bet · H301KU20d3 · 2016-01-01 00:00:00 — Som framgår av svar på utskottets skriftliga frågor har uttalandet inte varit ägnat att påverka någons grundläggande fri- och rättigheter. Mitt uttalande har, som jag också redovisat , inte varit av sådant slag att det har utgjort en otillbörlig påverkan på eller någon annan. Uttalandet har gjorts med full respekt för Svenskt Näringslivs opinionsfriheter, i synnerhet friheten att inhämta och ta emot upplysningar från till exempel . Innebörden i mitt uttalande har varit att det ligger i allmänhetens intresse att opinionsbildningen sker på ett öppet och transparent sätt. Därför bör , liksom övriga opinionsbildare, vara tydliga med vilka kontakter de har med eller med andra partier. Jag tror att det är uppenbart för den som studerar mitt uttalande att det sammanhang där jag fäller uttalandet inte är en fråga om ett måste enligt lag utan ett uttryck för en politisk uppfattning och en argumentation i den allmänna debatten. (S): Jag får tacka statsrådet för svaret. Jag har ingen ytterligare fråga. (M): Pudelns kärna i detta är ju självklart distinktionen mellan vad statsråd i sitt ämbetsutövande uttrycker i olika sammanhang, huruvida det är ett inlägg i den politiska debatten eller om uttalanden har fått så att säga otillbörlig påverkan på själva ämbetsutövandet och den man vänder sig till. Jag har bara en fråga. Den rör de kontakter som har varit efter inlägget och anmälan från . Är det statsrådets uppfattning att Svenskt Näringsliv har uppfattat det som en otillbörlig påverkan på sin opinions- bildning? : Herr ordförande! Tack för frågan! Jag har fått frågan om jag har haft kontakt med efter uttalandet. Ja, självklart. Jag har kontakt med nästan var och i mitt uppdrag som näringsminister. Kopplat till det här har jag bara en enda gång haft kontakt med . Jag träffade , någon dag efter uttalandet. Hon nämnde att hon hade läst artikeln. Det var på den nivån. Sedan talade vi inte mer om det. Uttalandet har inte gjorts som något slags påtryckning. Som jag nämnde i mitt i inledningsanförande har uttalandet inte gjorts inom ramen för någon myndighetsutövning, varken min egen eller inom ramen för ett ärende hos en annan myndighet eller domstol. Uttalandet innehåller inte något otillbörligt utan ger uttryck för en fullt rimlig politisk uppfattning. Jag noterar också att har fortsatt att både opinionsbilda och delta i den allmänna debatten efter mitt uttalande, och jag hoppas att de kommer att fortsätta att göra det. Det är en viktig del av den allmänna debatten i att de gör det. (M): Tack för svaret, statsrådet! Jag har inga ytterligare frågor. (MP): Herr ordförande! Tack, näringsministern! Det finns en rad internationella åtaganden. Inte minst Greco inom ställer allt högre krav på öppenhet, och har redan ett lobbyregister. Denna diskussion pågår också i , och just nu pågår en utredning som ser över partifinansieringen. till det inlägg som gjordes, kan man säga att och gick över en gräns som fick dig att fundera på någon extra lagstiftning eller något extra man skulle kunna göra? Tack för frågan! Debatten om öppenhet och transparens finns i våra samhällen. Vi påverkas av en europeisk diskussion, och vi påverkas av avslöjanden eller missförhållanden som har förekommit i samhället. Då ställs ökade krav på öppenhet och transparens på många aktörer i det svenska samhället. Jag gjorde inte detta uttalande som ett led i den debatten, utan jag fick en fråga från en journalist på och svarade med behovet av öppenhet och transparens. Det är i detta ljus man ska se mitt uttalande, inte i något annat. (C): Ska man med det svaret som bakgrund uppfatta det som att näringsministern inte ansåg att försökte vidta särskilda åtgärder för att dölja sina kontakter med ? : Jag uppfattade inte riktigt vad frågan syftade till. Men jag uppfattar att har rätt att delta i den allmänna debatten och uttala sina uppfattningar. De har också rätt att ha kontakter med olika partier. Det mitt uttalande syftade till var en principiell uppfattning om hur jag tycker att den allmänna opinionsbildningen bör ske och att man bör vara öppen och transparent i sitt förhållningssätt. Det var det som mitt uttalande handlade om. (C): Ska man alltså inte uppfatta uttalandet som att vidtog särskilda åtgärder för att dölja kontakterna med ? : Jag har inget uttalande om att försökte dölja några kontakter. Jag uttryckte en princip om att man bör vara öppen och transparent i den allmänna opinionsbildningens namn. (V): Jag har inga frågor i detta ärende. (L): Ordförande! Statsrådet har sagt att han fick en fråga och svarade på den. Ställdes denna fråga i en intervju om allt möjligt annat? Normalt sett är det inte bara för reportrar att ringa upp ministern och ställa frågor. Var ämnet just detta som uttalandet rörde sig om? Eller var det en allmän intervju där detta var en av frågorna som ställdes? statsrådet att aktivt gå in i denna debatt, eller kom det bara upp i en intervju? : Tack herr ordförande! Jag ska villigt erkänna att jag inte känner till allt om bakgrunden. Det jag har fått beskrivet för mig är att tog kontakt med min pressekreterare och ville ha en kommentar med anledning av den debatt som förekom, och då gjorde jag ett uttalande om det. Skånberg (KD): Ordförande! Jag tackar näringsministern för svaren och inte minst för inledningen där statsrådet redogjorde för hur konstitutions- utskottet har utmejslat en praxis som ger ett definierat utrymme för uttalanden av statsråd. Det är ju som statsrådet säger helt orimligt att man inte skulle kunna delta i debatten. Men så är det uttrycket försök till otillbörlig påverkan och att viss särskild hänsyn ska visas. Skulle statsrådet vilja utveckla om det är en glidande skala så som han uppfattar det utrymme han har. Han skulle kunna ha sagt att borde eller bör vara mer öppet eller måste vara mer öppet, som han faktiskt sa, eller ska vara mer öppet eller är tvunget att vara mer öppet, och så att säga strama åt det. Ser statsrådet att det finns en gräns för hur precist statsrådet kan peka mot en lobbyorganisation som ? : Herr ordförande! Tack för frågan! Precis som jag sa i min inledning och i något av svaren tror jag att det är uppenbart för den som studerar mitt uttalande i god tro och i sitt sammanhang att det inte är fråga om ett måste enligt lag utan att uttalandet är uttryck för en politisk uppfattning och att det utgör en argumentation i den allmänna debatten. Som jag ser det är det så man ska läsa detta uttalande. Mitt uttalande har inte varit ägnat att påverka några grundläggande fri- och rättigheter. Det har gjorts som ett led i den allmänna debatten. Jag har inte förvägrat rätten att delta i debatten eller bilda opinion på något sätt. Det skulle jag heller inte göra, för jag tycker att de grundläggande fri- och rättigheterna är väldigt viktiga i vårt land. Ordföranden: ska se om det i den andra frågerundan finns ytterligare frågor. (SD): Ordförande! Ministern nämnde tidigare att han i egenskap av sitt ämbete har regelbunden kontakt med i princip . Han vidhåller också att detta uttalande inte på något sätt var menat att påverka . Men i den artikel som hela denna KU-anmälan handlar om kan vi läsa i första stycket att kontakterna med riskerar att försämra näringslivets relation med regeringen. Finns det inte en risk att dessa uttalanden i denna kontext och med denna inledning av artikeln kunde tolkas som att om inte lyssnade på ministern skulle kontakterna med regeringen försämras? : Herr ordförande! Tack för frågan! Jag noterar att det som citerar inte är sagt av mig utan något som har beskrivit i artikeln. Det är alltså inte jag som har uttalat detta. När jag företräder regeringen och uttalar mig i politiska sammanhang gillar inte alltid det jag säger. tycker de att de förslag vi lägger fram för näringslivets utveckling är bra, men ibland tycker de att vi har fel. Det är en del av den allmänna debatten och av opinionsbildningen att alla inte kan tycka lika i allt. Återigen: Om man utgår från det jag de facto sa och det sammanhang jag uttryckte det är det tydligt att det inte handlar om en otillbörlig påverkan på utan snarare ett inlägg i den allmänna debatten. (SD): Jag förstår inte detta. Vi har ändå ställt frågan om det finns något övrigt att tillägga och om du är korrekt citerad. Du vidhåller att de citat som återges är korrekta, och du har inget i övrigt att tillägga. Det här är en central del. Om du menar att det som står i artikeln inte stämmer och att tidningen i detta fall inte talar sanning, hade det inte varit vettigt att påpeka det? Det är ju avgörande för frågan som diskuteras . : Våra grundläggande fri- och rättigheter omfattar också svenska tidningar. De har också rätt att uttrycka sin uppfattning och sina åsikter, och det gör de i artikeln. (SD): Jo, absolut. Men om du är grovt misstolkad i artikeln och det inte stämmer att det riskerar att försämra relationerna med regeringen över huvud taget, hade det då inte varit viktigt att påpeka för oss i konstitutions- utskottet att detta i sak inte alls är korrekt? : Herr ordförande! Tack för följdfrågan! Jag har försökt att vara väldigt tydlig med att jag inte har ifrågasatt de citat som finns i tidningen. Jag har försökt förklara i vilket sammanhang detta uttalande gjordes och hur man ska tolka detta uttalande. Jag har försökt att svara på det i , men jag har inte uppfattat att denna granskning handlar om huruvida och regeringen har olika sakpolitiska uppfattningar i vissa frågor. Det kan vi ha i den allmänna i debatten och kommer att ha även fortsättningsvis. (SD): Du har också redogjort för att du har träffat i detta sammanhang och diskuterat just denna fråga. Då sa företrädarna för att de hade läst artikeln, men det blev inget mer av det. Hade det inte då varit tillfälle att påpeka att tidningen hade fel och att det inte var så du uttryckte dig? Då hade vi kanske inte behövt sitta här . Det hade i alla fall underlättat. Förekom det några sådana diskussioner? Försökte ministern över huvud taget att tydliggöra för att det var inkorrekta uppgifter i artikeln? : Jag fortsätter att vidhålla att jag både i mitt första svar till och i dagens utfrågning har varit tydlig med att citaten från mig är korrekta. Därför kan jag inte påstå att ska ändra eller korrigera något som är korrekt. Hade ställt frågor till mig vid tillfälle och haft starka synpunkter på någon del och velat reda ut något hade jag naturligtvis svarat dem på det. Men de kände kanske inget behov av att reda ut vad jag hade sagt i . (SD): För mig låter det lite grann som en efterhands- konstruktion. Om man som minister blir intervjuad i en tidning där man gör vissa uttalanden och sedan upptäcker och hävdar att artikeln har sakfel är det väl det mest naturliga i världen att efter intervjun påpeka att det inte var så man menade och att det vore smakfullt om det kunde rättas till. Men detta har ministern över huvud taget inte gjort. : Jag vidhåller att citaten av mig i tidningen inte är inkorrekta utan korrekta. Att beskriver politiska skeenden på ett sätt som jag inte alltid delar händer ganska ofta. Jag skulle knappt ha tid att göra något annat på mitt jobb om jag skulle rätta alla politiska journalister som i olika sammanhang gör en tolkning av vad jag har sagt som skulle kunna få vissa följder eller innebörder. Jag måste kunna stå för citaten och kunna förklara dem. Det har jag försökt att göra här och i vilket sammanhang de gjordes. Det var inte i syfte att otillbörligt påverka , och det har jag försökt att vara väldigt tydlig med . (SD): Jag tycker fortfarande att vi inte har fått svar på det som anmälan också handlar om. Vi har frågat vad statsrådet menar när han talar om att det måste vara öppet och transparent. Där har ministern sagt att han vidhåller att det var ett inlägg i den allmänpolitiska debatten. Men måste man ha haft en tanke. Var det helt tomma ord, eller kan ministern redogöra för vad man i detta fall menade med ”öppet och transparent”? Tack för följdfrågan! Jag valde i min inledning att försöka beskriva det utifrån ett konstitutionellt perspektiv och den gransk- ning som KU har gjort. Jag ville också här vara tydlig med att mitt uttalande gjordes i ett samman- hang, som svar på en fråga från en journalist, och hade en generell innebörd. Utgångspunkten är uppfattningen att jag anser att opinionsbildning i vårt land bör ske öppet och transparent. Jag tror att det gynnar den allmänna debatten och förtroendet för politik och opinionsbildning. Det principiella ställnings- tagandet gäller alla organisationer och partier som deltar i samhällsdebatten. (SD): Du säger också att det är viktigt att man ska vara trans- parent i hur man sköter kontakterna med . Men när jag lyssnar på ministern får jag uppfattningen att det inte bara gäller Sverige- demokraterna utan i princip alla partier. Har jag uppfattat dig korrekt? (SD): Ska jag tolka ministern som att det han egentligen vill ha sagt är att organisationer som och andra på något sätt måste redovisa vilka politiska kontakter de har och, som det står i citatet, hur man ser på de olika politiska partierna? Det skulle vara rätt långtgående om man ställde det kravet på organisationer som och andra. Jag har både i min inledning och i några av svaren på frågorna tidigare försökt att redogöra för detta. Det är en principiell hållning: Jag tycker att öppenhet och transparens är viktigt. Jag har också sagt att jag inte anser att man behöver skapa register. Jag sa det inte som någon form av lagkrav utan för att säga att de som deltar i allmän opinionsbildning bör vara öppna och transparenta med vilka vägval de gör men också med vilka kontakter man tar och vilka man samarbetar med. Det är ett rimligt förhållningssätt att man i offentlig debatt är öppen och transparent i detta. Ordföranden: är frågat och mycket är besvarat, men vill följa upp. (SD): Min fråga gällde också det här som står i citatet om hur man ser på , alltså om även det gäller för alla politiska partier. Ska alla svenska organisationer vara skyldiga att redovisa hur de ser på samtliga politiska partier? Det blir ju ett väldigt surrealistiskt scenario om statsrådet vill ställa de kraven. Han säger ju att man måste vara öppen och transparent med hur man sköter de här kontakterna och hur man ser på . har ju ministern nekat till att det här bara gäller – även om han inte har gjort något försök att rätta till det här sakfelet i efterhand. Men är det så att man ska ställa kravet på organisationer att de ska vara öppna och transparenta med hur de ser på alla politiska partier, då blir det ju någon form av register i alla fall – det som ministern nekar till att man vill införa. : Herr ordförande! Det är inte så man ska tolka mitt uttalande till en journalist på . Jag förde ett allmänt resonemang om öppenhet och transparens. handlade debatten väldigt mycket om Svenskt Näringslivs kontakter med . Mitt inlägg i den allmänna debatten, av allmän principiell karaktär, var att jag tycker att man ska vara öppen och transparent med hur man ser på de här frågorna för att det gynnar den allmänna debatten men också förtroendet i samhället. Men det är inte en otillbörlig påverkan. Jag måste också som statsråd kunna svara på journalisters frågor på ett sätt som är av allmänpolitisk karaktär. (SD): Då har jag en avslutande fråga, bara. Okej, vi har rätat ut många frågetecken här . Jag har egentligen bara en sista fråga. Jag tänker så här: Om det nu är så att man uttalar sig på det sätt som ministern har gjort och om man i efterhand inte gör någonting för att korrigera de saker man sitter inför och hävdar är direkt felaktiga – finns det inte en risk, när man är så kategorisk i sina uttalanden som ministern ändå har varit här, att man skrämmer organisationer från att faktiskt samtala och prata med de politiska partier och de politiker som en minister inte har godkänt? : Herr ordförande! Jag tror att uttalandet ska ses på precis motsatt sätt. Öppenhet och transparens gynnar ett debattklimat i som leder till mer av debatt och mer av åsiktsutbyten men också till en stärkt demokrati där alla organisationer har rätt att delta i offentlig debatt men där också statsråd har rätt att ha en allmänpolitisk uppfattning. Ordföranden: Då ber vi att få tacka näringsministern med bisittare för att näringsministern kom hit och svarade på våra frågor. Jag kommer att ajournera sammanträdet, och vi återsamlas i sessionssalen. I och med att klockan är 9.30 tror jag att vi hinner med något allmänt ärende före nästa utfrågning. Vi ajournerar oss. Bilaga B9 F.d. utrikesminister Granskningsärende 46 Fråga om den tidigare regeringens agerande avseende samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd m.m. Ordföranden: Då återupptar vi förhandlingarna. Jag förklarar sammanträdet återupptaget. Vi välkomnar tidigare utrikesministern till konstitu- tionsutskottet. Vi ska ha en utfrågning om granskningsärende 46 Fråga om den tidigare regeringens agerande avseende samförstånd med Nato om värdlands- stöd med mera. Vi har ju den ordningen att har möjlighet att göra ett inlednings- anförande, och därefter ställer vi frågor: anmälande parti först, och därefter partierna i storleksordning. Varmt välkommen, ! Tack för att du ville komma till oss. Var så god att inleda! : Herr ordförande! Tack för att jag fick komma. Som bekant har jag en avgörande invändning mot detta möte, och det är att det är belagt med sekretess. Jag anser att det är politiskt och juridiskt felaktigt att belägga detta ärende med sekretess. Det finns ingenting i det jag avser att säga som i någon del ska undanhållas offentligheten. Jag tror i själva verket att det är kontraproduktivt både för arbete och för det konkreta arbete som vi sysslar med, i det här fallet diskussionen om detta avtal, att försöka sekretessbelägga det. Detta har jag framfört till ordföranden, och jag hade en liten diskussion med utskottets värderade viceordförande. Jag har också sagt att allt jag säger här kommer jag att kunna säga offentligt till medier och till dem som är intresserade. Jag utgår från att det kommer ett protokoll efteråt och att det i sin helhet kommer att offentliggöras. Ordföranden: om sekretess har diskuterats. Eftersom vi har valt att sekretessbelägga svarspromemoria i ärendet gjorde vi bedömningen att för att hålla ett säkerhetsavstånd till den förtrolighet som är förknippad med skulle den här utfrågningen hållas inom stängda dörrar. Vad gäller protokollet vill jag framhålla att det förs stenografiska uppteckningar, så varje ord som sägs här kommer att dokumenteras. Utskottet publicerar sina stenografiska uppteckningar i en särskild bilaga till granskningsbetänkandet efter sedvanlig sekretessprövning. 2 Utskottet har beslutat att offentliggöra följande delar av utfrågningen. Övriga delar har bedömts omfattas av sekretess enligt 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De ställen där uppgifter har uteslutits markeras med [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -]. uppteckningarna är också en allmän handling som kan begäras ut av den som är intresserad, och då sker också en prövning av vad som kan lämnas ut. Det som sker i det här rummet här och kommer alltså att noga dokumenteras. : Ja, och jag begär att få påpeka att jag inte kommer att acceptera att något av det jag säger sekretessbeläggs. Ordföranden: noterar det. : Om utskottet vill hemligstämpla sina frågor står det utskottet fritt att göra det, men inte mina svar. Den rätten har jag själv. Ordföranden: noterar det, och det tas ju också in i de stenografiska uppteckningarna och bevaras . (S): Jag tycker att ordföranden på ett bra sätt har klargjort den ståndpunkt som vi har att arbeta utifrån. Ordföranden: återgå till själva ärendet? : Jag svarar på frågor. Det är därför jag är här. Du vill alltså inte göra någon inledning om själva ärendet? : Nej, ärendet är väl i allt väsentligt bekant. Är det inte det? Ordföranden: Då går vi direkt på frågorna. Då är det anmälande partiet som först får ordet. (V): Jag kan börja med att säga att jag tillhör dem som ansåg att detta skulle ske bakom lyckta dörrar eftersom svaren på våra frågor inte fick offentliggöras. Då blir det svårt att föra ett samtal om saker som man inte får säga något om offentligt. Då tycker jag att det är bättre om helheten hålls bakom lyckta dörrar. Sedan är det självklart så att man kan sekretess- pröva och lämna ut det som kommer i de stenografiska uppteckningarna. Jag har egentligen bara en ganska enkel fråga. Jag uppfattar att det avtal som har undertecknats tillsammans med , alltså de delarna, värdlands- avtalet med , ändå är en fråga som skulle kunna påverka förhållandet till andra länder och därmed bli föremål för en diskussion i . Vi har frågat vilka saker som har varit uppe i i en serie händelser. [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] har varit uppe där. Då undrar jag hur bedömningen har gjorts för att komma fram till [- - -Hemligt enligt 15:1 OSL- - -] till . : Herr ordförande! Det är väldigt mycket som är uppe i . Det kan vara mer allmänna diskussioner – jag tror att ni är medvetna om detta – som att regeringen med utgångspunkt i regeringsformens bestämmelser om att man ska höra före avgörande av utrikesärenden av större vikt. Sedan inträffar det självfallet att regeringen tar upp ärenden i därför att oppositionen begär det. brukade vi ha ett informellt samråd med det ledande oppositionspartiet före nämnden eller i anslutning till nämnden, och fråga om det fanns anledning att ta upp några speciella frågor. Det är alltså en mycket stor mängd frågor som kommer upp i nämnden. De formella ärenden som ska upp i nämnden ska som sagt vara utrikesärenden av större vikt. Detta är inget utrikesärende av större vikt. Det är ett avtal som inom parentes sagt inte ingicks med utan med Nato. Det är ett avtal av praktiskt taget ingen politisk betydelse över huvud taget, men det är av stor praktisk betydelse. Det faller helt och hållet inom ramen för etablerad politik, men det var som sagt av praktisk betydelse. Det är inget som blir möjligt genom detta avtal som inte är möjligt . Det möjliggör ingenting som inte är möjligt . Men det innebär en betydande praktisk förenkling. Det har alltså praktiskt taget ingen politisk betydelse men mycket stor praktisk betydelse. Det hindrar inte att vi, av allmänna skäl och för att det var i slutskedet av mandatperioden, hade ett informellt samråd med oppositionen i frågan, mera för att informera om detta. Men där rådde enighet om handläggningen av ärendet, och ingen fråga om att ta upp det i restes . (V): Informella samråd är ju bra. Det kan också vara bra att fråga oppositionen om det är någon särskild fråga man vill lyfta. Men för att veta vilka frågor som ska lyftas måste man också veta vilka saker som är på gång och vilka kommande avtal som man har för avsikt att underteckna med olika parter. Även om man säger att det inte har någon politisk betydelse kan man konstatera att det har en praktisk betydelse. Det syftar ju faktiskt till att göra saker enklare. Det visar på en intention och en ambition, och man kan tro att det skulle kunna påverka hur andra länder ser på relationer till Nato och att det blir en säkerhetsfråga som påverkar andra länder. Jag förstår fortfarande inte hur regeringen kom fram till att det inte var en fråga som skulle tas upp i . Jag har fått svar på hur frågor tas upp, men jag förstår inte varför detta inte var en sådan fråga. : Detta är egentligen inget utrikesärende. Den avgörande utrikespolitiska eller säkerhetspolitiska frågeställningen är att vi ska öva tillsammans med andra länder. Det går tillbaka på X antal försvarsberedningar som har uttalat denna avsikt, både under den regering jag satt i och under den regering som var tidigare. Det har tröskats genom beredningar, utskott och regeringsdeklarationer. Dessutom tillkom, jag tror att det var 2007, den del av säkerhetspolitiska doktrinen som är att vi ska ha beredskap att både ta och ge militär hjälp.