bet · H301NU9 · 2016-02-04 00:00:00 — Den tredje och sista hörnstenen kallar kommissionen för Innovativa förfaranden. Det innebär att det nya systemet skulle innehålla en ny medlingsmekanism för att hjälpa till att lösa tvister i godo och undvika tvister. Vidare skulle det vara snäva tidsfrister där tvisterna skulle avgöras , inklusive överklaganden. Särskilda bestämmelser för att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillgång till systemet skulle också ingå, bl.a. ett tak för de rättegångskostnader små och medelstora företag skulle behöva täcka om de förlorade en process, samt effektivare och snabbare behandling. När det gäller skyddet av staters rätt att reglera föreslår kommissionen att det ska finnas skrivningar som fastslår att regeringarnas rätt att reglera den offentliga politiken helt kvarstår. Dessutom föreslår kommissionen att det ska klargöras att bestämmelserna om investeringsskydd inte kan tolkas som ett åtagande från regeringarna att inte ändra sin lagstiftning , även om det kan påverka investerarnas förväntningar på resultatet negativt. Kommissionen kommer att återuppta förhandlingarna med på detta område, vilka har varit frysta sedan kommissionen inledde samrådet . Kommissionen avser också att parallellt med dessa förhandlingar påbörja arbetet att tillsammans med andra länder inrätta en permanent internationell investeringsdomstol. Kommissionens uttalade målsättning är att byta ut samtliga tvistlösningsmekanismer som finns i de befintliga handelsavtal som EU har ingått, i de avtal som EU:s medlemsländer har ingått med tredjeland och i de investeringsavtal som har slutits mellan mot systemet med den . I motion 2015/16:2859 (SD) föreslås ett tillkännagivande om att inte ska ställa sig bakom en tvistlösningsklausul av ren Naftamodell. I motion 2015/16:194 (V) förordas att bör kräva att regeringen verkar för att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausuler samt kräva att regeringen verkar för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden, oavsett de enskilda partiernas inställning till hur en tvistlösningsmekanism bör se ut, anföra följande. Utskottet kan inledningsvis konstatera att varken kommissionen, eller regeringen driver frågan om att ska innehålla en tvistlösningsmekanism av ren Naftamodell. Utskottet kan konstatera att det varken bland medlemsländernas regeringar eller i finns en majoritet som förespråkar att handelsavtal inte alls skulle innehålla någon form av tvistlösningsmekanism. Som utskottet tidigare uttalat ska handelsavtal respektera demokratiskt fattade beslut. Stater ska ha rätt att reglera för att skydda sina medborgare, konsumenter, arbetstagares rättigheter, hälsa och miljö. Detta är också något som såväl regeringen som kommissionen understryker. När det gäller är det nu föremål för en s.k. juridisk genomgång för att därefter på den europeiska sidan underställas åtminstone och godkännande. Detsamma kommer att gälla för alla de handelsavtal som kommissionen förhandlar fram. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:194 (V) och 2015/16:2859 (SD) i de berörda delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insyn och konsekvensanalyser. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt med transparens i handelsavtalsförhandlingar och noterar att det också är en uppfattning som delas av regeringen. Utskottet delar också uppfattningen att det är viktigt att det genomförs ordentliga konsekvensanalyser av de avtal som förhandlas fram och understryker vikten av att om det ska godkänna eller ett eventuellt har ett gediget underlag att ta ställning till. Jämför reservation 7 (V). I motion 2015/16:1707 av (MP) konstateras att det inom EU finns krav på att det vid större investeringsprojekt ska göras strategiska miljökonsekvensbedömningar för att avgöra om förändringen är bättre eller sämre för miljön än t.ex. ett noll-alternativ. Dessa bedömningar ska även innehålla en bedömning av varför andra möjliga lösningar inte är lämpligare. Motionären framhåller att de nya handels- och investeringsavtal som EU förhandlar fram riskerar att få omfattande effekter på många områden som t.ex. livsmedel, bekämpningsmedel, bilar, elektronik och även på beslutsprocedurer och hur myndigheter ska samverka. bör därför kräva att regeringen ger lämpliga myndigheter i uppdrag att genomföra en strategisk miljökonsekvensanalys av CETA och TTIP. Miljökonsekvensanalyserna bör användas som en del av och regeringens beslutsunderlag. I partimotion 2015/16:194 av m.fl. (V) kritiseras att förhandlingarna kring EU:s frihandelsavtal med (TTIP), (CETA) och samt det plurilaterala tjänsteavtalet () har präglats av slutenhet, sekretess och brist på insyn. Detta trots att avtalen kan komma att innebära stora negativa konsekvenser för medborgarna. Även om kommissionen vidtagit vissa åtgärder när det gäller TTIP-förhandlingarna menar motionärerna att processen kring förhandlingarna fortfarande inte är tillräckligt öppen, vilket också sägs stämma för de övriga avtalen. Argumentet om att öppenhet, insyn och dialog skulle försvåra förhandlingsprocessen håller inte enligt motionärerna som förordar att ska uppmana regeringen att verka för att alla förhandlingar om handelsavtal ska präglas av stor öppenhet och dialog med medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker (yrkande 6). Kommissionens handelsdirektorat beställer s.k. hållbarhetsmässiga konsekvensanalyser (Sustainability Impact Assessments, ) av samtliga större multilaterala, regionala eller bilaterala handelsavtal som kommissionen förhandlar för medlemsstaterna. En sådan analys är omfattande och inkluderar analyser och djupgående utredningar till stöd för bästa möjliga effekt av handelsavtal utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Arbetet med rapporterna görs av externa konsulter i dialog med olika intressenter och syftar till att integrera hållbar utveckling i EU:s handelspolitik. Detta görs genom att de frågor som omfattas av förhandlingarna analyseras utifrån ett hållbarhetsperspektiv, dvs. miljö-, sociala och ekonomiska aspekter. Vidare informeras förhandlarna om frihandelsavtalets eventuella sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenser samt konsekvenser för mänskliga rättigheter både för de förhandlande parterna men också för andra länder som kan tänkas beröras. Slutligen ska de även bidra med riktlinjer för kompletterande stödåtgärder som syftar till att maximera positiva effekter och minska negativa effekter av handelsavtalet. Ett ytterligare uttalat syfte med är att förse olika intressenter med information om potentiella effekter av ett handelsavtal. Detta sker i dialog och konsultation med intressenter under hela processen och innefattar workshops, genomförande av fallstudier och kontakter med olika aktörer. Konsultationsprocessen syftar också till att bidra till ökad transparens och engagemang kring innehållet i det tilltänkta avtalet. Analyserna pågår under förhandlingarna och tanken är att resultaten från analysernas olika faser ska bidra till de pågående förhandlingarna. Det görs dock inga av de färdigförhandlade avtalen. Den slutliga för CETA publicerades t.ex. , och principöverenskommelsen mellan parterna nåddes . Samtliga pågående och avslutade finns publicerade på kommissionens webbplats. Enligt uppgift från har varit pådrivande för att inkludera i frihandelsavtalsförhandlingar och under ordförandeskap 2001 blev det obligatoriskt. har också drivit vikten av att analyserna görs både under själva förhandlingarna, i takt med att avtalstexterna förändras, och efter att avtalen är klara. I det här sammanhanget kan även nämnas att det inom ramen för en av arbetsgrupper pågår ett arbete med att titta på hållbar utveckling i frihandelsavtal generellt och bl.a. på hur bestämmelserna av dessa genomförs och vilka faktiska effekter de har på bl.a. miljön. En rapport väntas bli klar . Den nya kommissionen har sedan den tillträdde 2015 vidtagit vissa åtgärder för att öka insynen i handelspolitiken, bl.a. har förhandlingsmandatet för TTIP och publicerats på kommissionens webbplats. Här publiceras även fortlöpande förhandlingstexter (EU:s position) för TTIP. Som framgår i det inledande avsnittet är ökad insyn också ett av de fyra prioriterade områdena inom ramen för kommissionens nya handelsstrategi. I det här sammanhanget kan också nämnas att statssekreterare i inför ett möte i rådet för utrikesfrågor (handel) framhöll att regeringen har verkat för och kommer att fortsätta verka för största möjliga offentliga insyn i förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med (uppteckningar 2015/16:17). Regeringen anser vidare att öppenhet är centralt för att förhandlingarna ska kunna avslutas med gott resultat och att den aktiva och breda dialogen med fack, näringsliv och andra intressenter från det civila samhället ska fortsätta. Vidare framkom att de konsoliderade förhandlingstexterna kommer att bli tillgängliga i medlemsstaternas huvudstäder, och att de nationella parlamentarikerna kommer att kunna ta del av texterna. I motion 2015/16:194 (V) förordas att ska uppmana regeringen att verka för att alla förhandlingar om handelsavtal ska präglas av stor öppenhet och dialog med medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt med transparens i den här typen av förhandlingar. Utskottet har tidigare (yttr. 2014/15:NU2y) välkomnat att kommissionen ställt sig bakom kommissionär initiativ till större öppenhet i förhandlingarna med . Utskottet konstaterar att kommissionen löpande publicerar EU:s förhandlingstexter på sin webbplats. Som framgår av det föregående avsnittet kommer konsoliderade förhandlingstexter också att bli tillgängliga i medlemsstaternas huvudstäder, texter som de nationella parlamentarikerna kommer att kunna ta del av. Utskottet noterar också att regeringen delar uppfattningen att öppenhet är centralt för förhandlingarna och att den framhåller betydelsen av att dialogen med fack, näringsliv och andra intressenter från det civila samhället ska fortsätta. Utskottet kan också konstatera att öppenhet framhålls som viktigt i kommissionens nya handelsstrategi. Utskottet välkomnar alla dessa initiativ och vill framhålla vikten av att förhandlingstexterna tillgängliggörs eftersom det underlättar en saklig debatt. Det är dock viktigt att vara ödmjuk inför att texterna kan vara svåra att sätta sig in i och att de kan ge upphov till olika tolkningar. Utskottet önskar därför i detta sammanhang också understryka betydelsen av att de som företräder olika perspektiv tar ett ansvar för att skapa en välgrundad debatt genom att de olika företrädarna utvecklar sina argument och tolkningar. I likhet med vad som sägs i motion 2015/16:1707 (MP) anser utskottet vidare att det är viktigt att det genomförs ordentliga konsekvensanalyser av de handels- och investeringsavtal som förhandlas fram. Som framgår av det föregående avsnittet genomförs oberoende konsekvensanalyser (s.k. SIA-rapporter) av de avtal som kommissionen förhandlar. Dessa innehåller en fördjupad analys av de potentiella ekonomiska, sociala, humanitära och miljömässiga konsekvenserna av de pågående handelsförhandlingarna. Det utarbetas emellertid inte några SIA-rapporter av de färdigförhandlade avtalen. Enligt uppgift från har regeringen drivit vikten av att dessa analyser ska göras både under själva förhandlingarna, i takt med att avtalstexterna förändras, och efter att avtalen är klara. Utskottet välkomnar detta och vill uttala sitt stöd för att regeringen med kraft fortsätter att driva denna fråga. Det finns inget beslut om att och ett eventuellt ska underställas för godkännande. Mycket talar dock för detta. Utskottet vill därför understryka vikten av att vid ett eventuellt sådant beslut har ett gediget underlag att ta ställning till. Det gäller inte minst att det finns oberoende konsekvensanalyser av vad avtalen kan komma att innebära och vilka eventuella effekter de kan ha, inte bara på miljön utan också på t.ex. hälsa och sociala, fackliga och ekonomiska rättigheter. Det skulle t.ex. kunna vara konsekvensanalyser genomförda av relevanta svenska myndigheter, t.ex. Datainspektionen, Kemikalieinspektionen, och , men också liknande analyser som de som tagits fram av och som refererats i det föregående avsnittet. Utskottet välkomnar också en aktiv och välgrundad debatt kring avtalens innehåll från såväl myndigheter som olika intresseorganisationer. Därmed föreslår utskottet att avslår motion 2015/16:194 (V) i den berörda delen och motion 2015/16:1707 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tjänstehandel. Utskottet konstaterar att det är först när ett eventuellt är färdigförhandlat som det blir möjligt att ta ställning till avtalet fullt ut, och bör därför inte uppmana regeringen att verka för att EU lämnar TISA-förhandlingarna. Vidare noterar utskottet bl.a. att både regeringen och kommissionen uppger att det när det gäller tjänster som tillhandahålls åt den offentliga sektorn väljer varje land om det ska göra s.k. åtaganden eller inte om marknadstillträde. Jämför reservation 8 (V). I partimotion 2015/16:194 av m.fl. (V) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att EU lämnar TISA-förhandlingarna (yrkande 5). Avtalet innehåller förutom ett investeringsskydd den s.k. ratchetklausulen som enligt motionärerna innebär att tjänster som en gång privatiserats inte på nytt kan regleras eller göras offentliga igen. Motionärerna är starkt kritiska till förhandlingarna som de menar väntas leda till ett avtal som ökar de globala storföretagens kontroll över offentliga tjänster och minska regeringarnas möjligheter till reglering och gemensamt ägande samt deras möjligheter att verka för bl.a. sociala, ekonomiska och miljörelaterade mål. I kommittémotion 2015/16:374 av m.fl. fastslås att vatten är en mänsklig rättighet, inte en handelsvara. ser motionärerna att de internationella samtalen om handel och handelsavtal i allt högre utsträckning fokuserar på handel med tjänster, offentlig upphandling och samhällstjänster, däribland vatten och sanitet. Motionärerna understryker att det är direkt olämpligt att inkludera grundläggande samhällstjänster som vatten och sanitet i internationella handelsavtal och förordar att tillkännager för regeringen att måste verka för att vatten och sanitet exkluderas från alla pågående förhandlingar om nya internationella avtal (yrkande 5). Som framgår i det tidigare avsnittet om WTO regleras tjänstehandel multilateralt genom GATS (General on Trade in Services). Som framgår av de aktuella motionerna pågår plurilaterala tjänstehandelsförhandlingar mellan EU och ett antal andra WTO-medlemsländer (Trade in Services Agreement, ) samt bilaterala förhandlingar inom ramen för några av EU:s pågående frihandelsavtalsförhandlingar. Inom GATS kategoriseras tjänster utifrån det sätt som de tillhandahålls, s.k. leveranssätt, och utifrån de olika näringar eller sektorer som de tillhör. I avtalet finns 12 huvudsektorer som i sin tur är indelade i 160 undersektorer. De 12 huvudsektorerna är: affärstjänster, kommunikation, byggverksamhet och ingenjörstjänster, distribution, utbildning, miljö, finansiella tjänster, hälso- och sociala tjänster, turism, sport och underhållningstjänster, transport samt övriga tjänster. De fyra leveranssätten är: gränsöverskridande handel, konsumtion utomlands, lokal etablering (investering) och tillfällig personrörlighet. Medlemsländernas nationella åtaganden inom ramen för GATS listas i s.k. bindningslistor. är det mest flexibla avtalet inom WTO i och med att varje enskilt medlemsland avgör vilka sektorer man vill åta sig att hålla öppna för utländsk konkurrens och göra bindande åtaganden för. Länderna avgör också själva hur omfattande dessa åtaganden ska vara och de kan även välja att inte göra några åtaganden alls i specifika sektorer eller delar av sektorer, t.ex. genom att undanta sjukvård men inkludera sjukgymnaster. Enligt den s.k. mest-gynnad-nation-principen gäller åtaganden som en medlem gör gentemot en annan medlem också generellt i förhållande till alla övriga WTO-medlemmar. Men det finns även undantag från denna regel, t.ex. har alla EU-länder undantag för audiovisuella tjänster. Det finns även möjlighet att införa s.k. ensidiga preferenser till de minst utvecklade länderna (MUL) genom ett undantag som innebär att EU skulle kunna ge extra förmånligt tillträde till EU-marknaden för tjänsteexportörer från de minst utvecklade länderna genom en s.k. waiver. Förhandlingar om marknadstillträde inom GATS innebär att länder utbyter listor med varandra där man anger vilka sektorer och för vilka leveranssätt man vill att motparten gör åtaganden och vilka åtaganden man själv är beredd att göra. Genom ett åtagande i GATS förbinder sig en medlem att inte införa nya diskriminerande eller handelsbegränsande regler inom en viss sektor. Utöver förhandlingarna om marknadstillträde förhandlas även fyra s.k. regelfrågor som rör inhemska regleringar, en eventuell skyddsmekanism, subventioner och offentlig upphandling. Det har från vissa medlemsländer inom WTO funnits en förhoppning om att tjänsteförhandlingarna skulle kunna återupptas inom WTO, men då det ännu inte har skett har ett antal medlemsländer, däribland EU, förhandlat det separata plurilaterala avtalet . Förhandlingarna omfattar 50 länder, dvs. nästan en tredjedel av medlemmarna inom WTO. Den uttalade utgångspunkten är att vidareutveckla GATS och skapa ett avtal som är bättre och mer förutsägbart med målsättningen att avtalet ska kunna införlivas i WTO. Målet med är att göra det möjligt för utländska och inhemska företag att konkurrera på lika villkor, s.k. icke-diskriminering. är öppet för tjänstehandel, baserat på den fria etableringsrätten, och har få begränsningar. TISA-deltagarna säger sig bl.a. vara beredda att ta itu med nyare frågor som påverkar tjänstehandeln, som t.ex. dataflöden och internet. har i ett faktablad adresserat några av de frågor som lyfts i de här aktuella motionerna om tjänstehandel inom ramen för . Här framgår t.ex. att tjänster som bedrivs i offentlig regi, utan vare sig konkurrens eller vinstintresse, är uteslutna i definitionen tjänst. När det gäller tjänster som tillhandahålls åt den offentliga sektorn väljer varje land om det ska göra s.k. åtaganden om tillträde till sin marknad och därmed inte diskriminera mellan inhemska och utländska leverantörer. har inte gjort några åtaganden om offentlig finansierad hälso- och sjukvård, offentligt finansierad utbildning och utbildning erkänd av det allmänna, distribution av vatten samt film, tv och andra audiovisuella tjänster. har (sedan GATS 1995) inkluderat helt privatfinansierade vårdcentraler, sjuksköterskor, barnmorskor, sjukgymnaster, tandläkare och psykologer. I praktiken betyder det enligt regeringen att åtar sig att utländska leverantörer ska kunna erbjuda dessa tjänster i på samma villkor och enligt samma regler som svenska leverantörer. Sjukhus är dock undantagna. I det frihandelsavtal som EU förhandlat fram med (CETA) inkluderar helt privat utbildning (t.ex. språkutbildning, ledarskap, it-kurser) och privatfinansierade sjukhus. När det gäller tjänstesektorer inom samhällsnyttiga sektorer som t.ex. vatten- och elförsörjning, utbildning och renhållning får själv ta ställning till om och i vilken utsträckning dessa sektorer ska bindas. Enligt informationsmaterialet framgår att inte brukar ändra svenska regler till följd av handelsavtal, utan bara garantera det som redan gäller. I handelsavtal har gjort åtaganden om icke-diskriminering och tillträde till marknaden för elförsörjning, transporter, post och renhållning. Slutligen framgår att enligt faktabladet inte kommer att ge möjlighet till tvistlösning mellan investerare och stat. Även kommissionen adresserar några av de farhågor och frågor som finns kring på sin webbplats. Här framgår bl.a. i likhet med uppgifterna i faktabladet att inte kommer att omfatta åtgärder för att skydda investerare, så som tvistlösningsmekanismen mellan investerare och stat (ISDS). Vidare anför kommissionen att den s.k. ratchetklausulen inte kommer att innebära att ett land inte kan införa ett särskilt handelshinder som den tidigare och ensidigt hade tagit bort för en viss sektor där den gjort ett åtagande. Ratchetklausulen i kommer enligt kommissionen endast att gälla åtaganden om nationell behandling (dvs. om likabehandling av utländska och lokala leverantörer) och kommer inte att tillämpas på åtaganden om marknadstillträde (dvs. avgöra i vilken utsträckning utländska leverantörer kan verka (t.ex. om det finns ett monopol eller inte). Varje land kan välja vilka typer av tjänster utländska leverantörer kan erbjuda och på vilka villkor. Om ett land beslutar att inte göra något åtagande för marknadstillträde kommer det alltid att ha rätten att stänga sektorn för konkurrens , t.ex. genom att införa ett monopol. De tjänster som EU har beslutat om undantag för, t.ex. offentlig finansierad hälso- och sjukvård samt upptagning, rening och distribution av vatten, kan därmed enligt vad kommissionen anför inte bli föremål för någon ratchetklausul eftersom EU har beslutat om att inte göra några åtaganden om marknadstillträde för dessa tjänster. Vidare anför kommissionen att varje enskilt land kan bestämma att inte tillämpa ratchetklausulen på en särskild tjänst som omfattas av förhandlingarna. Det här betyder enligt kommissionen att EU kan välja att från ratchetklausulen undanta beslut om att behandla utländska tjänsteleverantörer på samma sätt som lokala leverantörer för vissa tjänster. Ett undantag kan omfatta EU som helhet eller ett eller flera medlemsländer. EU kan därmed enligt kommissionen återta ett beslut om att avlägsna ett diskriminerande hinder för utländska företag i en sektor som undantas från den nämnda klausulen. utskott för internationella handelsfrågor () antog ett förslag till resolution med rekommendationer till kommissionen om förhandlingarna om avtalet om handel med tjänster () med 33 röster för och 6 röster mot. I ett pressmeddelande om förslaget till resolution framgår bl.a. att anser att förhandlingarna om ett nytt tjänstehandelsavtal bör leda till internationella regler och fler möjligheter för företag i att tillhandahålla sådana tjänster som t.ex. transport och telekommunikationer i tredjeland. framhålls att ingenting bör hindra EU eller nationella och lokala myndigheter från att upprätthålla, förbättra och tillämpa sina egna lagar, särskilt när det gäller grundläggande rättigheter, arbetstagares rättigheter och skydd av personuppgifter. Vidare understryks att offentliga tjänster entydigt ska uteslutas ur förhandlingarna. noterar att EU:s marknad är betydligt mer öppen än vad som är fallet för de flesta övriga parterna och beklagar att många viktiga tjänstemarknader i världen är stängda för EU:s leverantörer. anser att i förhandlingarna bör kommissionen sträva efter att uppnå en ömsesidighet på alla nivåer med alla parter för att befästa sin position som världens största exportör. I synnerhet bör kommissionen bl.a. sträva efter ett ambitiöst öppnande av parternas offentliga upphandling, telekom, transport, finansiella och professionella tjänster, och möjliggöra fler tillfällen för högt kvalificerade personer i EU att arbeta utanför EU samt minska byråkratin och öka informationen till små och medelstora företag som ofta saknar ekonomiska och personella resurser för att sätta sig in i internationella handelsregler. begär också särskilda skyddsåtgärder för EU:s konsumenter när det gäller roamingavgifter för mobiltelefoner och provisionsbetalningar för kreditkort som tas ut vid utlandsresor. efterlyser också ett klart och tydlig undantag för känsliga sektorer inom EU, bl.a. alla offentliga tjänster såsom utbildning, hälsa, sociala tjänster, de sociala trygghetssystemen och audiovisuella tjänster.