bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Regeringen avser att bygga ut lärarutbildningen med 3 600 platser i ett försök att minska lärarbristen, trots att flera lärosäten inte kan fylla sina platser och trots att ett stort antal studenter inte fullföljer utbildningen. Liberalerna avvisar regeringens förslag och anslagen i fråga minskas sammantaget med 2017. Lärarutbildningen behöver centraliseras till färre orter. Valmöjligheterna för studenterna ökar då genom fler ämnesinstitutioner på ett minskat antal utbildningsorter eftersom ett större lärosäte kan erbjuda fler ämnen än mindre lärosäten. Ämneslärarutbildningen koncentreras därför till de högst rankade och största universiteten , , , , och . Den stora spridningen av ämneslärarutbildningen till många små högskolor riskerar att medföra dålig kvalitet och ökar lärarbristen i de mindre skolämnena. De praktisk-estetiska högskolorna och de tekniska universiteten ska dock kunna fortsätta att utbilda ämneslärare i sina ämnen. Utbildningen för förskollärare och grundskollärare bör bibehållas på nuvarande orter men utbildningen för högstadielärare och gymnasielärare bör endast erbjudas på universiteten för att garantera en god kvalitet i ämnesutbildningen. Liberalerna fördelar ungefär 2 600 platser på lärosätena till de sex ovan nämnda universiteten och anslagen omfördelas därefter. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier, men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Regeringen bygger ut antalet platser, men i stället föreslår Liberalerna en kvalitetssatsning på de humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningarna. Skälet är att dessa utbildningar har låg andel lärarledda timmar. Förbättringen sker i form av en förhöjd ersättningsnivå med per student. För att finansiera denna reform justerar Liberalerna antalet platser på vissa högskolor och omfördelar anslag med sammanlagt . Liberalerna föreslår en ökning på vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt ca och en minskning på vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . Liberalerna föreslår även en minskning på vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . På anslaget Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet föreslår Liberalerna en minskning med . Vidare föreslås en ökning med på anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Liberalerna föreslår även en minskning i förhållande till regeringens förslag med på anslaget Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Med Liberalerna och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och vi vill fortsätta prioritera forskningen. Stora investeringar i forskning och innovation är avgörande för framtid. Under Liberalernas ledning presenterade alliansregeringen två forsknings- och innovationspropositioner som sammantaget innebar att nivån på de årliga statliga forskningsanslagen höjdes med . Det var en ökning med . Liberalerna anser att de historiskt stora satsningarna på forskning och innovation måste fortsätta. I en skrivelse till utskottet daterad (dnr 255-2016/17) har Teologiska Högskolan, , efterfrågat möjligheten att erbjuda högskoleutbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin samt mänskliga rättigheter. Liberalerna vill i det sammanhanget framhålla att mycket i och för sig talar för att det behövs fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin på högskolenivå i . Liberalerna skulle därför välkomna att regeringen genom en omfördelning inom den befintliga budgetramen för utgiftsområde 16 ser över möjligheten till fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid , . Anslag inom utgiftsområde 16 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 16 inte får överstiga 72 2017 (bet. 2016/17:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tillstyrkas. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2016/17:3211 (KD). Småbarnsgrupperna i förskolan är alltför stora. För barnet är det viktiga hur många vuxna och hur många andra barn som det enskilda barnet behöver förhålla sig till i förskolan. vill att kommunerna inför ett tak för barngruppernas storlek i förskolan, om högst tolv barn för åldrarna 1–och högst 15 barn för åldrarna 4–. finns ett statsbidrag som utgår till kommuner som minskar barngruppernas storlek. Statsbidraget utgår om kommunerna minskar barngrupperna med ett barn men även till de kommuner som inte ökar barngrupperna. Det saknas dock ett mål för barngruppernas storlek och de kommuner som faktiskt satsar på små barngrupper premieras för dåligt. Utformningen av det nuvarande systemet är därför inte optimal. föreslår att fördelningen av statsbidraget förändras genom att målet om högst tolv barn i småbarnsgrupperna inkluderas och att de kommuner som uppnått, eller visar att de arbetar mot, detta mål får del av satsningen. Utformningen bör likna den s.k. kömiljarden som tidigare fanns i sjukvården, med en tydlig koppling till prestation. Liksom tidigare ska administrera statsbidraget. avsätter ytterligare för att minska barngrupperna i förskolan. Med en ökad kvalitet är det rimligt att höja taket i maxtaxan för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. för hushåll med högre inkomster. föreslår därför att maxtaxan höjs . vill att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om enbart egna barn och anhörigas barn i hemmet. För att få del av barnomsorgspeng för egna barn och anhörigas barn bör kraven på pedagogiskt innehåll inte vara lika högt ställda. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad och betraktas som inkomst och vara skattepliktig. Barnomsorgspengen kan inte tas ut som föräldraförsäkring eller ersättningar från andra transfereringssystem. Barnomsorgspeng för egna barn gäller barn . avsätter för att införa en barnomsorgspeng för egna barn. En av budgetsatsningar är ett speciallärarlyft där lärare erbjuds att komplettera sin grundutbildning med en speciallärarutbildning av lönen. Reformen innebär att den ordinarie undervisningen kan fungera bättre för samtliga elever, när elever som behöver speciellt stöd får det. Speciallärarlyftet är också ett sätt att öka karriärvägar för lärare och därmed öka statusen i yrket, samt ett sätt att förbättra arbetsmiljön i klassrummet. anslår mer än regeringen till 2020 till Speciallärarlyftet. Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Dessa får statligt finansierade lönelyft på ca respektive utan att lämna undervisningen och eleverna. Det är därför beklagligt att regeringen stoppat den utbyggnad av karriärlärartjänstsystemet som Alliansen drivit på för. menar att karriärlärartjänsterna behöver bli fler, inte färre, samt att det behövs fler förstelärare i utanförskapsområden. vill förstärka reformen vilket innebär ett tillskott med 2017, 2017, 2018 och 2019. Genom att fler skickliga lärare söker sig till de skolorna med störst utmaningar leder det till en ökad kvalitet på undervisningen i dessa skolor. För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslår en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. Reformen innebär att närmare 3 000 personer får behörighet som lärare i svenska som andraspråk, och den kostar 2017–2020. En god kunskapsutveckling kräver också en bra skolmiljö och elevhälsa. Eleverna som mår bra lär sig bättre. En väl utvecklad elevhälsovård främjar också det förebyggande arbetet med psykisk ohälsa hos barn och unga. föreslår därför en förstärkning på elevhälsovården jämfört med både dagens nivå och regeringens förslag i budgetpropositionen . tillför elevhälsovården totalt 2017–2020, dvs. föreslår också att en elevhälsogaranti införs så att man får kontakt med elevhälsan . bedömer att personer som går yrkesvuxenutbildningar eller utbildningar inom har långt större möjlighet att få ett arbete efter utbildningen än efter en arbetsmarknadsutbildning upphandlad av Arbetsförmedlingen. Genom att avveckla arbetsmarknadsutbildningarna försvinner ca 3 150 helårsplatser inom arbetsmarknadsutbildningen. I stället anslår medel för att skapa fler platser inom yrkesvuxutbildning. Yrkesvux är yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. Med satsning på 537 miljoner utöver regeringens anslagna medel 2017 skapas alltså ytterligare ett stort antal platser inom yrkesvux utöver vad regeringen anslår. som tillsattes av alliansregeringen och överlämnade sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97) till regeringen med en rad förslag på yrkesutbildningens område. I utredningen identifierades en rad branscher där det råder rekryteringssvårigheter till yrken som inte kräver eftergymnasial utbildning. Det är t.ex. kockar, lastbilsmekaniker, medicinska sekreterare och installationselektriker. Inom smalare branscher råder det brist på glasmästare, fastighetstekniker, bagare eller konditor och många fler. Den stora bristen på utbildade läkare, sjuksköterskor och barnmorskor leder till mindre tillgänglighet i vården. Därför anslår resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier med 2017, 2018, 2019 och 2020. Nyutbildade sjuksköterskor har generellt sett goda teoretiska kunskaper, men begränsad praktisk erfarenhet, trots att cirka en fjärdedel av utbildningstiden består av verksamhetsförlagd praktik. Den verksamhetsförlagda praktiken ser dessutom olika ut på våra lärosäten både när det gäller omfattning och innehåll. Utvecklingen i vården har dessutom blivit alltmer specialiserad, vilket ställer högre krav på specialistkunskaper vilket ofta även gäller nyutbildade sjuksköterskor. En obligatorisk AT-tjänstgöring skulle bidra till att öka nyutbildade sjuksköterskors praktiska färdigheter. vill därför se över möjligheten att införa en obligatorisk AT-tjänstgöring på försök för alla nyutbildade sjuksköterskor med efterföljande utvärdering. Enligt SCB har av befolkningen någon form av hörselproblem. Behovet av audionomer är stort eftersom det är angeläget att tekniska och pedagogiska lösningar förbättras och kommer fler till del. Det finns möjlighet att läsa till audionom vid , , och . Trots detta präglas arbetsmarknaden av brist på såväl nyutexaminerade som erfarna audionomer. Vi vill därför se över möjligheten att utöka antalet högskoleplatser på audionomprogrammet. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Eftersom är ett litet land med begränsade resurser har vi inte råd att enbart fördela resurserna jämnt för högskola och forskning. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. För att möjliggöra detta krävs kompetenta högskolelärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö samt studiesocial trygghet. Kristdemokratisk högskolepolitik har därför sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Studenten ska stå i centrum för utbildning – och bildning. Eftersom är en kunskapsnation är utveckling av ny kunskap central för att ska vara konkurrenskraftigt. Det säkerställer välfärden på . Den högre utbildningen och forskningen måste tillvarata intresserade talanger för att hålla konkurrenskraftigt. Därför behöver det finnas möjligheter att studera eller forska oavsett om man är nybliven student eller ensamstående tvåbarnsförälder. värnar akademins autonomi. anser att universiteten ska ha ett brett utbildningsutbud och huvuddelen av forskningsmiljöerna. Högskolorna ska ha ett smalare och vassare utbud av grundutbildning, en bra forskningsanknytning i samarbete med universitet samt bedriva statsfinansierad forskning där man är nationellt eller t.o.m. internationellt ledande. I en skrivelse till utskottet daterad (dnr 255-2016/17) har Teologiska Högskolan, , efterfrågat möjligheten att erbjuda högskoleutbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin samt mänskliga rättigheter. vill i det sammanhanget framhålla att mycket i och för sig talar för att det behövs fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin på högskolenivå i . skulle därför välkomna att regeringen genom en omfördelning inom den befintliga budgetramen för utgiftsområde 16 ser över möjligheten till fler platser för utbildning inom den östkyrkliga traditionen och teologin vid , . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och –2024 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapital-tillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet. 4.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt tabell 1.1. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:194 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbare validering av migranters examina och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:351 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kursen entreprenörskap, t.ex. genom Ung Företagsamhet, ska tillgängliggöras för fler gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen till den högre utbildningen i enlighet med vad föreslår i sin budgetmotion för att öka kvaliteten på undervisningen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att akademiker med naturvetenskaplig examen ska erbjudas två terminers betald pedagogisk utbildning för att bli behöriga gymnasielärare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:832 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra matkvaliteten i den svenska förskolan genom främst införandet av tillagningskök och användandet av närodlade råvaror och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:833 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen som man ger dessa kompensatoriska uppgifter, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:834 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolan bör utveckla ett nära samarbete med det lokala näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på yrkesgymnasium och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa teknikgymnasium i det svenska skolsystemet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en satsning på studievägledning och yrkesvägledning i den svenska gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge möjlighet för lärare på högskolan att undervisa i gymnasiet och att staten går in med medel för detta, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ungdomar som inte blivit anställbara genom sitt första gymnasieval en andra chans genom att erbjuda två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:835 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortbilda lärare enligt ett certifieringssystem och på två nivåer, en basnivå samt en mer avancerad nivå, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utbildningstrappa där tydliga kravs ställs på att agera för lärarkollegor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en tydlig individuell lönetrappa som följer ansvar och utbildningsnivå och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med s.k. jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner dit elev som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas med omedelbar verkan och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att värna landsbygdsskolorna, inte minst de bygdeskolor som fortfarande finns kvar, och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en satsning på barn med särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av obligatorisk förberedelseklass för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en matreform i den svenska och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en satsning på studievägledning och yrkesvägledning i den svenska skolan och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en satsning på skolmiljön i den svenska och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:906 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vikta basanslagen för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1068 av m.fl. (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa yrkesskola och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1069 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ämneslärarutbildningen bör koncentreras till färre orter för att uppnå högre kvalitet och effektivitet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en kommission för studiero i skolan och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt utökning av antalet förstelärare, särskilt i utanförskapsområdena, och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att huvudmännen efter en viss tids tjänstgöring ska erbjuda alla lärare inom och gymnasiet en längre vidareutbildning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1375 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell plattform som arbetar med SYV-frågor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1382 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att införa gemensam skolklädsel på frivillig basis och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1384 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska införa och driva en nationell databank över inspelade lektioner och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1386 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter till förlängd utbildning för alla dem som läser på idrottsgymnasium och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1387 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en statlig fond för att säkerställa befintlig personal på landsbygdsskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2228 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2474 av m.fl. (V): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver fortsätta satsningarna på YH-utbildningar så att de kan etableras i fler sektorer och län, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2489 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka statsbidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider för att täcka nuvarande behov och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2493 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en barnomsorgspeng som också ska gälla för vård av egna barn och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2506 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka dagens antal utbildningsplatser med ytterligare 300 så att bristen på barnmorskor kan åtgärdas och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslaget för kvalitetssäkrande åtgärder med och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett särskilt stimulansbidrag för att höja matkvaliteten inom barnomsorgen och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslagen till SKL för att ta fram en handlingsplan för särbegåvade för förskolan och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen för barnomsorg samt att ålägga samtliga kommuner att tillhandahålla s.k. nattis om efterfrågan finns och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2520 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka basanslagen till forskningen inom högskolorna och dra ned motsvarande summa för strategiska satsningar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa begreppet konstnärlig forskning och inlemma detta anslag i högskolornas basanslag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C):