bet · H401UbU7 · 2016-10-19 00:00:00 — Regeringens ingångsvärden var då bl.a. att högre utbildning är avgörande för framtidens jobb, att alla ska ges likvärdiga möjligheter att gå vidare till högskoleutbildning, oavsett bakgrund, och att yrkesutbildning spelar en viktig roll för att trygga kompetensförsörjningen i arbetslivet. Det fanns stöd för regeringens ståndpunkt, med tillägget att ståndpunkten borde förtydligas när det gäller vikten av alla slags utbildningar, samverkan med arbetslivet, livslångt lärande, validering och nya kompetenser (prot. 2015/16:18). I fanns det stöd för den förtydligade inriktning som regeringen redovisade, med en avvikande mening från (prot. 2015/16:28). [2] I fanns det stöd för den inriktning som regeringen redovisade. Centrala frågor var enligt arbetsmarknadsministern en förbättrad matchning, en satsning på kompetens, en fungerande utbildningspolitik och en effektiv arbetsmarknad (prot. 2015/16:30). [3] överlade utbildningsutskottet med regeringen om rådsresolutionen. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens då redovisade ståndpunkt, med tillägget att regeringens ståndpunkt borde förtydligas när det gäller att påtala vikten av kompetens och kunskap (prot. 2015/16:18). I fanns det stöd för den inriktning som regeringen redovisade, med en avvikande mening från (prot. 2015/16:28). [4] Den rättsliga grunden för EU-samarbetet på utbildningsområdet är artikel 165 (utbildning) och artikel 166 (yrkesutbildning) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). EU ska fullt ut respektera medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation. De åtgärder som beslutas får inte omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar. EU ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. EU ska också utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i gemensamma frågor. [5] Regeringen har lämnat en faktapromemoria till (2015/16:FPM109). Utskottet överlade med regeringen om kommissionens förslag (prot. 2016/17:2). På rådet för utbildning, ungdom, kultur och idrott (UUKI) väntas rekommendationen antas. [6] Rekommendation 2006/962/EG. [7] Rekommendation 2009/C155/01. [8] Rekommendation 2009/C155/02. [9] Europe’s Digital Progress Report (SWD(2016) 187). [10] Regeringen har lämnat en faktapromemoria till (2015/16:FPM110). Utskottet överlade med regeringen om kommissionens förslag (prot. 2016/17:2). På rådet för utbildning, ungdom, kultur och idrott (UUKI) väntas en framstegsrapport i ärendet. [11] Myndigheten för samordnar den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF) och referensram för kvalifikationer (SeQF). Utskottet har behandlat regeringens proposition Vissa frågor med anledning av införandet av en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (prop. 2014/15:107, bet. 2014/15:UbU15, rskr. 2014/15:264). [12] Principerna för kvalitetssäkring av utbildning på EU-nivå diskuteras inom ramen för Utbildning 2020. [13] 100 000 licenser för webbaserade språkkurser kommer att ges till flyktingar ; jämför den handlingsplan som har antagits för att stödja integrationen av personer från länder utanför EU (KOM(2016) 377). [14] och rådets beslut /2004/EG om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (). [15] lämnade Europeiska kommissionen ett förslag till och rådets beslut om en gemensam ram för tillhandahållande av bättre tjänster för kompetens och kvalifikationer () och om upphävande av beslut nr 2241/2004/EG (KOM(2016) 625). [16] Cedefop (Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning) utkom med en ny version av de europeiska riktlinjerna för validering av icke-formellt och informellt lärande. Den förra versionen ligger till grund för de svenska riktlinjer och kriterier för validering av reell kompetens som Myndigheten för tog fram 2012 på uppdrag av regeringen. De europeiska riktlinjerna har tagits fram tillsammans med en bred expertis i och i samråd med EU:s medlemsstater. De syftar till att klargöra villkoren för genomförande av validering. [17] I är t.ex. Universitets- och högskolerådet nationellt centrum för , och Myndigheten för är nationell samordningspunkt för den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, European Qualifications Framework (EQF). behandlar vi utbildningsutskottets granskning av meddelande om en ny kompetensagenda för . Tanken är att inte ska fatta några beslut annat än att utlåtandet läggs till handlingarna. Dock kommer de synpunkter som framförs i utskottets utlåtande att skickas till inför det fortsatta arbetet med agendan. förslag handlar om hur kunskap och kompetens kan stärkas i och i alla medlemsstater. Kommissionen inleder meddelandet med att säga att kompetens är vägen till anställbarhet och välstånd och att människor måste ha rätt kompetens för att kunna arbeta med kvalificerade uppgifter och förverkliga sin potential som trygga, aktiva medborgare. Kommissionen använder en bred definition av begreppet kompetens: det en person vet, förstår och kan göra. I den globala ekonomin och det kunskapssamhälle vi lever i bestäms konkurrenskraft och innovationsförmåga i hög grad av tillgången till kunskap och kompetens och förmågan att utveckla eller sätta samman dem till ny kompetens. Men kommissionen framhåller också att kompetens är avgörande för den sociala sammanhållningen i . Jag instämmer i det. I ett med hög arbetslöshet, växande ekonomiska klyftor, stora kunskapsklyftor i samhällen samt länder eller regioner som halkar efter hotas alltså inte bara innovationsförmågan och konkurrenskraften utan också den sociala sammanhållningen och stabiliteten i unionen. Här står inför stora utmaningar. Kommissionen pekar på att ca 70 miljoner av invånarna i de europeiska länderna inte har tillräcklig läs- och skrivförmåga, att ännu fler har bristande räknefärdigheter och att nödvändig digital kompetens saknas . Mer än hälften av de 12 miljoner långtidsarbetslösa som finns inom EU - helt ofattbara siffror, för övrigt - har en låg utbildningsnivå. Man pekar också på kompetensbrist och kompetensglapp, hög arbetslöshet och att många människor har jobb som inte motsvarar deras kunnande, som av arbetsgivarna i har svårt att hitta personer med den kompetens som behövs för tillväxt och innovation. Man konstaterar också att lärande i allt större utsträckning sker utanför det formella utbildningssystemet - i arbetet, på nätet, genom egen fortbildning, i sociala och frivilliga aktiviteter eller genom frivilligarbete - men att detta informella lärande, eller tysta lärande, som man kan kalla det för, sällan ges ett erkännande eller kan valideras. Det är något av bakgrunden till behovet av en ny kompetensagenda, och kommissionen menar att det kommer att krävas betydande politiska insatser och reformer på utbildningsområdet i alla medlemsstater. Kommissionen är klar över att respektive medlemsstat bestämmer om undervisningens och utbildningens innehåll samt utbildningssystemets organisation men menar att det krävs en gemensam satsning för att uppnå ändamålsenliga och hållbara resultat. Agendan är en del i ett brett arbete med olika insatser för att stärka det man kallar kompetensbasen i . Agendan innehåller sammanlagt tio initiativ, och arbetet kommer att inriktas på tre områden: kompetensutveckling, kompetenser och kvalifikationer som är jämförbara mellan medlemsländerna och bättre sätt att inventera kompetens. Initiativen är av olika slag och karaktär och är olika långtgående. Utskottet har granskat kommissionens förslag, och det finns enighet om yttrandet. Utskottet ser positivt på att stärka kompetensbasen i genom samarbete. Utskottet konstaterar att mycket redan görs på nationell nivå i medlemsstaterna. I pågår flera nationella initiativ som berörs i agendan: stora satsningar på vuxenutbildning, kvalificerad yrkeshögskoleutbildning, validering, vägledning och arbete med digitalisering. Samarbetet mellan medlemsstaterna är viktigt, och det är angeläget med erfarenhets- och informationsutbyte på utbildningsområdet, framför allt därför att EU:s medlemsstater står inför liknande utmaningar. är det viktigt att framhålla att utbildning är en nationell kompetens, det vill säga att medlemsstaterna själva bestämmer om inriktning, innehåll och utbildningssystemets organisation i varje land. Utskottet anser vidare att agendans innehåll bör ha ett mer tydligt fokus på frågor där EU:s insatser kan ge ett mervärde, till exempel jämförbara kvalifikationer och möjligheten för medborgare att röra sig över gränserna men också ett gemensamt arbete för att stärka yrkesutbildningarnas roll i de olika länderna. I yttrandet påpekas att utformningen av agendan inte får leda till att det uppstår målkonflikter i förhållande till medlemsstaternas egna ambitioner för de nationella utbildningssystemen. I har vi utbildning för vuxna som en reguljär del på olika nivåer i utbildningssystemet, inklusive yrkesutbildningar och högre yrkesutbildning. Det ger stora möjligheter till flexibelt lärande och till personlig utveckling och bildning. I har också våra folkhögskolor och all den verksamhet som finns inom folkbildningen och våra studieförbund en viktig roll. Jag tycker personligen att EU-dokumentet En ny kompetensagenda för är ganska spännande och att den innehåller flera intressanta ansatser och förslag. Jag tycker att resonemangen och förslagen om att lågutbildade ska få möjlighet att kartlägga sin befintliga kompetens och sitt behov av kompetenshöjning är intressanta. Jag tycker att valideringstankarna och möjligheten att validera så kallad tyst kunskap, informellt lärande och nyanländas kunskaper är viktiga liksom tankarna om höjd kvalitet i yrkesutbildningarna. Målet, skriver kommissionen, är ett gemensamt engagemang och en delad vision om kompetens som nyckeln till hållbara arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft för hela . Låt mig också lägga till social sammanhållning - jag tror att det är viktigt. Uppgiften är att hitta balansen mellan vad EU kan, bör och vill göra å ena sidan och medlemsstaternas egen beslutsrätt, ansvar och ambitioner för sina egna utbildningssystem å andra sidan. Jag tycker att kommissionen har en del kvar i arbetet med att förtydliga denna balans. Avslutningsvis är det bra att medlemsstaternas parlament tidigt kan komma in i diskussionen om EU-förslag. Det var också ett bra initiativ av talman att skicka meddelandet till utbildningsutskottet. Det har lett till att vi har haft en bra utskottsdiskussion, en granskning och en möjlighet till en kammardebatt om förslaget. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. I likhet med vad sa vill vi i Alliansen - som jag representerar här - inom utbildningsutskottet tacka talmannen och gruppledarna som i samråd beslutat att denna fråga bör ligga till grund för en debatt. Dagens ärende gäller alltså den nya kompetensagendan för . Vi tycker att det är bra, eftersom vi ser det som högst väsentligt att tidigt får chansen att granska och debattera de eventuella beslut som kommer att beröra men som kommer att fattas i EU-sfären. De är många. till den kommunala nivån hävdar och i olika rapporter att av de beslut de fattar på olika sätt är påverkade från , antingen via rättsliga beslut eller via rekommendationer där EU har en ambition att påverka. Dagens betänkande rör det sistnämnda, nämligen ett område där EU har ambitionen att försöka påverka medlemsländerna att öka sin kompetensförsörjning. Det gör de även om de egentligen inte har befogenhet till det. Jag kommer att ha en lite annorlunda ansats än min debattör från Socialdemokraterna. Vi i Alliansen vill betona det som är frågor som EU ska engagera sig i och det som EU inte ska engagera sig i. Därför kommer jag inte att referera så mycket till vad kompetensagendan innehåller i sak. Men vi tycker att det är glädjande att ett enigt utbildningsutskott noga framhåller att utbildningsfrågorna är del av den så kallade nationella kompetensen och att EU nu endast har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsländernas åtgärder på detta område. markerar alltså ett revir, och det gör vi på goda grunder. Med detta sagt är frågeställningarna som lyfts fram i agendan, liksom vissa av de åtgärder som föreslås, viktiga. Vem kan säga nej till att EU vill höja kompetensnivån i och att europeiska länder i högre grad ska uppmärksamma frågor såsom vuxenutbildning, ekonomiskt studiestöd och digitalisering? Det gör i alla fall inte svenska politiker, eftersom detta är precis vad vi jobbar för och har jobbat för sedan många decennier tillbaka. Men vi vill, som sagt, besluta om dessa frågor själva. Ett enigt utbildningsutskott uttalar därför också att agendan bör ha ett mer tydligt fokus på frågor där EU faktiskt kan ge ett mervärde, precis som sa. Som exempel nämner vi validering av formell och informell kompetens, vilket är avgörande för att personer som flyttar mellan olika länder snabbare ska komma i studier eller i sysselsättning. Det är något som har visat sig vara så svårt, men som är än mer trängande och angeläget i migrationens spår. Här behövs gemensamma metoder där EU kan samordna och/eller komplettera medlemsländernas ansträngningar. Men vi i Alliansen anser att det vore bra om också kan låta sig inspireras av några frågor som nämns i kompetensagendan. Det rör framför allt nya områden som lyfts fram i form av vikten att främja företagaranda och entreprenörskap, lärlings- och yrkesutbildningar och ökad studie- och yrkesvägledning. Detta är förbättringsområden som alla identifierades och aktualiserades och som behöver fortsatt uppmärksamhet genom ett strategiskt och systematiskt arbetssätt. Alliansen i utskottet välkomnar också att kompetensagendan tar ett helhetsgrepp såtillvida att den lyfter fram frågor alltifrån utbildning, via näringspolitik och till integration. Men det gör dessvärre också att agendan blir spretig och ofokuserad, och det borde åtgärdas. I sammanhanget vill vi också uttrycka vår oro för att finansieringen av det fortsatta EU-arbetet med agendan är oklar. Därför tycker vi att det som antyds i skrivningarna om att Horizon 2020, som rör mycket av forskning och innovation, och Erasmus+ väntas bidra till finansieringen är mycket illavarslande. Det känns inte rätt. Avslutningsvis vill vi i Alliansen - då talar jag för , - framhålla att vi står bakom majoritetstexten i dagens betänkande men att vi också noggrant kommer att överväga våra framtida ställningstaganden då de enskilda rättsakterna sedermera kommer att behandlas i utskottet. I detta anförande instämde (KD). Jag har inte heller något annat yrkande än att ärendet läggs till handlingarna. Det var, som sagt, ett enigt utskott som ställde sig bakom detta utlåtande. Jag tänkte nämna lite grann om utskottets utlåtande. gick på ett förtjänstfullt sätt igenom själva kompetensagendan. Jag kommer att återkomma till den, måhända med en något mer kritisk touch. Jag tycker att det var ett bra och välavvägt utlåtande. Det är det bästa som jag har sett om EU i . I dokumentet nämns att EU ska ha som uppgift att komplettera, inte dubblera, verksamheter. Det är bra. Finansieringen nämns och ska enligt uppgift inte belasta vår nationella budget. Det är få förslag som gör det direkt. Vi betalar en ganska hög EU-avgift, och nästan alla kostnader är indirekta. Jag tror att det är ett rimligt antagande att även de indirekta kostnaderna blir rätt små med denna kompetensagenda. Det framgick också av handlingarna. Frivillig medverkan nämns, vilket är bra. Det påpekas att man i arbetar med många av de saker som tas upp i dokumentet. Det känns ibland nästan som om sådana här förslag inte är riktigt riktade till norra utan till andra länder som inte har ett lika bra utbyggt skolsystem. På ett utskottsmöte väcktes frågan om vad vi kan lära oss av andra och vi kan lära ut till andra. Jag tror inte att jag är det minsta scoutaktig när jag påstår att vi gällande själva skolsystemet inte har så mycket att lära av andra - tvärtom. Vi skulle kunna lära andra en hel del. Själva systemet är vi bra på. När det däremot gäller innehållet i systemet, som själva undervisningen, ordning och reda och så vidare, kan vi ha mycket att lära av vissa andra länder. Detta illustreras bland annat i form av de sjunkande resultaten i PISA-undersökningar och andra liknande undersökningar. Här borde vi kanske öppna dörren betydligt mer än för vissa utländska impulser. Slutligen, när det gäller vårt dokument, poängteras detta med prioriteringar. Det är kanske viktigare nu än vi kan föreställa oss. Vi mister nämligen inkomsterna från i EU:s budget. Det kommer att bli ett avbräck, och det ska bli mycket intressant att se hur man hanterar det. Jag ska nämna några ord om själva kompetensagendan. Jag försöker att vara positiv men är måhända lite mer negativ än . I dokumentet tar man upp mycket av det som vi jobbar med i vårt land, till exempel att få in arbetslösa i utbildning så att de blir anställbara och matchar det som arbetsmarknaden efterfrågar etcetera. Man påpekar också att arbetsmarknaden, och samhället i övrigt, är stadd i förändring. Det vet vi naturligtvis. Om EU driver på medlemsländerna så att vi och andra medlemsländer kan matcha utbildningarna bättre är det bra. Men huvudsakligen sker naturligtvis även detta på nationell nivå. Det står också i kompetensagendan att kommissionen ska stödja flexibla läroplaner. Vad är flexibla läroplaner? Men tänk om medlemsländerna inte vill ha det? Det låter i alla fall som någonting som jag inte vill ha. I samma stycke står det något om innovation i undervisningen. Det låter inte som någonting för svenska förhållanden. Jag vet inte ens riktigt vad det innebär. En annan märklig passage finns på s. 19: EU kommer att bedöma medlemsstaternas reforminsatser genom landspecifika analyser och genom att främja ömsesidigt lärande och evidensbaserade politiska beslut. Om vi inte tar evidensbaserade politiska beslut, vad händer då? Ska vi pryglas på torget i , eller? Vi tar vilka beslut vi vill här. Det är helt enkelt nationellt självbestämmande. Jag tycker att EU går för långt och har ett tonfall som är arrogant . Det står också i dokumentet att EU jobbar för en attitydförändring hos individer och organisationer. Det kanske behövs, speciellt kanske hos britterna. Men det kan tolkas som lite översittaraktigt. Vidare meddelar kommissionen och rådet att man har lyckats i sin strategi att höja utbildningsnivån. Det är jättebra. ska man koncentrera sig på utbildningens kvalitet i stället - själva innehållet. Detta är helt rätt tänkt, och det är exakt vad vi borde göra även i vårt eget land. För en gångs skull tycker jag att man inom EU har kommit fram med något riktigt bra. Detta måste naturligtvis huvudsakligen ske på nationell nivå, inte på EU-nivå. Men om EU kan driva på denna positiva utveckling tycker jag att det är jättebra. Lite längre ned står det: Vidare anser att alla måste kunna läsa och skriva. Jag håller med EU om det. Man har helt rätt. Det är skarpsinnigt. Kommissionen tar upp vikten av yrkesutbildningar. Det är exakt den fråga som vi alla jobbar med nationellt, och regeringen har lagt fram en proposition om yrkeshögskolor. Det är för övrigt en bra proposition. Tydligen är detta med yrkeshögskolor ett europeiskt problem, när det gäller matchningen i fråga om arbetsmarknadens behov av rätt utbildad arbetskraft. Om vi kan få till något fruktbart samarbete när det gäller detta tycker jag att det är bra. I dokumentet står det om en gemensam referensram för yrkeskvalifikationer, där människor ska kunna söka jobb i hela och där kvalifikationerna direkt ska kunna avläsas i hela EU. Tanken är faktiskt inte helt fel, även om vi - ifall jag minns rätt - har motsatt oss delar av detta. Sedan skymtar man dock i texten att väldigt få använder sig av detta system. Vi har alltså ett system som kostar stora summor pengar men som få använder. Det är ett enormt resursslöseri. när brexit står för dörren måste vi börja prioritera. Jag vet inte om någon här inne i lokalen har tänkt på det, men i och med brexit försvinner en ansenlig del av EU:s budget. Har vi sett några planer på hur EU:s budget ska bantas? Sammanfattningsvis, herr talman: idéer som EU driver, och många idéer även i detta dokument, är i grunden bra. En del fungerar väl någorlunda som det är tänkt, medan andra inte fungerar i praktiken, på grund av en massa orsaker. Det kan vara att länderna i EU ligger för olika till vad gäller utvecklingsnivå. Det är väl den främsta orsaken. En del idéer ser bra ut på papperet men fungerar inte i verkligheten. Så är det ju inom företagsvärlden också - man prövar idéer som inte håller måttet, och då lägger man ned dem. I EU driver man idéerna i alla fall, eftersom kostnaderna ändå är täckta och man vill undvika en prestigeförlust. Till slut blir det ju ett svart hål där pengarna rinner bort. Sedan är det så att detta förslag tillsammans med liknande förslag verkar lägga sig på en europeisk lägstanivå, och eftersom inte befinner sig på denna lägstanivå har vi ibland inte speciellt mycket att hämta. För att avsluta lite positivt, herr talman, hoppas jag på ett framgångsrikt samarbete i när det gäller frihandel, bekämpning av kriminalitet och liknande. Där tror jag att det finns mycket att hämta även för del. Kunskap väger tungt men är lätt att bära. När man väl har skaffat sig kunskap om något kan ingen ta den ifrån en. Kunskap är också förutsättningen för att man ska kunna vara med och påverka ett samhälle och stärka demokratin. Den är nyckeln till ett rikt liv, personlig utveckling och bildning. Möjligheten att skaffa sig kunskap och utbildning ser väldigt olika ut, mycket beroende på i vilket land man bor. Olika länders utbildningssystem är uppbyggda på olika sätt. Vi lever i ett samhälle där det händer så mycket nya saker i rask takt. Nya innovationer lanseras, nya hjälpmedel blir tillgängliga för gemene man och behovet av utbildning och vidareutbildning bara ökar. länder står inför en stor utmaning när det gäller kompetens och kompetensutveckling. Kunskapsklyftan har en tendens att öka, vilket kan leda till ett demokratiskt underskott. Kompetensagendan vi diskuterar har sammanlagt tio initiativ. Det är tre övergripande områden, nämligen bättre och mer relevant kompetensutveckling tydligare och mer jämförbara kompetenser och kvalifikationer bättre kompetensinvestering och dokumentering, liksom mer välgrundade yrkesval. I pågår flera nationella initiativ inom de områden som kompetensagendan berör, bland annat inom vuxenutbildning, validering, ekonomiskt studiestöd, vägledning och digitalisering. Människor behöver en bred kompetens för att kunna förverkliga sig själva såväl i arbetslivet som och i samhället. Kunskap är avgörande för välstånd, jobb, tillväxt och varaktigt välbefinnande. Vi i har ett väl uppbyggt system för att människor ska kunna gå in i och ut ur utbildningssystemen. Vi har vuxenutbildning i olika former, med bland annat komvux och folkhögskola som exempel. Vi har även möjlighet att studera på universitet och högskola långt upp i åldrarna. Utbildningen är inte en EU-fråga, utan varje land äger frågan själv. Det finns dock stora vinster för den enskilda och för länder i EU med en viss samordning och samsyn kring utbildning och kompetens. Utan att för den skull sudda ut de olika ländernas särdrag går det att lyfta fram de likheter som förenar oss. Här kan man tänka sig en utveckling av läroplaner och undervisningsmetoder, ett närmare samarbete mellan olika utbildningsanordnare, validering och erkännande av informellt lärande. Möjligheterna till ett livslångt lärande, och insatserna, måste vara inkluderande och omfatta alla. Varför är det då så viktigt med en ny kompetensagenda för ? Jo, den främjar medborgarnas rörlighet mellan länder och underlättar deras livslånga lärande.