bet · H301NU7 · 2016-01-27 00:00:00 — Vidare följer av 8 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) att regeringen inte utan bemyndigande får förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får heller inte utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. I 8 kap. 4 § andra stycket föreskrivs att regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt får minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringens återrapportering till om När det gäller regeringens återrapportering till om de statliga företagen överlämnar regeringen en skrivelse till där den redogör för förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att redogöra för statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Utskottet framhöll vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör underlag för att ska kunna följa och granska regeringens förvaltning av de aktuella företagen (bet. 2015/16:NU4). När det gäller det statligt ägda kan nämnas att utskottet i betänkandet Förtydligande av uppdraget för (bet. 2009/10:NU23) framhöll vikten av att regeringen fortlöpande – och på initiativ – håller informerad om utveckling och verksamhet. Detta ansåg utskottet vara angeläget oberoende av majoritetsförhållandena i och därmed vilken regering som har ägaransvaret för bolaget. Detta förhållande lyfter också fram i sin här aktuella rapport och menar att den återrapportering som sker till främst sker i form av den skrivelse om statliga företag (innehållande en verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande) som regeringen lämnar till . Viss information ges också i budgetpropositioner och årsredovisningen för staten. Enligt visar en genomgång av nämnda dokument för åren 2010–2014 att regeringens återrapportering inte beskriver utveckling och strategier i någon större omfattning eller hur uppfyllelsen av uppdraget förhåller sig till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050. I regeringens skrivelse framförs att när det gäller regeringens rapportering till , rekommenderar att regeringen bör bli mer transparent, utförlig och kvalitativ i redovisningen av strategier och utveckling. Detta för att ska kunna bedöma om bolaget är ett konkurrenskraftigt och ledande företag i energiomställningen och därigenom bidrar till att uppnå EU:s klimat- och energimål. Regeringen anför att den delvis håller med om att den nuvarande återrapporteringen inte i tillräcklig omfattning behandlar bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål och EU:s antagna tvågradersmål till 2050. Regeringen avser därför att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av bolagets strategier, utveckling och bidrag till EU:s 2020-mål till genom utskotten. Information i budgetpropositionen om statliga företag Förvaltning av statligt ägda företag I budgetpropositionen finns i avsnittet Politikens inriktning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 s. 69 f.) ett avsnitt om statliga företag med rubriken ägande med värdeskapande i fokus. Där konstateras att den statliga bolagsportföljen innehåller 49 hel- och delägda bolag varav två är börsnoterade. Vidare konstateras att bolagen representerar stora värden och sammantaget är en av största arbetsgivare. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. I budgetpropositionen anges vidare att bolag med statligt ägande ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad ska enligt propositionen drivas enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. Utvecklingen av förvaltningen av bolagen med statligt ägande bör enligt regeringen fortsätta. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de har allmänhetens förtroende. Det betyder att bolagen ska vara föregångare i hållbarhetsfrågor, t.ex. jämställdhet, affärsetik, miljö och socialt ansvarstagande. Att fastställa och följa upp mål för bolagen med statligt ägande är enligt vad som anförs i budgetpropositionen ett viktigt verktyg i regeringens styrning av bolagen. Det övergripande syftet med målen är att säkerställa att verksamheten i bolagen bedrivs effektivt och långsiktigt, vilket säkerställer värdeskapande och att i förekommande fall särskilt beslutade samhällsuppdrag utförs väl. Måluppföljning utgör en central del i dialogen mellan bolagen och staten som ägare. Vid de regelbundna ägarmötena, då företrädare för bolag respektive ägare träffas, följs bolagens prestation upp i förhållande till fastställda ekonomiska mål, hållbarhetsmål och, i förekommande fall, uppdragsmål. När det gäller ekonomiska mål för de statligt ägda företagen sägs i propositionen att dessa syftar till att säkerställa värdeskapandet i bolagsportföljen genom att verksamheten i bolagen med statligt ägande bedrivs effektivt som de finansiella riskerna hålls på en rimlig nivå. Bolagen ska uppnå de ekonomiska målen långsiktigt över en konjunkturcykel. arbetar aktivt med att säkerställa att de ekonomiska målen är tydliga, att de fastställs i dialog med bolagen, att målen blir både ambitiösa och realistiska samt att de regelbundet följs upp. En central utgångspunkt vid fastställandet av ekonomiska mål är kostnaden för eget kapital, eftersom denna kostnad avgör om staten som ägare får en rimlig kompensation för det risktagande som ägandet innebär. Utifrån bl.a. kostnaden för eget kapital fastställs för varje bolag mål för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. ser löpande över i vilken utsträckning ett bolags interna och externa förutsättningar förändras. En revidering av de ekonomiska målen kan föranledas av exempelvis väsentliga förändringar i bolagets marknadsförutsättningar, strategi eller risk- och räntenivå, liksom av större förvärv eller avyttringar. Statligt ägda företag ska enligt vad som anförs i budgetpropositionen integrera hållbarhetsfrågor i sin affärsstrateg och löpande verksamhet. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet och bolagen ska vara föregångare när det gäller hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Styrelsen och företagsledningen ska ta ett tydligt ansvar för ett statligt bolags hållbarhetsutmaningar samt arbeta efter långsiktiga, utmanande och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Av de 49 bolagen med statligt ägande hade /15 så gott som alla fastställt hållbarhetsmål. Uppföljningen av hållbarhetsmålen, som sker med etablerade verktyg, är en viktig och integrerad del i styrningen av de statligt ägda företagen. Bolagen ska i samband med publiceringen av sin årsredovisning, redovisa och publicera en hållbarhetsredovisning enligt riktlinjer från Global Reporting Initiatives (GRI). har ett etablerat nätverk för hållbart företagande i syfte att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyten och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande kring hållbart företagande. Som en del av löpande analys av bolagen med statligt ägande analyseras även bolagens arbete med hållbart företagande. Analysen syftar till att öka kunskapen om bolagens hållbarhetsutmaningar och utgår från en bred omvärldsanalys som beaktar globala trender, risker och möjligheter kopplade till den värdekedja respektive bolag verkar i. identifierar relevanta analysområden och analyserar sedan hur bolagen arbetar för att hantera risker och möjligheter inom de utvalda områdena. Resultatet av analysen används i dialogen mellan ägare och bolag, i styrelsenomineringsprocessen, i processen för att fastställa ekonomiska mål och i förekommande fall i processen för att fastställa uppdragsmål. kommer analysen i än större utsträckning att vara en integrerad del i processen för att fastställa ekonomiska mål. Det av staten helägda är en av största elproducenter. efter omregleringen av den svenska elmarknaden (1996) inledde en internationell expansion. Bolagets profil har förändrats från ett svenskt företag med fokus på vattenkraft och kärnkraft till en av största el- och värmeproducenter. omsatte och är därmed det omsättningsmässigt största bolaget i den statliga bolagsportföljen. produktionsmix består av vattenkraft, kärnkraft, kolkraft, naturgas, vindkraft och biomassa. Bolaget bedriver även verksamheter inom eldistribution och fjärrvärme. hade 6,2 miljoner elkunder, 3,2 miljoner elnätkunder och 1,9 miljoner gaskunder och var organiserat i två geografiska regioner: och /. Till skillnad från den nordiska verksamheten är europeiska verksamhet till övervägande del baserad på fossil kraft. I budgetpropositionen anges att energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Den är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vidare anförs att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. tillsatte regeringen en kommitté i form av en parlamentariskt sammansatt kommission som har i uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Enligt direktiven till kommittén (dir. 2015:25) ska särskild tonvikt läggas på den framtida försörjningen med el. • ta del av och närmare analysera tillgängliga bedömningar av hur det framtida behovet av energi förväntas mötas enligt olika prognoser och scenarier och ställa samman två eller flera scenarier för tillförsel, överföring, användning och lagring av energi på • identifiera vilka förändringar i regelverken som kan komma att krävas för en samhällsekonomiskt effektiv utveckling av energisystemet och lägga särskild vikt vid försörjningen med el • ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen efter perioden –2030. Kommissionen ska vidare enligt direktivet följa andra pågående initiativ och processer med koppling till tillförsel, överföring, användning och lagring av energi och energipolitiken i övrigt samt föra en dialog med närmast berörda myndigheter, främst , , , Miljömålsberedningen (M 2010:04) och övriga berörda myndigheter. I kommissionens uppdrag ligger också att medverka till en bred diskussion om energifrågorna bland alla berörda intressenter. Uppdraget ska redovisas . , vid utskottets behandling av redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2013/14:140, bet. 2013/14:NU4), avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en översyn av uppdrag samt ett yrkande om att inte ska åläggas några restriktioner att ansöka om, undersöka och förbereda för uppförande av ny kärnkraft. Båda yrkandena motsvarar vad som framförs i dessa delar i den här aktuella motionen 2015/16:2893 (SD). Utskottet hänvisade i båda dessa fall till det förtydligande av uppdrag som fastställde 2010. Yrkandena följdes upp i en reservation (SD). I samma betänkande avstyrkte ett enigt utskott vidare ett motionsyrkande (SD) om uppköp av mikroproducerad el. Utskottet framhöll att det är bolagsledningen som ansvarar för den löpande verksamheten och operativa beslut, och att detta inte är en fråga för att avgöra. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I betänkandet framhöll utskottet att en ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande för . Som en följd av beslut antogs en ny bolagsordning för vid en extra bolagsstämma . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag • affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion • tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster • bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet, • äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter • för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. ställer regeringen krav på de statliga bolagen att de ska ta fram mål om hållbarhet för den egna verksamheten och strategier för att nå dem. har antagit uppföljningsbara miljörelaterade hållbarhetsmål i syfte att möta regeringens krav. fastställde hållbarhetsmål för företaget i linje med EU:s 2020-mål om reduktion av koldioxidutsläpp, ökning av förnybar produktion och ökad energieffektivisering. Regeringen anger i skrivelsen att föremålet för verksamhet enligt bolagsordningen är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I propositionen Förtydligande av uppdraget för (prop. 2009/10:179) angav regeringen att om ett traditionellt energibolag ska vara konkurrenskraftigt även på en framtida energimarknad krävs att det är med i omvandlingen till en miljömässigt hållbar energiproduktion. Regeringen angav vidare att en sådan omvandling inte innebär någon kortsiktig omvandling av till ett nischbolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion utan att startpunkt för förändringsprocessen är en internationell verksamhet och en bred produktionsportfölj. Regeringen har sedan den tillträdde vidtagit flera åtgärder för att stärka styrningen av . Ett av de viktigaste verktygen för styrningen av de statligt ägda bolagen är rekryteringen av styrelseledamöter till bolagen. Utvecklingen av energimarknaden och utmaningen att nå bolagets strategiska hållbarhetsmål i av förändring ställer höga krav på ökad kunskap om energisektorn, teknikförståelse och nytänkande inför omställningen. Mot bakgrund av detta utsåg ägaren vid årsstämman två nya ledamöter till i för att ytterligare förstärka bolaget i dessa avseenden. En integrering av hållbarhetsfrågorna i verksamheten är en självklar del i en långsiktig strategi och i affärsutveckling. Det är därför styrelsens ansvar, och inte bolagsstämmans, att fastställa de strategiska hållbarhetsmålen. Bolaget har självt bäst kunskap om vilka hållbarhetsutmaningar som är mest relevanta och väsentliga för verksamheten, bl.a. utifrån de branscher och länder som bolaget är verksamt i. Vid ägardialogerna mellan ägaren och bolaget sker en löpande uppföljning av hållbarhetsmålen. Verksamhetsföremålet i bolagsordning bör emellertid enligt regeringens uppfattning inte tolkas så att det finns en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från uppdraget att vara marknadsmässig. uppdrag förtydligades 2010 (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Syftet var att komma till rätta med en otydlighet i den bolagsordning som gällde då, enligt vilken en avvägning behövde göras mellan affärsmässighet och att vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt hållbar svensk energiförsörjning. Denna otydlighet hade bl.a. påtalat. Mot den bakgrunden föreslog den förra regeringen det förtydligandet att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I propositionen framhöll regeringen att lönsamheten är grundförutsättningen för hela verksamhet och överlevnad och att en marknadsmässig avkastning därför måste vara utgångspunkten för all verksamhet i . Den europeiska energimarknaden, på vilken är en viktig aktör, genomgår en stor förändring som kommer att pågå under en överskådlig framtid. Vid den löpande ägardialogen som genomförs mellan företrädare för regeringen respektive bolaget görs en uppföljning av bl.a. bolagets ekonomiska mål och hållbarhetsmål. Genom de löpande ägardialogerna och den ovan nämnda rekryteringen till styrelsen har regeringen stärkt styrningen av och skapat förutsättningar för bolaget att även framöver utföra sitt uppdrag och därigenom bidra till en hållbar energiförsörjning. Med anledning av vad som framförs i motion 2015/16:2893 (SD) om och kärnkraft kan nämnas att regeringen i sin skrivelse framför att på eget initiativ har fryst sitt tidigare arbete med att utreda ersättningsreaktorer för befintliga kärnkraftsreaktorer i . Detta i avvaktan på resultatet från den parlamentariskt sammansatta som regeringen tillsatte (dir. 2015:25). Kommissionens uppdrag är, som tidigare nämnts, att se över det framtida behovet av energi utifrån aktuell och befintlig forskning, identifiera vilka utmaningar och möjligheter som finns för den framtida energiförsörjningen och ta fram underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Regeringens intention är att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering och att ska ha förnybar energi. I sammanhanget och kärnkraft kan det även nämnas att energiminister i ett svar på en skriftlig fråga från (M) (fr. 2014/15:483) Nedläggning av svensk kärnkraft framförde följande: Jag vill börja med att påpeka att de flesta bedömare räknat med att två – tre kärnkraftreaktorer kommer att stängas . Beslutet kom därför inte som en överraskning. Redan innan regeringen kom till makten bedömde vi att denna situation skulle uppstå. Regeringspartierna var tidigt ute med att flagga för en parlamentarisk som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Regeringens ingång i dessa samtal är att ska ha förnybar energi. Beslutet om tidigareläggning av stängning av och har tagits självständigt av . Regeringen har inte utövat någon ägarstyrning i denna fråga. Syftet med höjningen av effektskatten är inte såsom frågeställaren anför att öka de fasta kostnaderna för kärnkraften. Höjningen av effektskatten görs dels för att beakta förändringar i allmänna prisutvecklingen och realvärdesäkra skatteintäkterna, dels för att skapa ytterligare finansiellt utrymme. De främsta anledningarna till att kärnkraftverken läggs ned är att de nått sin tekniska livslängd, att elpriset mer än halverats och att prognoserna inte visar på någon större förändring. Att anläggningar tas ur drift på grund av lönsamhetsproblem är något som sker på många håll i världen. I regeringens skrivelse anförs följande. befinner sig nu i en omfattande omställning av sitt energisystem till en högre andel förnybar produktion. Vattenfallkoncernen är hel- eller delägare till fyra brunkolseldade kraftverk i de tyska delstaterna . beslutade att utreda olika strategiska alternativ för den tyska brunkolsverksamheten i syfte att skapa en ny hållbar ägarstruktur. meddelade i ett pressmeddelande att bolaget inleder försäljningen av samtliga sina brunkolsrelaterade produktions- och gruvtillgångar i samt att potentiella anbudsgivare är inbjudna att anmäla sitt intresse för dessa tillgångar. Enligt pressmeddelandet kommer försäljningsprocessen att fortgå . I skrivelsen anförs vidare att processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten drivs av och är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Ägaren kan ta ställning till en affär om brunkolsverksamhet först när den presenteras. Som företrädare för staten som ägare till kommer regeringen att noggrant följa processen. Om det blir aktuellt för att genomföra en avyttring av brunkolsverksamheten, är det styrelsens ansvar att ta initiativ till en s.k. ägarsamordning, som syftar till att nå ett ställningstagande som såväl styrelsen som ägaren kan ställa sig bakom. Att en ägarsamordning ska ske framgår såväl av statens ägarpolicy (vilken ingår som en del av regeringens skrivelse till med redogörelsen för företag med statligt ägande, senast skr. 2014/15:140) som av styrelsens egen arbetsordning. finns det ingen sådan ägarsamordning att ta ställning till. godkände regeringens förslag till ett förtydligande av uppdrag. Ett aktiebolag ska, genom att bedriva sådan verksamhet som anges i verksamhetsföremålet, uppnå syftet med verksamheten, dvs. att bereda aktieägarna vinst. Det är självfallet viktigt att bolagen på ett föredömligt sätt arbetar strategiskt med hållbart företagande. har också fastställt mål för detta arbete, vilket också är ett arbete som löpande följs upp vid ägardialogerna. Med anledning av vad som anförs i motion 2015/16:2893 (SD) om uppköp av mikroproducerad el kan nämnas att , om inget annat är avtalat, betalar plus per kWh för den inmatade överskottselen . Skälet till detta är enligt bolaget att man vill stötta utvecklingen av den småskaliga förnybara elproduktionen. behandlade utskottet ett liknande motionsyrkande om statliga företag och investeringsskydd som det här aktuella om och investeringsskydd (mot. 2015/16:125 [V]) i betänkandet om statliga företag (bet. 2015/16:NU4). Utskottet avstyrkte yrkandet och framhöll i sitt ställningstagande bl.a. att frågor om eventuella rättsliga åtgärder som enskilda statliga bolag vidtar likt de som beskrivs i den aktuella motionen är ett ansvar för bolagens styrelser och ledningar. Motionsyrkandet följdes upp i en reservation (V). I statens ägarstyrningsdokument (Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande) anges ramverket för bolagsförvaltningen samt klargörs förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn redogör regeringen för sitt förvaltningsmandat och sin inställning i viktiga principfrågor kring ägarstyrning och bolagsförvaltning. Statligt ägda bolag är liksom aktiebolag som ägs av andra underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid denna utövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. I motion 2015/16:125 (V) menar motionärerna att de stora skadeståndskrav som rest gentemot den tyska staten på grund av den tyska kärnkraftsavvecklingen är orimliga. Vidare framförs att regeringen bör agera för att ska dra tillbaka skadeståndskraven. Med anledning av en interpellation (ip.