bet · H301UU10 · 2016-05-30 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avstyrker motionerna. Regeringens skrivelse täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande. Utskottet har i betänkandet valt att fästa särskild uppmärksamhet på elva områden. Dessa är den övergripande utvecklingen i EU, 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, utvidgningsprocessen, EU:s förbindelser med omvärlden, ekonomiska och finansiella frågor m.m., rättsliga och inrikes frågor, jordbruk, fiske och livsmedel m.m., miljö- och energifrågor, konkurrenskraft och transport, utbildning, ungdom och kultur samt EU:s institutioner. , finansutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och har yttrat sig över skrivelsen och följdmotioner. I betänkandet finns 32 reservationer (M, SD, V, L, KD). Regeringens skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 70 yrkanden i en följdmotion och cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Den övergripande utvecklingen i EU m.m. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen EU:s förbindelser med omvärlden Ekonomiska och finansiella frågor m.m. Rättsliga och inrikes frågor Jordbruk, fiske och livsmedel m.m. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Konkurrenskraft, konsumentpolitik och transport Utbildning, ungdom och kultur 1.Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, punkt 2 (SD) 2.Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, punkt 2 – motiveringen (V) 3.Utvidgningsprocessen, punkt 3 (SD) 4.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (M) 5.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (SD) 6.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (L) 7.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 (KD) 8.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 4 – motiveringen (V) 9.EU:s grannskapspolitik, punkt 5 (M, L, KD) 10.EU:s grannskapspolitik, punkt 5 (SD) 11.EU:s grannskapspolitik, punkt 5 – motiveringen (V) 12.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (M) 13.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (SD) 14.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (L) 15.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 – motiveringen (V) 16.Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (M) 17.Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (SD) 18.Den gemensamma handelspolitiken, punkt 7 (V) 19.EU som global utvecklingsaktör, punkt 8 (SD) 20.EU som global utvecklingsaktör, punkt 8 – motiveringen (V) 21.Ekonomiska och finansiella frågor m.m., punkt 9 (SD) 22.Ekonomiska och finansiella frågor m.m., punkt 9 – motiveringen (V) 23.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 10 (SD) 24.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 10 – motiveringen (V) 25.Rättsliga och inrikes frågor, punkt 10 – motiveringen (L) 26.Jordbruk, fiske och livsmedel m.m., punkt 11 (SD) 27.Miljö- och energifrågor, punkt 12 (SD) 28.Konkurrenskraft, konsumentpolitik och transport, punkt 13 (SD) 29.Konkurrenskraft, konsumentpolitik och transport, punkt 13 – motiveringen (V) 30.Utbildning, ungdom och kultur, punkt 14 (SD) 31.EU:s institutioner, punkt 15 (SD) 32.EU:s institutioner, punkt 15 – motiveringen (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 3 yttrande 2015/16:KU9y Bilaga 4 yttrande 2015/16:FiU3y Bilaga 5 yttrande 2015/16:JuU7y Bilaga 6 yttrande 2015/16:CU4y Bilaga 7 yttrande 2015/16:FöU4y Bilaga 10 yttrande 2015/16:UbU6y Bilaga 11 yttrande 2015/16:TU4y Bilaga 12 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2015/16:MJU3y Bilaga 13 yttrande 2015/16:EUN1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den övergripande utvecklingen i EU m.m. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 14 samt lägger skrivelse 2015/16:115 till handlingarna. 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 39. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) – motiveringen 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Reservation 3 (SD) EU:s utrikes- och säkerhetspolitik 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 7.1, 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkandena 1, 6 och 7, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkandena 3–6, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11.1, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 11–13. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (L) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (V) – motiveringen 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 7.2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkandena 3–5, 2015/16:2333 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–11, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 28. Reservation 9 (M, L, KD) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) – motiveringen EU:s bilaterala och regionala förbindelser 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 11.2 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 14, 22, 24–27 och 36.1. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) Reservation 15 (V) – motiveringen 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 17–20. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) EU som global utvecklingsaktör 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (V) – motiveringen Ekonomiska och finansiella frågor m.m. 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 31 och 38. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) – motiveringen Rättsliga och inrikes frågor 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9.1 samt 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 29, 32–35, 36.2 och 37. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (V) – motiveringen Reservation 25 (L) – motiveringen Jordbruk, fiske och livsmedel m.m. 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 50–59. Reservation 26 (SD) 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 9.2 och 21 samt 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 48, 49 och 60–64. Reservation 27 (SD) Konkurrenskraft, konsumentpolitik och transport 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 40–47. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (V) – motiveringen Utbildning, ungdom och kultur 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 65–69. Reservation 30 (SD) 2015/16:3360 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 9, 10 och 70. Reservation 31 (SD) Reservation 32 (V) – motiveringen 2014/15:2047 av (S), 2015/16:1400 av (S), 2015/16:1500 av (KD) och 2015/16:3170 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade om skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen . Skrivelsen bordlades av kammaren och hänvisades till utrikesutskottet för beredning. I detta betänkande behandlar utskottet skrivelsen och en följdmotion som väckts med anledning av denna. Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden och 2015 som berör samarbetet inom Europeiska unionen (EU). Regeringens skrivelse täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande. Utskottet har, med utgångspunkt i de motioner som väckts, i betänkandet valt att fästa särskild uppmärksamhet på elva områden. den övergripande utvecklingen i EU 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen EU:s förbindelser med omvärlden ekonomiska och finansiella frågor m.m. rättsliga och inrikes frågor jordbruk, fiske och livsmedel utbildning, ungdom och kultur har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionen inom deras respektive beredningsområden. har getts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Följande utskott har yttrat sig: , finansutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och . Yttrandena refereras i delar i betänkandet men återges också i sin helhet i bilagor. Enligt 9 kap. 21 § riksdagsordningen ska regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU och lämna en skrivelse till med en berättelse om verksamheten i EU. Med skrivelse 2015/16:115 har regeringen lämnat den avsedda redogörelsen till . liberalerna har bytt namn till Liberalerna. Utskottet har fortlöpande följt aktuella EU-frågor genom föredragningar inför utrikes- och biståndsrådsmöten i . Utskottet fick vid sitt sammanträde information om EU:s globala strategi av utrikesrådet , kanslirådet och departementssekreterare , samtliga från (). Utskottet höll även vid sitt sammanträde en överläggning med utrikesminister , om den inriktning som regeringen redovisat för strategin. Från UD deltog även politiskt sakkunnige , kanslirådet , kanslirådet , kanslirådet samt kanslirådet . Vidare höll utskottet vid sitt sammanträde en överläggning med kabinettssekreterare , UD, om meddelandet Översyn av den europeiska grannskapspolitiken ((2015) 50 slutlig). Från UD deltog även ambassadör , kanslirådet och departementsrådet . överlade utskottet med regeringen, som företräddes av statssekreterare , om den inriktning som regeringen redovisat inför världstoppmötet i den 23–. Från UD deltog även politiskt sakkunnige , ambassadör och kanslirådet . Vidare informerade statssekreterare m.fl. vid Statsrådsberedningen utrikesutskottet och inför Europeiska rådets möte den 17–i fråga om förhållande till EU. För att skaffa kunskap och utbyta information om aktuella EU-frågor inom utskottets beredningsområde reste utskottet till . Under besöket träffade utskottet bl.a. företrädare för och den europeiska utrikestjänsten. Den 16–besökte utskottet och . Inför resan föredrog tjänstemän från enhet för och situationen i och för utskottet. Den 23–deltog (V) och (KD) i den svenska delegationen till det humanitära världstoppmötet i . Utskottet tog emot Kosovos EU-integrationsminister , där bl.a. relationerna mellan Kosovo och EU, aktuella reformprocesser, normaliseringsprocessen med samt utmaningar i närregionen diskuterades. träffade utskottet även utrikesminister . Vid mötet behandlades bl.a. relation till EU, aktuell status för landets reformeringsprocess samt hur de nationella politiska partierna och medborgarna ser på EU och EU-närmanden. Vidare besökte kommissionär Šefčovič, vice ordförande i med ansvar för arbetet med EU:s energiunion, för ett gemensamt möte med näringsutskottet, och utrikesutskottet. Fokus för mötet var diskussioner om EU:s energiunion. tog utrikesutskottet tillsammans med socialförsäkringsutskottet emot FN:s flyktingkommissarie . Vid mötet diskuterades bl.a. flyktingsituationen och överenskommelsen mellan . fick utskottet information om EU:s globala strategi (EGS) från och från . Som uppföljning av klimattoppmötet i (COP 21) fick utskottet information av statsrådet med medarbetare. fick utskottet även en föredragning ur ett vetenskapligt perspektiv från , professor i miljövetenskap, . Utskottet har i samband med ärendets beredning tagit del av faktapromemoria 2015/16:FPM13 Meddelande om världstoppmötet om humanitära frågor, kommissionens meddelande KOM(2015) 419 Mot världstoppmötet om humanitära frågor- ett globalt partnerskap för effektiva humanitära insatser som utgår från gemensamma principer samt kommissionens årliga uppföljning av EU:s utvidgningspolitik (KOM(2015) 611). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i EU . Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Den övergripande utvecklingen i EU m.m. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkanden om reformkrav på EU med hänvisning till den överenskommelse som har nåtts mellan och . Utskottet redovisar även sina ställningstaganden till den övergripande utvecklingen i EU. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den övergripande utvecklingen i EU (s. 13–25). Avsnittet behandlar även regeringens information till och överläggning och samråd med samt Europeiska rådets möten . I motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 9 resonerar motionärerna om framtid i EU inför landets folkomröstning om EU-medlemskapet och anför att bör ha en positiv grundsyn på förslag från om att slå vakt om ställning och inflytande för medlemsstater som inte har euron som valuta. I yrkande 14 om en översyn och förenkling av EU-lagstiftning betonar motionärerna att den bör se positivt på brittiska förslag om färre och enklare regler på olika områden, liksom på initiativ som skulle innebära att EU:s lagstiftningsprocess på ett bättre sätt tar hänsyn till vilken påverkan ett nytt lagförslag har på exempelvis företagsklimatet och den ekonomiska tillväxten. vill uttrycka sin uppskattning över skrivelsen som ger en bred översikt över verksamheten i EU 2015. Relationerna mellan regeringen och behandlas övergripande i avsnitt 1.1 i skrivelsen (Information till och överläggning och samråd med ). Kontakterna mellan och regeringen och på tjänstemannanivå har fungerat väl. Samarbetet har även fortsatt präglats av god samarbetsanda, effektiv handläggning och beredskap för nödvändig flexibilitet. Det löpande arbetet i nämnden följer rådets dagordning och tidsramar. har extraordinära händelser såsom terroristattacker och stora flyktingströmmar medfört extrainsatta möten i rådet och och extra samråd i nämnden med kort varsel. Processen i rådet har varit ryckig, och det har ofta varit oklart vilka frågor som kommer att hanteras och på vilket sätt, särskilt vid möten i utrikesrådet och rådet för rättsliga och inrikes frågor. Nämnden har förståelse för att vissa frågor måste hanteras skyndsamt och att det varit ett komplicerat förhandlingsläge i många situationer. har delar av nämnden uttryckt att sent inkomna underlag försvårat nämndens ställningstaganden. Totalt har åtta ordinarie möten i och informella möten mellan stats- och regeringscheferna ägt rum, inklusive extra möten. Statsministern har informerat och samrått med nämnden inför samtliga av dessa möten. Statsministern återrapporterade till efter Europeiska rådets möten . Vid båda tillfällena skedde återrapporten via telefon. Övriga återrapporteringar ägde rum i kammaren. Berörda statsråd samråder med nämnden inför alla ordinarie möten i rådet. Utöver dessa ordinarie möten har regeringen samrått med nämnden inför ett flertal extrainsatta rådsmöten. Några av dessa sammanträden har ägt rum via telefon. Utgångspunkten är, vilket regeringens skrivelse speglar, att regeringens samråd med ska ske i närvaro av statsråd och ledamöter vid sammanträden. När nämnden inte sammanträder sker samråd skriftligen. Antalet skriftliga samråd med nämnden har ökat och utgör nu en större del av nämndens arbete än . Skriftliga samråd genomförs löpande och sker ofta inom korta tidsramar. Det gäller dels A‑punkter, dvs. beslutspunkter där en överenskommelse redan har nåtts vid förberedande möten och som rådet kan besluta utan diskussion, dels inför rådsbeslut som antas med s.k. skriftliga förfaranden i rådet och dels då frågor läggs till en rådsdagordning efter ordinarie sammanträde eller då dokument tillkommit som inte varit tillgängliga för nämnden under sammanträdet. Ledamöter i nämnden har vid ett antal tillfällen begärt att få kompletterande information i samband med skriftliga samråd. Sammantaget fick regeringen stöd för sina ståndpunkter av en majoritet i nämnden, såväl vid sammanträden som vid skriftliga samråd. I det följande lyfter fram några utvecklingslinjer och enskilda frågor som är av intresse för att belysa regeringens samråd med nämnden. När det gäller den övergripande utvecklingen i EU har migrationsfrågor och kampen mot terrorism präglat många av regeringens samråd med nämnden liksom relaterade frågor som rör EU:s yttre gränser och den geopolitiska oron i EU:s närområde. Andra viktiga frågor som nämnden diskuterat är en strategi för energiunionen och EU:s ställningstaganden inför klimatmötet COP 21 i . Frågorna har diskuterats . Vad gäller horisontella frågor under allmänna rådet har regeringen bl.a. samrått med nämnden om 2020-strategin, om sammanhållningspolitiken och om riktlinjer för inom ramen för planeringsterminen. Regeringen har också samrått om färdigställande av den ekonomiska och monetära unionen. Det fanns stöd för regeringens ståndpunkter i dessa frågor medan delar av oppositionen förordade en mer restriktiv linje. Nämnden har också diskuterat det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning mellan kommissionen, rådet och . Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt i denna fråga av en majoritet i nämnden. Utskottet kan konstatera att vi befinner oss i när EU-samarbetet ställs inför stora utmaningar. Den oroliga omvärlden, med 60 miljoner människor på flykt i världen och konflikter i både EU:s södra och östra grannskap har understrukit vikten av en mer aktiv och sammanhållen utrikespolitik för att bidra till ökad fred och säkerhet i närområdet. De fruktansvärda terroristattacker som världen har sett prov på har ytterligare satt fokus på EU:s säkerhetsarbete. Utskottet anser att det finns behov av ett än starkare och mer enat agerande från EU. Utskottet instämmer i vad regeringen framhåller i sina övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2016 om att EU och i av osäkerhet och konflikter ska utgöra en stark röst för mänskliga rättigheter, demokrati, fred, rättsstatens principer och jämställdhet. Det är viktigt att främjandet av dessa principer är en central del i EU:s arbete. Det gäller såväl inom olika tematiska områden som migration, kontraterrorism, utrikespolitik och handel, som för landspecifika situationer inom och utom EU. Flyktingsituationen är en av EU:s största utmaningar, både praktiskt och politiskt. Utskottet anser att EU:s framtida asylsystem bör uppnå en jämnare fördelning av asylsökande, vara långsiktigt hållbart och värna asylrätten. Alla medlemsstater måste solidariskt dela på ansvaret att ta emot människor i behov av skydd. Fler lagliga vägar för skyddsbehövande att söka asyl inom EU måste åstadkommas. Utskottet vill även betona vikten av en bredare diskussion om migration och utveckling. Utskottet konstaterar att det behövs en mer aktiv och sammanhållen utrikespolitik för att bidra till ökad fred och säkerhet i närområdet. Grundorsakerna till migration och flyktingströmmar är komplexa. Det handlar om krig, konflikt och brott mot mänskliga rättigheter men även om bristande framtidsutsikter på grund av bristande samhällsstyrning, liten social rörlighet och arbetslöshet. Utskottet understryker vikten av att fortsätta en bredare diskussion om migration och utveckling för att stärka samarbetet, möta de aktuella utmaningarna och även diskutera migrationens möjligheter. Utskottet välkomnar att världens länder enades om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal vid det internationella klimatmötet i (COP 21). Utskottets uppfattning är att EU bör vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och säkra en hållbar utveckling som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. En sammanhållen och ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik på EU-nivå behövs. Utskottet konstaterar att den ekonomiska återhämtningen i har fortsatt och att även de sociala frågorna har fått ett ökat fokus i EU-arbetet. Utskottet noterar att EU vid ett extrainsatt eurotoppmöte enades om ett tredje stödprogram till som innebar att landet kunde bli kvar i eurosamarbetet trots den mycket besvärliga ekonomiska och finansiella situationen. EU-dagordningen har också präglats av reformkrav på EU inför den kommande folkomröstningen om medlemskapet. Utskottet välkomnar att vid sitt möte nådde en ny överenskommelse för inom EU. Det ligger i intresse att värna om ett väl fungerande EU och se till att de grundläggande principerna för EU-samarbetet inte urvattnas. Utskottet noterar att den rättsligt bindande överenskommelsen gäller ekonomisk styrning, konkurrenskraft, suveränitet samt sociala förmåner och fri rörlighet. Den nya överenskommelsen kommer att bli föremål för en folkomröstning i . Utskottet betonar att är en viktig partner för i EU-samarbetet. Det är utskottets förhoppning att landet ska förbli medlem i EU. Vidare betonar utskottet vikten av att medlemsstaterna och EU:s institutioner tar ett helhetsgrepp kring genomförandet av 2030-agendan för hållbar utveckling såväl inom EU som i unionens externa politik. Utskottet återkommer i betänkandets olika avsnitt till en rad viktiga frågor som EU har att hantera . Utskottet noterar att regeringen i det inledande avsnittet om den övergripande utvecklingen i EU också redogör för regeringens information till och överläggning och samråd med . Utskottet konstaterar att den årliga EU-skrivelsen till regleras av 9 kap. 21 § andra stycket riksdagsordningen (RO) där det framgår att regeringen ska redovisa sitt agerande i EU för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . Utskottet välkomnar regeringens skrivelse med berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen. Enligt utskottet utgör skrivelsen ett värdefullt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Även flertalet utskott framhåller detta i sina yttranden. Skrivelsen, tillsammans med skriftliga återrapporter till från rådsmöten och information i kammare av statsministern efter Europeiska rådets möten, fyller en viktig funktion i kontrollmakt men har också ett stort värde för den offentliga debatten och möjligheterna att i efterhand följa hur olika frågor har behandlats inom EU. Utskottet konstaterar att det inte har gjorts någon översyn av skrivelsens utformning . Utskottet vill därför uppmana regeringen att se över skrivelsens utformning och omfattning för att säkerställa en ändamålsenlig redovisning. Utskottet konstaterar att arbete med EU-frågor har utvecklats i flera omgångar efter EU-inträdet 1995. genomfördes ett antal ändringar i riksdagsordningen i syfte att framhålla utskottens ansvar i EU-arbetet och att se till att kommer in tidigt i beslutsprocessen. Ändringarna innebär bl.a. att utskotten ska granska vissa EU-dokument och att utskotten kan begära överläggningar med regeringen i EU-frågor. behandlade riksdagsstyrelsens framställning Översyn av riksdagsordningen (2013/14:RS3). När det gällde arbete med EU-frågor föreslog riksdagsstyrelsen att regeringen skulle åläggas att samråda med inför möten och beslut i , och inte bara inför möten. har framhållit vikten av att och utskotten kommer in tidigt i EU:s lagstiftningsprocess och att bestämmelserna i riksdagsordningen ger utskotten möjlighet att begära information från regeringen under beslutsprocessen (bet. 2013/14:KU46 s. 16). Enligt borde formerna för arbete med EU-frågor kontinuerligt utvärderas, för att säkerställa att de ger bästa möjliga förutsättningar för att fullgöra sina uppgifter även i situationer då EU:s beslutsprocess är mycket snabb. Utskottet noterar att i ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen (bet. 2015/16:KU16) har föreslagit att riksdagsstyrelsen ska tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. Ärendet bereds inom , och riksdagsstyrelsen väntas fatta beslut i frågan. Utskottet kan för egen del få anledning att se över utskottets beredning av såväl EU-skrivelsen som det årliga utlåtandet över kommissionens arbetsprogram.