bet · H301KU19 · 2016-04-13 00:00:00 — Men det finns inget skydd för själva uppdraget, alltså tillgången till opartisk samhällsinformation, nyheter och så vidare via radio och tv. Vi menar att grundlagsskyddet behöver utformas så att det hindrar att själva public service-uppdraget inskränks. Däremot tycker vi att det bör kunna utvidgas. uppfattning är att det bör utredas hur ett sådant grundlagsskydd ska utformas, och därmed yrkar jag bifall till reservationen. Detta är ett motionsbetänkande med motioner från allmänna motionstiden, och mediepolitiken är verkligen i fokus i debatten. Det är bra. Regeringen har precis som sa tillsatt en medieutredning, och det pågår också mer utredningsarbete. Människor i har rätt till nyheter i hela landet, om hela landet och från hela landet. behandlade vi regeringens proposition om presstödet. Det blev förbättringar för pressen. De digitala upplagorna får också räknas in. Ett annat beslut vi tog då var att vi vill se en sänkning av reklamskatten, och det finns nu aviserat . Vi har en regering som går från ord till handling, och det händer positiva saker. Även det särskilda stödet för att tidningar ska kunna bedriva teknikutveckling, just för att möta fler människor som kan läsa dem, kommer att komma igång . kommer de första ansökningarna att behandlas i . fyller tryckfrihetsförordningen , men hur fritt är ordet egentligen? har ju halkat ned på den listan, fick vi höra på nyheterna . Det fria ordet hotas av ständigt hat och ständiga hot. Hat och hot har blivit en obehaglig och högst närvarande del av en journalists vardag, och det är naturligtvis någonting som är det verkliga hotet mot mediesamhället. Det finns det en särskild diskussion om i betänkande KU18, som vi också debatterar . Frågorna när det gäller utvecklingen av mediesamhället är många. Den är inte bara en fråga för KU och kulturutskottet utan egentligen för hela vårt samhälle. Det handlar om infrastrukturen och om hur vi lär unga människor - och kanske också vuxna människor - källkritik. Det handlar om hur vi motar hatet och hoten för att just behålla det fria ordet och ett samtalsklimat som är rimligt. Vi måste vara noggranna och se hur vi med politiska medel kan understödja ett gott journalistiskt arbete i hela landet. Jag känner mig väldigt trygg när det gäller public service. En absolut majoritet av partier vill värna ett starkt och oberoende public service; det är som svävar på målet och tycker att det väl egentligen inte är så nödvändigt. Utanför vårt hus är dock debatten kreativ och bred om vad som borde få kallas public service och vilka som borde få göra anspråk på public services anslag. Det är inte en fråga för debatten här , men det kan möjligtvis bli en fråga för debatten framgent. Det pågår som sagt utredningsarbete både om evenemangslistan och om mediesamhället för framtiden. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och alltså avslag på samtliga motioner. Jag räcker upp handen och erkänner att jag har ett beroende. Jag är beroende av nyheter. Det finns en benämning på det, en engelsk sådan, newsaholic. Direkt när jag vaknar och öppnar ögonen sträcker jag ut handen efter mobilen eller Ipaden och skannar internationella, lokala och sociala medier. Morgonen fortsätter med att jag läser pappersupplagorna av lokaltidningarna och har nyhetsprogrammen på tv i bakgrunden. Under resten av dagen när jag detta beroende av TT-flash och ständiga uppdateringar via mobilen eller datorn. Detta beroende är jag på intet sätt ensam om. Det delar jag med många i vårt nyhetstörstande och upplysta land, inte minst i den här byggnaden. Och tillgång till fria, heltäckande och allsidiga medier är ju grundbulten i vårt demokratiska samhällssystem och av absolut vikt att slå vakt om. betänkande nr 19 hanterar ett antal motioner som berör just massmediefrågor, såsom villkor för nyhetsbevakning i hela landet, särskilt i en utveckling av en alltmer dominerande digital miljö, distribution av tidningar, presstöd, reklam, nordiska samsändningar och så vidare. Jag kommer att uppehålla mig vid några av de frågor som lyfts fram i motionerna. I takt med utvecklingen av den digitala miljön har förhållandena för vad vi lite vanvördigt kallar gammelmedier förändrats. Minskade upplagor och reklamintäkter, högre tryck- och personalkostnader och stora tekniska investeringar, bland annat, har inneburit nedläggningar av tidningar och nedskärningar i den journalistiska närvaron runt om i landet. Det här är självklart en utveckling som vi måste tackla genom en balanserad politik som tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, medborgarnas mediekonsumtion, geografiska förutsättningar och faktisk tillgång. Allianspartierna i har genomfört ett antal besök runt om i landet på lokalredaktioner för att med dem som jobbar i branschen direkt dryfta de problem och utmaningar som jag just räknat upp och som flera av motionärerna också lyfter upp i sina motioner. Både den förra och den nuvarande regeringen har tillsatt olika utredningar för att se på hur man bäst ska väga in alla komponenter i den framtida medieutvecklingen. I avvaktan på att regeringen återkommer till med förslag avstyrks i detta läge alla motioner. Vi i har i det arbetet tillskrivit regeringen om ett antal saker, bland annat om en ny försöksverksamhet vad gäller samdistribution av tidningar och post, ett stegvist avskaffande av reklamskatten och en ökning av stödet till lågfrekventa tidningar. Jag har även ett annat beroende. Jag är nordist i själ och hjärta och har haft den stora glädjen att ha fått leda ett av utskotten i . Där har frågan om möjligheten för medborgare att följa våra respektive länders tv-kanaler, som lyfts fram i en av motionerna, länge varit livligt debatterad, och det är en fråga som jag verkligen kan sympatisera med. Träning i de nordiska språken, en större förståelse för varandra och vad som sker i de nordiska länderna är alla viktiga parametrar i utvecklingen av vår nordiska gemenskap. Dock är det inte så lätt snutet ur näsan som man skulle kunna tänka sig med fri tillgång till varandras tv-kanaler. Frågor om både upphovsrätt och ekonomisk försvarbarhet uppkommer. Man har därför från sida rekommenderat ministerrådet att utarbeta en strategi på medie- och upphovsrättsområdet som ska presenteras under det här året. Det ser jag fram emot och kan tipsa om att det går alldeles utmärkt att lägga till ett nordiskt tv-utbud i valet av digitala tv-kanaler. vill jag med några ord beröra reservation i betänkandet. Den gäller den del i motionen från samma parti om att grundlagsskydda public service, som berättat, eller statliga medier för att, som det står i motionen, "befolkningen i via public service ska kunna få opartisk samhällsinformation, nyheter och smalare program . Förutom att motionärerna, om jag ska vara lite elak, implicit kan mena att andra än statliga mediers opartiskhet kan ifrågasättas lyfter motionärerna upp händelser i som ett exempel. Där lades public service-företaget , Elliniki Radiofonia Tileorasi, ned 2013 av den dåvarande regeringen med anledning av att företaget var ineffektivt och dyrt. var ju vid - och är fortfarande, fast inte lika allvarligt - mitt uppe i en finanskris och behövde se över sina finanser. Men just vad gällde ERT var ineffektiviteten och också tilliten till detta public service-företag ganska låg. Det bekräftades av många som jobbade inom företaget och sedermera lämnade det. När det gäller public services oförvitlighet kan man lyfta fram ett annat land där landets public service får kosta i princip hur mycket som helst, och som är mycket effektivt i att föra fram statliga nyheter eller, vad vi kallar det, desinformation och propaganda, nämligen . Med detta vill jag bara ha sagt att för att medier är statligt ägda och, enligt förslag om de skulle få sin vilja igenom, därmed grundlagsskyddade betyder det ju inte i sig att samhällsinformationen är opartisk. Det kanske till och med är tvärtom. En sådan förändring kanske skulle kunna försvåra olika utbud av medier och därmed riskera att bidra till minskad allsidighet och opartiskhet. Jag vill med detta yrka bifall till förslag till beslut i betänkande nr 19 och avslag på reservationen från . som vi gläds och är stolta av tryckfrihet har dagspressen en oerhört problematisk ekonomisk situation till följd av att man i snabb takt tappar annonsintäkter. var de samlade annonsintäkterna till dagspressen . förväntas de landa på 4 ½ miljard kronor. Det är alltså hälften av de intäkter man hade för bara . Det är klart att 4 ½ miljard kronor i tappade intäkter får stora konsekvenser - konsekvenser som vi ser i form av nyhetsredaktioner som krymps till ett minimum, lokalredaktioner som läggs ned och tidningstitlar som försvinner. Den första frågan att ställa sig är naturligtvis: Spelar det här någon roll? Är det något som vi politiskt ska försöka motverka? och mitt svar är naturligtvis: Ja, det är ett politiskt ansvar att motverka den här utvecklingen. Presstödet är inte ett näringspolitiskt stöd och inte ett arbetsmarknadspolitiskt stöd. Presstödet är resurser som vi behöver för att trygga förutsättningarna för en livskraftig demokrati. Tänk bort lokalredaktionen! Vem ska då informera om vad som är på gång i kommunen så att medborgare kan engagera sig och aktivera sig? Tänk bort lokalredaktionen! Vem ska då tydliggöra skillnader mellan politiska partier så att alla medborgare kan göra initierade val till kommunfullmäktige och till ? Om inte den lokala nyhetsredaktionen finns där, vem ska då tydliggöra komplexa frågeställningar utifrån olika perspektiv och inte bara utifrån ett enda perspektiv? Och vem ska granska myndigheter och beslutsfattare och på det sättet minimera korruption och maktmissbruk? Vi behöver nyhetsredaktionerna, inte minst på lokal nivå, för att säkerställa en livskraftig demokrati. Därför är jag väldigt glad att vi har en bred politisk uppslutning nu kring presstödsfrågor. tog vi beslut där alla fyra allianspartierna ställde sig bakom regeringens proposition om hur vi kunde utveckla presstödsförordningen. har vi också förstärkt presstödet, så att tidningarna bland annat kan tillgodoräkna sig även de intäkter de har från digital publicering och att de också är presstödsgrundande. har vi också på plats ett direkt utvecklingsbidrag så att de dagstidningar som vill göra resan från att bara finnas i papperstryck till att också ha en affärsmodell med digital publicering har ekonomisk möjlighet att göra det. Vi ska komma ihåg att dessa förändringar inte räddar situationen långsiktigt. Det behövs akuta insatser för att klara situationen här och . Men utvecklingen kommer att fortsätta, och utvecklingen kräver att vi kommer fram till helt nya system för att stödja inte minst lokala nyhetsredaktioner. Därför har regeringen tillsatt , som kommer att presentera sitt slutbetänkande . har emellertid redan nu presenterat en promemoria med 17 punkter relaterade till public service. Det är intressanta punkter, och jag ska ta upp tre av dem. En av punkterna handlar om behovet av en total kartläggning av hur konkurrenssituationen ser ut på medieområdet, inte bara mellan dagspress och public service utan också gentemot de globala internetgiganterna. Vilken roll spelar de i vårt medielandskap? En annan punkt handlar om huruvida det finns möjlighet att stärka public services ansvar för det lokala nyhetsutbudet. Det kan göras på flera sätt, givetvis genom egna redaktioner men kanske ännu hellre i samarbete med andra fria och oberoende nyhetsredaktioner lokalt. Ett tredje viktigt perspektiv som lyfter fram är att säkerställa public services oberoende, även inför en framtid där vi kan hamna i situationen med en regering som inte gillar fria och oberoende medier och i stället vill omvandla public service till en form av statspropaganda. Det kan låta osannolikt i , men det är precis den utvecklingen vi ser i och . Här hemma hör vi tala om journalistkåren som nationens fiende och lägga fram förslag om att public service ska införa karenstid för journalister som har arbetat inom dagspress. Det utvecklingsarbete som lägger fram förslag om och som handlar om hur vi kan säkerställa public services oberoende även om vi skulle få en regering med denna negativa syn på fria och oberoende medier är mycket viktigt. Parallellt med arbetar , men givetvis inte utifrån perspektivet att hitta stödsystem för en fri och oberoende press. Men många av de diskussioner som har berör också frågor om hur dagspressens förutsättningar kan stärkas. Jag tänker inte minst på den problematiska situation som ansvariga utgivare har . Enligt lagstiftningen har den som är ansvarig utgivare inte bara ansvar för de egna publiceringsbesluten utan för allt det material som ligger på tidningens hemsida och har publicerats tillbaka i tiden. Det är en helt orimlig ordning. Den som är ansvarig utgivare kan rimligtvis bara ta ansvar för sina egna publiceringsbeslut. Jag hoppas att vi återkommer med förslag i den riktningen. Jag ser fram emot de propositioner som regeringen kommer att lägga fram med utgångspunkt i de två utredningar som arbetar så att vi framöver kan stärka förutsättningarna för lokala nyhetsredaktioner. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Det är inte tu tal om att public service har en roll. Den lyfts delvis fram i den motion som har väckt om nyhetsprogram på minoritetsspråk och smalare kulturprogram som kanske inte ingår i det stora kommersiella utbudet. Jag vet inte om jag riktigt förstod vad gäller grundlagsskyddet. Fria och oberoende medier har ett grundlagsskydd i yttrande- och tryckfrihetslagen. vill säkra public service mot framtida odemokratiska regeringar genom ett grundlagsskydd. Men det kan inte garanteras genom ett grundlagsskydd utan måste ske genom att slå vakt om de yttrande- och tryckfrihetslagar vi har. tar upp som exempel. Men se på ! Där har man statlig tv, och partiet, staten och duman äger i princip medierna och bedriver mycket desinformation och riktade medier. Det finns ett grundlagsskydd, men det fungerar inte i praktiken. Är det inte bättre att slå vakt om yttrande- och tryckfrihetslagen för alla medier i ? blandar ihop två frågor. Den diskussion jag för har inget med motion att göra. Jag talar om att säkerställa public services oberoende gentemot statsmakterna. Det är det som kan behöva grundlagsskyddas. fungerar ordningen väl. En regering utser ledamöter i en förvaltningsstiftelse som sedan i sin tur utser ledamöter i de tre public service-bolagen. Men vad händer om det kommer en regering som precis som i vill ta makten över public service och placera sin egna förtrogna i public services ledning? Det är enkelt. Man utser hälften av ledamöterna i förvaltningsstiftelsens styrelse som genast kallar till nya bolagsstämmor och utser sina egna styrelser, inklusive vd:ar, i public service-bolagen. En sådan situation vill vi inte hamna i. Vi vill inte göra detta möjligt för en regering som inte har goda intentioner med public service och inte vill låta public service agera oberoende utan tvärtom vill styra det med statlig propaganda, på det sätt som talade om. En sådan situation måste vi omöjliggöra, och det kan göras på många olika sätt. lyfte upp problematiken och säger att det är en fråga som vi måste hantera med utgångspunkt i den situation vi har i riksdag med ett parti som faktiskt inte erkänner public service-bolagens fria och oberoende roll utan tvärtom vill styra. Jag tänker inte recensera hur andra partier ser på denna fråga. Men tack för klargörandet! vet jag i alla fall hur tänker. Jag är lite bekymrad över att genom detta resonerande utrycker både misstroende mot vårt demokratiska system och misstroende mot opartiskheten hos de medier som inte är public service. Min upplevelse är att framväxten av olika alternativa medier utanför det statligt ägda medieutbudet snarare tillför demokratisk och allsidig nyhetsbevakning jämfört med om vi skulle ha en koncentration till public service. Jag är lite förvånad och bekymrad över diskussionen. Jag tror inte att ett grundlagsskydd av public service skulle komma åt problemet som lyfter fram. Jag är förbryllad över inlägg, som inte alls handlar om de resonemang som jag för. Jag misstror inte på något sätt dagspress eller andra fria och oberoende medier. Jag lutar mig gärna mot den förtroendebarometer som tas fram . Här ligger public service-bolagen i topp. av landets invånare känner förtroende för och litar på vad som sägs där. ligger nästan där, på . Glädjande är att lokalmedierna är på uppgång, från till . Det betyder att nästan varannan person litar på att det som står i lokalpressen är sant. Jag vill givetvis se ännu högre siffror, men att det finns ett stort förtroende för både public service och dagspress är uppenbart. Vi har de facto en situation där en regering som vill ta makten över public service snabbt kan göra det genom att tillsätta ledamöter i förvaltningsstiftelsen som sedan i sin tur utser styrelser i de tre programbolagen. Genom att försvåra det - och åtminstone se till att det måste vara ett val emellan - kan vi inte bli försatta i en situation där en regering omvandlar public service till statspropaganda. Jag förstår inte varför skulle vara motståndare till att försvåra ett sådant övertagande. Det handlar inte om att det inte ska finnas alternativ till public service. Det handlar enbart om att vi ska säkerställa att public service inte omvandlas till statlig propaganda-tv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.)