveckling av nya varor och tjänster har underskattats. Dessa vetenskapliga områden har därför inte i samma utsträckning som andra kunnat attrahera externa forskningsmedel. För att stärka humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning beräknar regeringen att forskningsanslag bör öka med totalt –2020. Ökad kvalitet i skolan För att stärka den vetenskapliga grunden i lärar- och förskollärarutbildningarna föreslår regeringen att medel avsätts för forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor. De ska syfta till att öka tillgången på forskarutbildade lärare på dessa utbildningar. Medlen ska omfatta utbildningskostnader och lönekostnader för de individer som går utbildningen. bör ges ansvaret att utlysa forskarskolorna. Regeringen föreslår med anledning av detta att forskningsanslag anvisas en anslagsökning med 2017. Regeringen avser vidare att inleda en försöksverksamhet där syftet ska vara att pröva och utveckla modeller för samverkan om praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten med tillstånd att utfärda en lärar- eller förskollärarexamen. Modellerna ska kunna stärka utvecklingen av skolväsendet och undervisningen, öka kvaliteten på den praktiknära forskningen och eventuellt skapa nya former av kombinationstjänster som gör en möjlig forskarkarriär mer intressant för en lärare eller förskollärare. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor anvisas 2017 för en försöksverksamhet som syftar till att stärka skolväsendets och lärar- och förskollärarutbildningarnas vetenskapliga grund (ibland benämnt forskningsanknytning). För att stärka arbetslivsforskningen föreslår regeringen i denna proposition en anslagsökning med för arbetslivsforskning och samordnande insatser till för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Regeringen beräknar en ökning av Fortes forskningsanslag med 2018 och ytterligare en ökning med 2019 (se prop. 2016/17:1 utg.omr. Rymdverksamhet är av strategisk betydelse för samhället. Rymdforskning ger oss ny och unik kunskap om livsbetingelserna på jorden och i universum. Forskning baserad på satellitdata om tillståndet på jorden, i haven och i atmosfären är helt avgörande för att förstå och hantera den globala klimat- och miljöutmaningen. Samhället är beroende av rymdtekniken för t.ex. navigation, logistik, exakt tid, väderprognoser, telekommunikation och miljö- och klimatövervakning. sker omfattande förändringar av rymdverksamheten i och globalt, vilket ställer krav på nya arbetssätt, verktyg och förstärkta resurser. För att stärka rymdforskning och rymdverksamhet beräknar regeringen att Rymdstyrelsens forskningsanslag bör öka med totalt 2018 och 2019. Ökat nyttjande av forskningsinfrastrukturer För att stärka tillväxten och möta de globala samhällsutmaningarna är det viktigt att forskningsinfrastruktur nyttjas av många olika aktörer i olika konstellationer och attraherar nya aktörer i systemet.