bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Också denna del av arbetet välkomnas av utskottet. Utskottet ser positivt på att det anges i propositionen att soliditet förbättrats något jämfört vid det senaste bokslutet och att soliditeten väntas förbättras ytterligare . Utskottet välkomnar denna utveckling och hoppas att detta i sin tur kan bidra till en konkurrenskraftig svensk sjöfart. Utskottet har tidigare uttalat uppfattningen att transportpolitiken ska präglas av ett trafikslagsövergripande perspektiv med ett stort regionalt och lokalt inflytande över trafikens infrastruktur. Detta innebär att alla trafikslag nyttjas på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt samt att luftfarten ingår som en viktig del i detta. Utskottets uppfattning har inte ändrats i denna del, och utskottet konstaterar också att det för att nå målet om att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är nödvändigt att ha goda kommunikationer såväl inom landet som ut i resten av världen. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens arbete med att ta fram en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget. Utgångspunkten för arbetet är de transportpolitiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Flygstrategin ska bidra till att tydliggöra flygets roll som en del i transportsystemet och till att göra till ett mer hållbart samhälle socialt, miljömässigt och ekonomiskt. Regeringen gav i uppdrag åt Trafikanalys att ta fram underlag till en flygstrategi, och uppdraget redovisades för . Det har hållits två möten med ett femtiotal externa aktörer för att diskutera strategins syfte och innehåll, och aktörerna har getts möjlighet att ge skriftliga inspel. Fokusområden i arbetet under de externa mötena har varit tillgänglighet inklusive flygplatser, en utveckling av som nav, miljö-, energi- och klimatfrågor, sociala villkor, FoU och innovationer, främjandearbete, konkurrenskraft och sysselsättning samt flygsäkerhet och regelverk. Avsikten är att flygstrategin ska beslutas under innevarande år. Utskottet bedömer att den strategi som utarbetas kommer att bidra till att göra luftfarten till en än mer effektiv och miljömässigt hållbar del av transportsystemet i stort. Utskottet har i övrigt inget att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen om ekonomiska mål, finansiella befogenheter och investeringsplan. Utskottet finner därför att förslagen är väl avvägda. Långa och tunga lastbilar När det gäller motionsförslagen om att satsa så att tyngre lastbilar, upp till , ska kunna trafikera vägarna vill utskottet framhålla att regeringen beslutade om en ändring i trafikförordningen av maxvikten på lastbilar till 64 tons bruttovikt och gav i uppdrag att analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att tillåta tyngre fordon att trafikera vissa delar av det allmänna vägnätet (N2015/4204/MRT). Regeringen har aviserat att ny lagstiftning som tillåter maxvikten på lastbilar ska införas från . Förslaget kommer att ingå i en bredare godstrafikproposition, där regeringen också kommer att lämna förslag som främjar godstransporter med järnväg och sjöfart. Ärendet är remitterat till Lagrådet. Utskottet anser att den lagstiftning som regeringen aviserat inte bör föregripas. När det gäller frågan om cykling framhåller regeringen att den vill stimulera långsiktigt hållbara transportsätt såsom gång och cykling, vilket medför en mer yteffektiv användning av infrastruktur och kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängseln i tätorter samt bidra till en bättre folkhälsa. Utskottet delar regeringens syn på cyklingens potential och välkomnar regeringens arbete med att utarbeta en nationell cykelstrategi, vilket bereds inom . Regeringen har genom dialog med kommuner, intresseorganisationer, myndigheter och andra berörda aktörer arbetat med att ta fram en nationell cykelstrategi med syftet att främja en ökad och säker cykling. Avsikten är att den kommande strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet. Utskottet ser att cykelstrategin kan bidra till att en större del av cyklingens positiva potential kan utnyttjas och ser därför fram emot dess färdigställande. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att fortfarande har en stark position i fråga om it-användning och bredband. De möjligheter som digitaliseringen ger utnyttjas av både människor och företag över hela landet. Utskottet välkomnar den satsning som regeringen aviserat om att presentera en samlad digitaliseringspolitik som ett led i arbetet med att nå målet om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet ser också positivt på den förstärkning av satsningen på en ny digitaliseringspolitik med 2017–2020 som regeringen presenterar i propositionen. Regeringen förstärker som ett led i satsningen på ”en stabil bas – en digital infrastruktur” resurserna för att införa och vidareutveckla nationella digitala tjänster, såsom Mina meddelanden, e-legitimation och sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd samt e-handel i staten med . Detta finansieras genom omfördelning av medel från de statliga myndigheternas förvaltningsanslag till de anslag som disponeras av de myndigheter som har ansvar för att tillhandahålla de nationella digitala tjänsterna. beräknas för denna satsning. Utskottet är positivt till denna prioritering. Regeringen föreslår också att avsätts för skapa ett avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan myndigheter, vilket utskottet välkomnar. Den nuvarande ordningen att statliga myndigheter utbyter registeruppgifter (s.k. grunddata) mellan sig mot fakturering av de uppgifter som efterfrågas har bedömts ineffektiv, och regeringen anser att en mer effektiv ordning kan skapas med ett avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. Utskottet instämmer i regeringens bedömning i denna del. Utskottet har i övrigt inget att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen i avsnittet om politiken för informationssamhället. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende medan samtliga här behandlade motionsförslag avstyrks, dvs. motionerna 2016/17:2224 (SD), 2016/17:2225 (SD) yrkande 2, 2016/17:2529 (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2531 (M) yrkande 2, 2016/17:3374 (L) yrkandena 1, 10 och 18.1, 2016/17:3391 (KD) yrkandena 1, 3, 21, 25, 35, 36 och 40, 2016/17:3399 (KD) yrkandena 5 och 7, 2016/17:3437 (C) och 2016/17:3458 (L). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att underhållsanslag ska kunna förskjutas över budgetår. Utskottet konstaterar att genom sitt bemyndigande har möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden som sträcker sig och att de baskontrakt för drift och underhåll som tecknar i ett flertal fall löper med option på förlängning. Jämför reservation 3 (C). I motion 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att anslag ska kunna förskjutas över budgetår. Motionärerna framhåller att det i fråga om anslag för investeringar är möjligt att förskjuta medel över budgetår för att på så sätt kunna utforma längre och långsiktigare kontrakt med leverantörer. Motionärerna invänder mot att detta inte är möjligt när det gäller årsvisa underhållsanslag, vilket de menar resulterar i mer kortsiktiga kontrakt och gör det svårare att långsiktigt planera de underhållsarbeten som behöver göras. Utskottet konstaterar inledningsvis att investeringsanslag tenderar att generellt sett följa de stora projektens produktionscykel; det kan således uppstå en del fluktuationer i anslagets omfattning mellan enskilda år. När det gäller förbrukningen av medel för drift och underhåll tenderar detta att ske på ett mer jämnt och förutsägbart sätt, och anslaget för drift och underhåll kan följaktligen fördelas mer jämnt . Utskottet påminner vidare om att regeringen i samband med beslut med anledning av budgetpropositionen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden framåt. I budgetpropositionen föreslås att regeringen ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , dvs. Regeringen överför sitt bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden till via myndighetens regleringsbrev. Det förtydligas här att bemyndigandet innefattar bl.a. anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och avser all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Utskottet konstaterar att genom sitt bemyndigande har möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden som sträcker sig . De baskontrakt för drift och underhåll som tecknar löper i ett flertal fall med option på förlängning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:3119 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utreda för- och nackdelar med en sammanslagning av och om att huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen ska överföras från till . Utskottet konstaterar att det är angeläget att statens resurser används effektivt men också att och har ett nära samarbete i frågor rörande sjöfartens infrastruktur. Utskottet hänvisar också till att det sker samverkan mellan sjöoperativa myndigheter, vilket sammantaget bidrar till att statens samlade sjöoperativa resurser används på ett effektivt sätt. I motion 2016/17:818 av Boriana (M) föreslås att en utredning tillsätts för att få klarhet i för- respektive nackdelar med en sammanslagning av . Motionären påminner om att det som är tidigare var respektive och att ett antal andra mindre myndigheter också kom att innefattas i sammanslagningen som skedde 2010. Motionären pekar vidare på att och delvis har överlappande ansvarsområden; har ansvar för den långsiktiga planeringen av hela infrastrukturen för alla fyra trafikslag medan har det kortsiktiga, operativa ansvaret för sjöfartens infrastruktur. I motionen framhålls att denna överlappning leder till otydligheter såväl för myndigheterna själva, som för dess uppdragsgivare och dess användare. Exempelvis kanaliseras forskningsfinansieringen via forskningsanslag till som i praktiken har beslutsrätt över medlen. Även infrastrukturutvecklingen har motsvarande tvetydigheter. Av dessa skäl bör enligt motionären en utredning tillsättas för att utröna för- och nackdelar med en sammanslagning. I kommittémotion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 35 föreslås att huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen, i enlighet med utredningen samverkan (SOU 2012:48), ska överföras från till . Motionärerna konstaterar att dagens ansvarsfördelning mellan och ter sig tämligen ineffektiv och medför att kapitalintensiva resurser som helikoptrar inte utnyttjas effektivt. Motionärerna konstaterar vidare att ansvaret för sjöövervakning och räddningstjänst till sjöss ligger hos medan ansvaret för s.k. search and rescue, efterforskning och räddning, ligger hos . Motionärerna hänvisar till de slutsatser som drogs i utredningen samverkan, där det förordades en lösning enligt vilken och Försvarsmakten delar på uppdraget sjö- och flygräddning som ersättning för dagens ordning där ansvaret delas av tre myndigheter. För att uppnå ett effektivt utnyttjande av helikopterresurser som står till statens förfogande är det nödvändigt att se över huruvida huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen bör överföras från till . Angående frågan om sammanslagning av Utskottet kan inledningsvis konstatera att den dåvarande regeringen tillsatte den s.k. (dir. 2008:90) med uppdrag att bl.a. föreslå organisatoriska lösningar eller andra lösningar som krävs för att bäst uppnå och regeringens mål för transportpolitiken. I slutbetänkandet Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg (SOU 2009:31) föreslogs att det dåvarande ansvaret inom för den långsiktiga planeringen och för utpekande av sjöfartens riksintressen skulle föras över till för att på så sätt främja ett trafikslagsövergripande synsätt i infrastrukturplaneringen. När det gällde övriga funktioner inom beställarfunktionen och den producerande verksamheten bedömde utredningen att det inte fanns några uppenbara synergier eller andra vinster med att integrera dessa verksamheter i ett trafikverk. Utredningen underströk dock att det fanns all anledning för och att vidareutveckla samarbetet och utbyta erfarenheter kring t.ex. upphandlingsfrågor. Utskottet kan vidare konstatera att när senare bildades blev kvar som självständig myndighet. uppdrag kan kortfattat beskrivas som att ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. ansvarar i sin tur för framkomlighet och säkerhet till sjöss. Sammanfattningsvis kan sägas att hanterar strategiska frågor och operativa frågor. ansvarar för den strategiska infrastrukturplaneringen i samråd med i de ärenden som berör sjöfart. Det kan t.ex. gälla hur trafikslagen samverkar på en viss sträcka, var hamnar och andra terminaler lokaliseras och vilka kapacitetsförändringar som nya tvärförbindelser leder till. Aktuella exempel på sådana frågor är godstransporter till och från och lokaliseringen av nya hamnterminal till Norvik i . Operativa synpunkter som lämnar kan t.ex. gälla framkomligheten, utmärkningen och kapaciteten i ett sjötrafikstråk eller en farled. Andra frågor kan vara hur sjötrafiken påverkas av planerad byggnation i närheten av farleder och av sträckning, lokalisering och fri höjd på broar, kraftledningar etc. som korsar farleder. Det kan också vara frågor som berör förändringar på sjökartelagt område såsom ändring av sjökortsinformation, strandlinje eller vattendjup. ansvarar också för att peka ut riksintressen för sjöfarten. Ändringar och preciseringar av utpekade riksintressen sker i dialog med . Utskottet är givetvis angeläget om att statens resurser används effektivt. Utskottet konstaterar att och har ett nära samarbete i frågor som gäller sjöfartens infrastruktur. Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:818 (M). Motionen avstyrks därför. Angående frågan om att överföra huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till När det gäller frågan om huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen vill utskottet inledningsvis påminna om att utskottet behandlat motsvarande fråga tidigare (motion 2012/13:T418, bet. 2012/13:TU1). Vid det tillfället avstyrktes motionsförslaget med hänvisning till att den utredning som motionärerna nu hänvisar till fortfarande bereddes inom . Utskottet kan också konstatera att infrastrukturministern besvarade frågor i samband med en interpellationsdebatt föregående år (ip. 2015/16:620) bl.a. om huruvida regeringen överväger att överföra huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till . Statsrådet konstaterade då att några sådana planer inte fanns men framhöll att det sker samverkan mellan statliga sjöoperativa myndigheter där samhällets samlade resurser används, och den utgår i allt väsentligt från verksamheterna inom räddningstjänst, övervakning och kontroll samt brottsbekämpning. Statsrådet anförde också att samverkan sker såväl operativt och utifrån beredskap som på en strategisk nivå samt på lokal, regional och nationell nivå, vilket sammantaget bidrar till att statens samlade sjöoperativa resurser används på ett effektivt sätt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:2497 (KD) yrkande 35. Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3373 av (L) yrkande 7 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 8. Jag vill inledningsvis framhålla att transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga och att cykling är ett sådant klimatsmart alternativ. Det saknas infrastruktur för att ta till vara den potential som finns i att fler ska välja att cykla. Om infrastrukturen i högre utsträckning t.ex. var anpassad för cykelpendling skulle en mycket stor andel av bilresorna kunna ersättas med cykel. Jag kan konstatera att det är svårt att följa anslag och satsningar på cykling och att detta beror på att det saknas både en redovisning och en uppföljning av åtgärder till skillnad från övriga transportslag som har tydligare anslag och uppföljning. Jag anser att budgetpropositionen bör kunna utvecklas i detta avseende för att på så sätt ge ett bättre underlag för diskussioner om behov och finansiella förutsättningar. I detta sammanhang vill jag framhålla att uppföljningen av vidtagna åtgärder behöver återrapporteras och vara möjlig att följa eftersom detta är nödvändigt för att kunna göra bedömningar av vilket underhåll och vilka reinvesteringar som bör göras för att skapa mest nytta. Utvecklingen av budgetpropositionens innehåll och transparens är en fråga för regeringen. Jag vill dock framhålla behovet av ökad transparens i förslag som rör satsningarna på infrastruktur och underhåll samt bättre uppföljning. Jag anser även att satsningar på cykling ska tydliggöras i budgetanslagen. I detta sammanhang vill jag uppmärksamma att Liberalerna föreslår ett nytt anslag 1:16 . Jag vill även uppmärksamma vad som framkom i utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning om att investeringsvolymen för om- och nybyggnad av gång- och cykelvägar har ökat , medan utfallet i byggda kilometer har minskat. Jag vill också framhålla det som framkom i utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning om behovet av fler resultatindikatorer, att tyngdpunkten av samlade bedömningar även ska åstadkommas på analys-delen, att strukturen kan förbättras för att förtydliga resultatredovisningen och sambanden mellan mål och resultat. Jag anser även att det är angeläget att regeringen redovisar de mest angelägna utmaningarna och vilka resultat statens insatser fått gällande Tillståndet i transportsystemet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2016/17:3437 av och (båda C), bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 22 punkt 9 och avslår motionerna 2016/17:2224 av Per Klarberg m.fl. (SD), 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2529 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3374 av (L) yrkandena 1, 10 och 18.1, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3, 21, 25, 35, 36 och 40, 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 7 samt 2016/17:3458 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden c) Godkännande av investeringsplan d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. har i budgetmotion 2016/17:3494 föreslagit ett alternativ till regeringens budgetproposition. I motionen föreslås stora och viktiga strukturreformer på arbets- och bostadsmarknaden, omläggningar av skatten på arbete och företagens villkor samt en kraftfull grön skatteväxling. Målet är att frigöra alla de krafter som finns i vårt land, så att nya initiativ och idéer belönas i stället för att bestraffas. En välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till biobaserade drivmedel gör att fortsatt goda kommunikationer i hela landet kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. driver på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. I det arbetet har de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll att spela. , flyget, sjöfarten, riksvägarna och de 42 000 milen enskilda vägar har alla viktiga funktioner att fylla. betraktar även it som ett eget transportslag, det femte transportslaget. Bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör digitala tjänster som kan ersätta, komplettera och effektivisera transporter, kommunikationer över långa avstånd och teknikutveckling i befintlig transportinfrastruktur. prioriterar att öka underhållet av järnvägen, att öka och att tidigarelägga investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och att ytterligare investera i it- och bredbandsutbyggnad. Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Person- och godstransporter på de svenska vägarna och järnvägarna samt via flyg och sjöfart ökar . Städer, landsbygd, näringsliv och i princip varenda invånare är beroende av att dessa ska fungera. Underhållet av vägar och järnvägar är tyvärr eftersatt på många sträckor som belastningen ökar. Därför är det angeläget med fortsatta satsningar på underhåll. dubblerade i Alliansregeringen satsningarna på järnvägens drift och underhåll jämfört med tidigare socialdemokratiska regeringar. Behoven är dock fortsatt stora. Det är därför olyckligt att en så stor del av regeringens förslag på området ligger långt in framtiden. Av regeringens satsningar på investeringar i infrastruktur ligger hela summan på bortom . När det kommer till underhåll och kapacitetshöjningar i den befintliga järnvägen satsar regeringen sammanlagt endast . För att snabbt påbörja arbetet för en mer välfungerande järnväg föreslår att ytterligare och satsas på järnvägsunderhåll. För är it ”det femte transportslaget”, som vid sidan av vägar, järnvägar, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. måste därför it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalstudier (ÅVS) gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet och bli en del i årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. Regeringen har visat sig vara ointresserad av att ytterligare stötta de krafter som arbetar för bättre digital infrastruktur i hela landet. För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslår att avsätts för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. Eftersom vi prioriterar ekonomiskt ansvarstagande väljer att avveckla regeringens satsning på stadsmiljöavtal och att avsluta den tidigare förstärkningen av anslag för kollektivtrafik på landsbygden. Vi ser också att det finns möjlighet till besparingar genom att avsluta förstärkningen av anslag för kompensation för höjda banavgifter som beslutades och genom att finansiera förslaget om att genomföra en studie kring människors vilja att utnyttja kollektivtrafik på landsbygden inom befintliga ramar utan extrafinansiering. Dessutom avslår vi regeringens förslag om att finansiera avgiftsfria grunddata mellan myndigheter, förslaget om genomförandet av en ny digitaliseringspolitik samt förslaget om nationella digitala tjänster.