bet · H301JuU16 · 2016-05-03 00:00:00 — 2015/16:3336 av och (båda SD) yrkande 2. Enligt vår mening ligger nivån på utdömda straff i långt under vad som kan motiveras utifrån brottens allvar, offrens lidande eller samhällets skyldighet att bestraffa brottslingar. Vi anser att straffskalorna bör ses över i syfte att höja dem och att minska utrymmet för domstolarna att döma ut låga straff. bör minimistraffet för grovt våld eller hot mot tjänsteman vara fängelse . Även i övrigt anser vi att regeringen bör genomföra en översyn av straffskalorna och återkomma till med förslag om generellt höjda straffskalor. Kompletterande förslag rörande underlåtenhetsansvar, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3336 av och (båda SD) yrkandena 3–5. Vi välkomnar att regeringen nu föreslår kriminalisering av underlåtenhet att förhindra brott för personer med ledande ställning i en sammanslutning. Vi menar dock att det är nödvändigt att begreppen ”bestämmande inflytande” och ”sammanslutning” preciseras. Om det inte blir tydligt vad som avses med begreppen finns det en risk att tillämpningen blir så restriktiv att bestämmelsen förlorar sitt värde. Vi ifrågasätter också regeringens bedömning att ansvarsfrihetsregeln vid fara ska gälla även den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning. Regeringens argument att faran ofta är så låg att ansvarsfrihetsregeln inte blir tillämplig framstår som motstridigt. Regeringen verkar mena att undantaget i praktiken inte kommer att bli tillämpligt, men i så fall är det enligt vår mening bättre att genom lagstiftning tydligt fastställa att ansvarsfrihet vid fara inte ska gälla den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning. Organiserad brottslighet hanterar ofta narkotika, och narkotika utgör en betydande inkomstkälla för kriminella organisationer. Därför anser vi att även narkotikabrott bör inrymmas i de brott som det nya underlåtenhetsansvaret ska omfatta. Komplettering och förtydligande rörande begreppet vapen, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3336 av och (båda SD) yrkande 6. Vi anser att det i den föreslagna lagtexten bör användas bredare begrepp än ”vapen”. På så sätt kan objekt som inte normalt anses som eller används som vapen fångas om de används på ett sätt som innebär jämförbar fara vid våldsanvändning. Därför anser vi att regeringen ska överväga att omformulera lagtexten så att begreppet ”vapen” ersätts med ett annat begrepp, t.ex. ”vapen och därmed jämförbart objekt/verktyg” eller ”farligt tillhygge”. Kvalifikationsgrunder för övergrepp i rättssak, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3336 av och (båda SD) yrkandena 7 och 8. Det är positivt att det nu införs kvalifikationsgrunder för när ett brott ska anses som grovt. I likhet med regeringen anser vi att kvalifikationsgrunder bör införas för när övergrepp i rättssak ska anses som grovt. Däremot har vi en annan syn på hur dessa bör vara utformade. Vi anser att det vid bedömningen av om ett övergrepp i rättssak är grovt särskilt ska beaktas om det uppkommit, eller funnits risk för det allmänna eller någon enskild, om gärningen utförts med understöd av vapen eller därmed jämförbart verktyg, sprängämne, vapenattrapp eller annat sådant hjälpmedel, om gärningsmannen spelar på ett våldskapital eller om gärningen varit av farlig art. Det är särskilt angeläget att ha med kvalifikationsgrunden ”våldskapital” eftersom den anspelar på kriminella organisationer som kan spela en särskilt allvarlig roll vid brottet övergrepp i rättssak. Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Regeringens proposition om bättre straffrättsliga verktyg innebär ett steg i rätt riktning för att kunna motverka den grova organiserade brottsligheten. Den bygger på den utredning som den tidigare regeringen tillsatte efter att ha sett behov av detta. Det återstår dock ett flertal åtgärder för att med kraft kunna bekämpa grov organiserad brottslighet. gjorde en rad tillkännagivanden till regeringen. Tillkännagivandena rörde bland annat att göra det lättare att förverka kriminellas tillgångar, att utöka kriminaliseringen för brott som begås inom ramen för organiserad brottslighet samt att kriminalisera underlåtenhet att avslöja brott. Vi ser med tillförsikt fram emot att se resultatet av regeringens arbete med dessa tillkännagivanden. Den grova organiserade brottsligheten innebär lidande och stor skada för både enskilda människor och företag, men också för samhället i stort. Organiserad brottslighet ligger bakom huvuddelen av den gränsöverskridande brottsligheten, bl.a. människohandel och narkotikasmuggling. Den tidigare regeringen tog 2007 initiativ till en bred nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. Mobiliseringen, som involverar tolvmyndigheter inom och utom rättsväsendet, har lett till ett mer omfattande och uthålligt arbete . De nya arbetsformer som utvecklats har bidragit till snabbare och ökad samverkan mellan myndigheterna. Det är angeläget att regeringen nu med kraft fortsätter arbetet med att motverka den grova organiserade brottsligheten. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:113 Bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:1703) om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. 2015/16:3334 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare kriminalisering av förstadier till sådana brott som är särskilt knutna till organiserad brottslighet, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3336 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stämpling till våld eller hot mot tjänsteman av normalgraden bör vara straffbart och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över straffskalorna med avsikt att höja straffen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att narkotikabrott bör omfattas av underlåtenhetsansvaret och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvarsfrihetsregeln vid fara inte bör omfatta den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvalificeringsgrunder för ”bestämmande inflytande” och ”sammanslutning” och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om användningen av begreppet vapen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationsgrunder för bedömning av om ”förgripelse mot tjänsteman” är ett grovt brott ska införas och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationsgrunderna även bör införas för övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. instämmer i stort i propositionens innehåll och de förändringar som föreslås däri. Inte minst är det positivt att lagen nu direkt kommer att ta det så kallade våldskapitalet i beaktande och att man tar steg för att rikta in sig på att komma åt ledande personer i sammanslutningar som begår brott. Det rör sig lite åt det håll som vi föreslog med det vi kallade DIKO-lagar, som inspirerades av RICO-lagar. De går ut på att man på ett annat sätt ska kunna sätta dit ledande personer i organiserad brottslighet. Den här lagstiftningen är inte alls utformad på det sättet, men regeringen försöker åtminstone röra sig mot att man kan hålla ledande personer ansvariga för vad som sker i deras nätverk eller organisation, vilket är positivt. I stort är jag alltså positiv till denna proposition, men det finns vissa aspekter där vi menar att vissa justeringar bör göras. Jag är medveten om att många av dem är detaljer, men vi tror att de skulle kunna hjälpa. För tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation nr 3. Vi instämmer med att stämpling till våld eller hot mot tjänsteman av normalgraden bör vara straffbart. Straffet för den grova gradens brott borde också höjas, exempelvis till fängelse. Brott för vilka det nya underlåtenhetsansvaret ska gälla verkar inte omfatta narkotikabrottslighet, om jag utgår från utredningen. Eftersom organiserad brottslighet ofta handlar med narkotika, som dessutom utgör en stor intäktskälla, menar vi att även detta brott borde omfattas av underlåtenhetsansvaret. Vi instämmer även i det som , och anför om att ansvarsfrihetsregeln vid fara inte bör omfatta den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning. Regeringens bedömning att faran ofta är så låg att bestämmelsen inte blir tillämplig framstår som argument mot att den med bestämmande inflytande inte ska omfattas som lite konstigt. Regeringens mening verkar vara att de i hög grad ska eller kommer att omfattas ändå. Det bästa sättet att försäkra sig om att så blir fallet borde då vara att reglera frågan så att man inte lämnar det till domstolens godtycke. Därför menar vi att ansvarsfrihetsregeln vid fara inte bör omfatta den som har ett bestämmande inflytande i en sammanslutning. Vi anser även att begreppen "bestämmande inflytande" och "sammanslutning" bör förses med kvalificeringsgrunder. Annars finns det risk för att tillämpningen snävas in alltför mycket. Vi instämmer även med utredningens förslag om att kvalifikationsgrunder för bedömning av att förgripelse mot tjänsteman är ett grovt brott ska införas. Även straffskalan bör ha ett minimistraff som är högre än . Att straffet inte används ofta är ett svagt argument för att inte ha det, menar vi. En tjänsteman kanske inte utsätts för våld, men om en kriminell sammanslutning i stället använder skadegörelse på dennes egendom kan det vara en nog så allvarlig eller skrämmande händelse för denne. Det bör i ett sådant sammanhang ha betydelse om det exempelvis har utförts av någon som har anspelat på våldskapitalet, som är centralt. Straffskalan för grovt olaga hot, vilket enligt förslaget bedöms som grovt om det är hänsynslöst eller anspelar på våldskapital, bör höjas. Detta med anspelning på våldkapital är viktigt för att komma åt den organiserade brottsligheten. Ett minimistraff på endast är enligt oss för milt. Kvalifikationsgrunderna bör även införas för övergrepp i rättssak i likhet med vad utredningen och anför. Det handlar återigen om att slå mot den organiserade brottsligheten. Försök att påverka rättsväsendet ska ge högre straff. Regeringen anser själv att den våldskapitalaspekten kan vara en del av bedömningen men vill inte införa bestämmelsen av rädsla för att tillämpningsområdet för det grova brottet utvidgas för mycket. Vi menar dock att just beaktande av våldskapital och därigenom en kriminell sammanslutning är extremt viktigt, och det är något vi även har tagit upp i vår motion om organiserad brottslighet som vi väckte . Vi anser att straffskalorna generellt sett bör ses över med målet att höja dessa och minska utrymmet för domstolar att döma ut låga straff. Det gäller för denna proposition och generellt sett i det svenska straffsystemet. Inte minst gäller det vålds- och sexualbrott men också brott där organiserad brottslighet ingår. Det bra att utskottet i det stora hela är överens i debatten om bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet. Det finns några följdmotioner, men som själv sa handlar det om detaljer. Jag har respekt för att man kan ha andra synpunkter. Vi gör dessa förändringar , men som i allt annat löpande politiskt arbete kan fler avvägningar komma att göras efter hand. presenterade regeringen en stor samlad insats mot den organiserade brottsligheten med åtgärder som sträcker sig över hela mandatperioden. Jag tänkte nämna några av dessa insatser så att ingen tror att det lagförslag vi nu diskuterar ensamt ska lösa problemen med organiserad brottslighet. Givetvis är frågan mycket mer komplex än så. Ett uppdrag är att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet där tolv myndigheter ingår. Satsningen initierades och startades av Alliansen. Det är en satsning som vi tycker är bra och vill fortsätta med och utveckla. Den första delredovisningen kommer . Vi vill se förbättrade förutsättningar för ordning och säkerhet i domstolarna. En utredning ska presentera ett förslag till det . Vad handlar det om? Jo, det är ju så att människor som sysslar med brottslighet döms . Det finns många exempel på att det har uppstått hotfulla situationer när deras kompisar har kommit dit för att skapa just en sådan situation, vilket är mycket obehagligt för till exempel vittnen. Det ges också ett uppdrag till att identifiera fungerande metoder och arbetssätt för att förebygga kriminalitet i socialt utsatta områden. Detta ska vara klart . Att förebygga brottslighet är givetvis en oerhört viktig del av all brottsbekämpning. Vi brukar säga att både brott och brottens orsaker ska bekämpas. får i uppdrag att skapa förutsättningar för att ytterligare motverka illegala vapen och explosiva varor. Detta ska delredovisas om . En ny vapenamnesti ska utlysas . Då kan man lämna in vapen utan att några frågor ställs. Målet är givetvis att få bort en hel del av de vapen som cirkulerar på gatan. Vi vill också se över möjligheten till utvidgat förverkande. När kriminella har pengar eller andra resurser som de inte kan förklara var de kommer ifrån och som inte heller kan härledas till ett exakt brott men som det är helt osannolikt att de skulle ha fått tag i på något annat sätt än genom brottslighet ska man kunna förverka dem, alltså helt enkelt gå på pengarna. Regeringen har också aviserat att man vill se över möjligheten till förändringar i systemet med villkorlig frigivning. Det finns anledning att överväga om risken för att återfalla i viss typ av allvarlig brottslighet, till exempel brott som begås som ett led i organiserad brottslighet, bör ges betydelse vid frågan om villkorlig frigivning. Utredningen om det ska vara klar . handlar det om propositionen om bättre straffrättsliga verktyg mot organiserad brottslighet. Jag kan lite kort säga vad de fem punkterna innebär. Försök, förberedelse och stämpling till allvarliga brott ska kriminaliseras i större utsträckning än . Det gäller till exempel grovt olaga hot, övergrepp i rättssak samt grovt och synnerligen grovt vapenbrott. Förslaget är att straffet för förberedelse och stämpling ändras så att högre straff än fängelse kan utdömas i fler fall än . Den som har bestämmanderätt i en sammanslutning kan dömas om den låter bli att förhindra vissa allvarliga brott i sammanslutningen. Det ska införas nya omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt, till exempel vid hotinslag. införs brottsbeteckningarna grovt och ringa brott för brott som berörs av förslagen och inte redan har en sådan beteckning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Den organiserade brottsligheten uppskattas omsätta bara i . Genom en ökad globalisering och handel över gränserna begränsar sig sällan den organiserade brottsligheten till ett enskilt land, utan den är gränsöverskridande. Ett lands problem delas därmed ofta av ett annat land eller andra länder. Syftet med brottsligheten är att göra pengar eller skaffa sig makt och inflytande. Genom att verksamheten organiseras kan de kriminella nätverken arbeta mer effektivt och målinriktat. Det är en utveckling som är både oroväckande och synnerligen negativ för ett öppet samhälle som vårt. För att motverka den organiserade brottsligheten måste även våra brottsbekämpande myndigheter organisera sig tillsammans och gemensamt stå upp mot denna typ av verksamhet. tog alliansregeringen och dåvarande justitieminister initiativ till en bred nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. Ett tiotal myndigheter, däribland Polisen, , , och , började samarbeta på ett helt annat sätt mot den organiserade brottsligheten. Arbetet har varit framgångsrikt, och jag gläder mig åt att nuvarande regering fortsätter att stödja och vidareutveckla denna samverkan mellan myndigheterna, som också nämnde i sitt anförande. Majoriteten i justitieutskottet vill även rikta två tillkännagivanden till regeringen för att säkerställa och jaga på, så att regeringen skyndar på med att få fram en skärpt lagstiftning mot den organiserade brottsligheten. Det första tillkännagivandet gäller skärpta straff för brott som har begåtts inom ramen för organiserad kriminell verksamhet. Det andra är att skärpa lagstiftningen och utvidga straffansvaret för underlåtenhet att avslöja och förhindra brott ytterligare. Dessa två tillkännagivanden ingår i det betänkande som vi debatterar , vilket jag tycker är mycket positivt. Att tidigt kunna förhindra brott, redan i brottets förstadium, är viktigt. Därför är positiva till att fler allvarliga brott kriminaliseras i förstadiet och att påföljderna för dessa brott utvidgas. Gränsen för var man ska lägga sig avseende förstadierna och vilka brott de ska gälla kan självfallet diskuteras, men grunden måste vara det fullbordade brottets abstrakta straffvärde. Det bör också föreligga en praktisk möjlighet att upprätthålla kriminaliseringen. I detta avseende finner vi att det är en bra avvägning i betänkandets gränsdragning. välkomnar också de straffskärpningar som föreslås. Vi har lagt fram många förslag om straffskärpningar, både enskilt och tillsammans med våra allianskollegor. I dagens betänkande kan vi se att regeringen har lyssnat till några av våra tillkännagivanden om att skärpa påföljderna vid brott rörande den organiserade brottsligheten. Det gäller olika förstadier till brott kopplade till den brottsligheten. Det är små steg men likväl steg framåt. Vi ser gärna en mer generell skärpning av påföljderna eller att domstolarna i mycket större utsträckning faktiskt börjar använda sig fullt ut av de straffskalor som finns för olika brott. Vi hörde om detta bland annat när vi diskuterade förra betänkandet om narkotikabrott. Att merparten av de utdömda påföljderna ligger i den nedre fjärdedelen av straffskalan är enligt min mening inte att utnyttja straffskalorna. Men med tanke på att vi har ett flertal andra tillkännagivanden till regeringen som berör just straffskärpningar och att vi i dagens betänkande behandlar olika förstadier till brott väljer vi att välkomna de föreslagna förändringarna och meddela att vi med stor förväntan väntar på nästa betänkande med straffskärpningar, i enlighet med vad sa tidigare. Jag hörde bland annat att det handlade om vapenamnesti och villkorlig frigivning samt fler regler kring utvidgat förverkande. Det är bra saker som jag till och med tror att vår regering har varit med om att driva fram . Vi gläds åt att man tar vara på de goda resultat som kom då. I betänkandet finns också förslag på ett antal nya kvalifikationsgrunder eller försvårande omständigheter för när ett brott ska anses vara grovt. Det gäller bland annat hot av allvarligt slag. Det ska särskilt beaktas om hotet har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämnen, vapenattrapper eller genom anspelning på ett så kallat våldskapital. Det är bra. Det gäller också gärningar av särskilt hänsynslös eller farlig art. Här berörs bland annat brotten olaga tvång, olaga hot, utpressning, våld och hot mot tjänsteman samt övergrepp i rättssak. Det är bra att man för in detta i lagtexten, så att det förhoppningsvis blir ett efterlängtat genomslag i utdömandet av påföljder vid våra domstolar. Utdömda påföljder måste återspegla brottets allvar, sett ur allmänhetens ögon. Brott som begås med hjälp av vapen, sprängämne eller dylikt ska rendera i strängare påföljd. Med detta betänkande, herr talman, tar vi några steg på vägen mot hårdare tag mot just den organiserade brottsligheten. Mycket återstår att göra, och det vilar ett stort ansvar på regeringen att såväl lyssna och agera på de tillkännagivanden som har gett som själv återkomma till med genomtänkta förslag som kan bli effektiva redskap mot den organiserade brottsligheten. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Detta ärende och liknande kring organiserad brottslighet ligger mig alldeles speciellt varmt om hjärtat, även om sådana saker inte borde ligga en varmt om hjärtat. Det är väl just därför att jag bor i och var kommunalråd där , när jag kom till , som jag är lite extra glad över att vi kan fatta beslut i denna fråga. Jag minns mycket väl den situation som långsamt smög sig på, egentligen under en rad år när man inte riktigt ville tro att brottsligheten var så organiserad som den var. Men man hörde det ryktas mer och mer i korridorerna om vad som försiggick, och sedan blev det synligt, framför allt i samband med Ronnamorden , hur allvarlig situationen i var och hur det i princip fanns ett stort kriminellt nätverk som hade slagit klorna i staden. Det var, som sagt, betydligt värre än man kunde föreställa sig, och det byggde mycket på att vi i var mycket dåligt förberedda. Jag minns mycket väl hur positivt det var när vi äntligen kom fram till rättsprocessen. Den fick dessutom tas om en gång på grund av diverse missöden. Jag minns också hur lättad jag blev när domarna föll. Just med tanke på att bland annat den lagstiftning som vi debatterar inte fanns på plats var det inte enkelt att få fram de fällande domarna, trots att alla visste om att brottslighet försiggick. Det var ett stort steg i för att vinna acceptans för det svenska rättssystemet och för tilltron till det som är så viktig. toppar ofta internationella mätningar när det handlar om att den svenska befolkningen litar på vårt samhälle - på rättssystemet och på att vi lever i ett land där lag och ordning gäller. Jag vet att många, framför allt i den assyrisk/syrianska och kaldeiska befolkningen i , satsade väldigt mycket mod på att våga stå upp och vittna. Det var inte enkelt eftersom de vittnade mot medlemmar i sin egen befolkningsgrupp. Det är en grupp som har levt under förtryck under 500, 600 eller . Denna befolkningsgrupp var van att hålla ihop. Då är det desto viktigare att vi i är tydliga med vad som är rätt och fel och vad som gäller och att det finns verktyg, lagar och regler, så att de som är skyldiga till brott kan dömas. Det är just den del som handlar om alla dessa steg att lättare komma åt den organiserade brottsligheten som ligger mig varmt om hjärtat. Det är viktigt i vårt land . Det är också viktigt att vi gör detta med rätt balans i förhållande till vårt övriga rättssystem och att vi hittar avvägningen gentemot nuvarande praxis. När man läser betänkandet från utskottet ser man en hel del avvägningar. Hur detaljerad ska man vara för att göra det korrekt men ändå inte låsa men ändå göra det så tydligt att det inte blir flummigt?