bet · H401MJU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Enligt () var 2015 det varmaste året någonsin uppmätt globalt. Effekter av klimatförändringarna syns redan såväl i som i resten av världen. Etappmål för utsläpp av växthusgaser till 2020 och det nationella klimatarbetet Regeringen bedömer att etappmålet kommer att nås med befintliga åtgärder. Regeringen uppger att man så långt som möjligt vill nå målet genom nationella insatser och därför har man vidtagit ett stort antal åtgärder som leder till minskade utsläpp och på . När det gäller utvecklingen inom olika sektorer uppger regeringen dock att transportsektorns klimatpåverkan behöver minska snabbare. Statistiken visar att styrmedlen inom transportsektorn har haft effekt, men utsläppsminskningen har avstannat bl.a. som resultat av att vägtrafiken har ökat. En tillräcklig förändring kan bara åstadkommas genom en kombination av åtgärder. Energi- och koldioxidskatterna samt nedsättning och undantaget av skatt på biobränslen har enligt regeringen haft avgörande effekt för att reducera utsläppen från bl.a. transportsektorn, fjärrvärme och industrin utanför EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). I samband med budgetpropositionen höjde regeringen energiskatten på drivmedel 2016 med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle. För bensin och dieselbränsle görs även en omräkning av skattesatserna som tar hänsyn till bruttonationalproduktens (BNP) utveckling. Detta sker genom ett schabloniserat tillägg av till nuvarande omräkning av KPI (konsumentprisindex). I såväl energiskatten som koldioxidskatten kommer omräkningen att ske men den uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. Omräkningen börjar tillämpas 2017. Syftet var att öka skatternas styrande effekt. Koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industri och kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS samt inom jord-, skogs- och vattenbruksverksamheter höjs stegvis till den generella skattenivån som uppnås 2018. Utöver energi- och koldioxidskatterna har enligt regeringen ett flertal styrmedel bidragit till att reducera utsläppen i . För inrikes transporter finns flera styrmedel. Regeringen föreslår att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs . [11] Den maximala nedsättningen föreslås dock begränsas till . Supermiljöbilspremien syftar till att öka försäljningen och användningen av elbilar och laddhybrider. Sedan premien infördes har försäljningen av dessa bilar ökat kraftigt . betalades ut till 8 766 bilar, vilket är en ökning med jämfört med . Bonus–malus-utredningen har lämnat förslag (SOU 2016:33) på hur ett system för nya lätta fordon kan utformas, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt (malus). Betänkandet har remitterats och bereds vidare inom . Regeringen har infört en premie i syfte att främja att eldrivna bussar introduceras på marknaden. Styrning för energieffektivitet kompletteras med riktade styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel. Regeringen har slopat skattetaket för låginblandade biobränslen. Regeringen har genomfört satsningar för att stimulera användning av andra fordonsslag än personbilstrafik. Dessutom redovisar regeringen att investeringsstödet Klimatklivet har införts för att möjliggöra konkreta klimatinvesteringar. Regeringen uppger att har genom Klimatklivet fram till beviljat investeringsstöd om ca till åtgärder som beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Exempel på åtgärder som beviljats investeringsstöd är nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Utsläppsminskningen per investeringskrona för åtgärderna är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. EU:s klimatpolitik, internationellt samarbete och Regeringens bedömning är att EU samlat kommer att överträffa målet om att minska utsläppen till 2020 jämfört med . kommer att nå sitt åtagande att minska utsläppen till 2020 jämfört med för verksamheter som inte ingår i EU ETS med god marginal. ger enligt regeringen ett ramverk för ett långsiktigt och ambitiöst klimatarbete i världens alla länder. Det stora arbetet med att minska utsläppen återstår dock och alla länder måste formulera en ambitiös klimatpolitik för att det ska bli möjligt. Regeringen uppger att internationella samarbete har varit inriktat både på att skapa förutsättningar för ett framgångsrikt klimatmöte i och på att bidra till höjda ambitioner och konkreta utsläppsminskningar i närtid. Regeringen bedömer att detta samarbete bidrog positivt till att uppnå ett avtal i och att det i fortsättningen kommer vara viktigt för att leva upp till avtalets mål. 4.3 Utskottets tidigare ställningstaganden Regeringen bedömde att ytterligare insatser behövs utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Måluppfyllelsen beror på om tillräckligt stora utsläppsreduktioner kommer till stånd globalt, vilket kräver internationellt samarbete. och andra rika länder har ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. Utskottet delade regeringens bedömning att skärpta utsläppsåtaganden internationellt är helt nödvändiga för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Det krävs att trenden av globalt ökande utsläpp bryts mycket snart. Ett ambitiöst avtal om tiden som motsvarar de vetenskapliga bedömningarna och ingås vid klimatkonventionens partsmöte i skulle avsevärt öka möjligheterna att hålla den globala temperaturökningen . Utskottet ansåg i likhet med vad utskottet tidigare hade anfört att det är viktigt att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Likaså är det viktigt att vidta konkreta åtgärder på hemmaplan för att minska negativa klimatpåverkan. Det är därför positivt att regeringen har presenterat en strategi för ett framgångsrikt klimatmöte i . har bl.a. beslutat om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och fastställt de ovannämnda preciseringarna som rör temperatur respektive koncentration av växthusgaser. har även beslutat om ett etappmål för utsläppen av växthusgaser som ska uppnås . Dessutom har EU gemensamt slagit fast mål för utsläppsminskningar till 2020 och 2050 som ska bidra till att uppfylla. Det är därför viktigt att framstegen för att nå målen följs upp och utvärderas. I annat fall är det svårt att göra de förändringar som behövs både när det gäller de styrmedel som används och de åtgärder som vidtas. Regeringen uppgav i likhet med att etappmålet för utsläppen är inom räckhåll eftersom utsläppen av växthusgaser i minskar. Enligt utskottets mening var det svårt att av regeringens redovisning utläsa resultatet av olika åtgärder. Det finns flera anslag som syftar till att minska klimatpåverkan, och regeringen föreslog dels ett nytt anslag, dels att befintliga anslag förlängdes eller förstärktes. Enligt utskottets mening var det angeläget att erfarenheter från tidigare satsningar tas till vara i nya satsningar. Det är också önskvärt att resultatet av satsningen på supermiljöbilspremien redovisas. I tillämpliga delar borde man kunna ta till vara dessa erfarenheter när man utformar nya anslag som t.ex. elbusspremien. Utskottet förutsatte i likhet med tidigare ställningstaganden om anslagsförstärkningen att regeringen i kommande budgetpropositioner återkom till med en rapportering om hur medlen hade använts och vilka resultat som hade uppnåtts genom satsningen. Utskottet ansåg att det var angeläget att regeringen återkom till med mer information i frågan i samband med redovisningen av kontrollstationen 2015. Det behövdes en lägesredovisning bl.a. när det gällde vidtagna åtgärder samt bedömningar och förslag om vilka insatser som behövs för att nå målet till 2020. Utskottet såg fram emot denna redovisning. 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar har beslutat om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. För att tydligare definiera innebörden av målet och det miljötillstånd som ska uppnås har tidigare beslutat om två preciseringar av miljökvalitetsmålet. Den första preciseringen fastställer att den globala ökningen av medeltemperaturen begränsas till jämfört med den förindustriella nivån, det s.k. tvågradersmålet eller temperaturmålet. Ur temperaturmålet har också en annan precisering härletts i form av ett koncentrationsmål. Det s.k. koncentrationsmålet innebär att klimatpolitik utformas så att den bidrar till att koncentrationen av växthusgaser i atmosfären på lång sikt stabiliseras på nivån högst 400 ppm koldioxidekvivalenter. Till miljökvalitetsmålet hör ett etappmål som har beslutat om och som ska uppnås . Etappmålet innebär att utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med . Slutligen har även ställt sig bakom visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. har också fastställt tre energipolitiska mål . Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ. Av regeringens resultatredovisning framgår att den sammanlagda halten av växthusgaser i atmosfären är ca 470 ppm koldioxidekvivalenter, och den ökar. I likhet med vad utskottet har anfört anser gruppen att det är utomordentligt viktigt att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Likaså är det viktigt att vidta konkreta åtgärder på hemmaplan för att minska negativa klimatpåverkan. Det är synnerligen angeläget att öka takten i detta arbete. Den sammanlagda halten växthusgaser i atmosfären överstiger koncentrationsmålen och de klimatpåverkande utsläppen fortsätter att öka globalt. Gruppen delar regeringens uppfattning att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Måluppfyllelsen beror på om tillräckligt stora utsläppsreduktioner kommer till stånd globalt, vilket kräver internationellt samarbete. behövs åtgärder på hemmaplan. Gruppen vill påminna om utskottets tidigare ställningstagande i förra årets budgetbetänkande. Där konstaterade utskottet att det fanns flera anslag som syftar till att minska klimatpåverkan. Regeringen föreslog dels ett nytt anslag, dels att befintliga anslag förlängdes eller förstärktes. Utskottet uppmärksammade att det var angeläget att erfarenheter från tidigare satsningar tas till vara i nya satsningar. Det var enligt utskottet önskvärt att resultatet av satsningen på supermiljöbilspremien redovisas. I tillämpliga delar borde man kunna ta till vara dessa erfarenheter när man utformar nya anslag som t.ex. elbusspremien. Utskottet förutsatte i likhet med tidigare ställningstaganden om anslagsförstärkningen att regeringen i kommande budgetpropositioner återkom till med en rapportering om hur medlen hade använts och vilka resultat som hade uppnåtts genom satsningen. Gruppen ser fram emot att regeringen återkommer till med den förutsedda redovisningen. Regeringen uppger att i den samlade redovisningen av resultaten för miljökvalitetsmålen är klimat och miljö en av regeringens övergripande politiska prioriteringar som ska genomsyra hela regeringens politik. Arbete har inletts för att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Gruppen välkomnar denna inriktning som detta understryker behovet av att resultat mäts, redovisas och rapporteras till . Gruppen vill därför upprepa att det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultaten av insatserna och att det behövs tydliga indikatorer som inriktas på resultat av statliga insatser. Det är också önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför är det en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen. 5.1 Utskottets uppföljningar 2008 och 2014 genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning. [12] Utgångspunkten för uppföljningen var beslut om miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, som innebär att halter av gödande ämnen i mark och vatten inte har någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheter till en allsidig användning av mark och vatten. har efter förslag från regeringen beslutat om ytterligare medel för att öka åtgärdstakten, bl.a. inom landsbygdsprogrammet och genom stöd till lokala vattenvårdsprojekt, s.k. LOVA-projekt. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning 2008 av statens insatser inom havsmiljöområdet framkom att det fanns en frustration över bristen på finansiering för att kunna vidta praktiska åtgärder. Sedan uppföljningen genomfördes har bl.a. vattenmyndigheternas åtgärdsprogram och nya satsningar på lokala åtgärder tillkommit. Tillförda medel riktas särskilt mot insatser för avlopp och reningsverk, jordbruk, båtar samt vatten och hav. har över 900 LOVA-projekt medfinansierats med ca , vilket innebär att projektens totala budget har varit minst den dubbla. Genom det svenska landsbygdsprogrammet har enskilda lantbrukare genomfört och fått ersättning för olika miljöåtgärder inom jordbruket. Särskilda havsmiljömedel, EU-fonder m.m. har medfinansierat många åtgärdsprojekt lokalt och regionalt. Utskottet välkomnade de satsningar som har skett på bred front för att minska övergödningen. Åtgärder som behandlar såväl orsaker som symtom är angelägna. Det är viktigt att de aktörer som bidrar till utsläpp mobiliseras och involveras i konkreta åtgärdsarbeten. Utskottet noterade, i likhet med vid den tidigare uppföljningen 2008, att det trots pågående åtgärder återstår mycket arbete för att nå nationella mål och internationella åtaganden för havsmiljön. Mot bakgrund av resultatet av uppföljningen underströk utskottet vikten av att åtgärdsarbetet mot övergödning präglas av en helhetssyn. Ett effektivt åtgärdsarbete innebär att insatser görs där behoven är störst och där bäst resultat kan uppnås till lägsta kostnad. Typen av insatser och omfattningen bör så långt som möjligt utgå från den lokala miljöns förutsättningar och förväntade effekter på övergödningen i haven. Ekonomiska stöd och bidrag bör vara kostnadseffektiva. Utskottet noterade att åtgärder som bygger på frivillighet skapar engagemang men också kan innebära att åtgärder inte vidtas där de behövs mest. I utformningen av statens samlade styrmedel behöver balansen mellan frivilliga åtgärder, storleken på ekonomiska subventioner och tvingande krav kontinuerligt följas upp och kunna omprövas för att hitta kostnadseffektiva lösningar. Utskottet menade att kunskapen om effekter och behov behöver utvecklas. Utskottet såg positivt på att åtgärdsarbete har mobiliserat ett brett lokalt engagemang och bred lokal samverkan som involverar berörda aktörer från olika sektorer. finns det ytterligare en potential i samverkan över kommungränser för att konkret engagera en högre andel lantbrukare. Utskottet välkomnade att bl.a. nya LOVA-projekt inriktas mot sektorer med störst utsläpp och hög potential för kostnadseffektiva åtgärder samt mot långsiktighet och att återrapporteringen är ändamålsenlig utifrån projektens möjlighet att nå avsedda resultat. Utskottet betonade att trots de olika utmaningar som är förenade med att följa upp miljöeffekter bör detta vara ambitionen i alla slags åtgärder. De åtgärder som vidtas med kända metoder bör vara kostnadseffektiva. För den fortsatta utvecklingen av vattenförvaltningen och effektiva åtgärder är det viktigt att vattenmyndigheterna drar relevanta lärdomar av tidigare erfarenheter i det kommande arbetet med att förankra och utforma de nya åtgärdsprogrammen. Utskottet ansåg avslutningsvis att det är viktigt att regeringen säkerställer att eventuella förändringar i systemet gör att förutsättningarna för uppföljning och resultatmätning bibehålls och utvecklas. 5.2 Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte har någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. De indikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området är • påverkan av tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar på havet • påverkan på landmiljön av övergödande ämnen • tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten • tillståndet i havet. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Övergödningen är fortsatt ett stort problem i sjöar, vid kuster och i hav. Utsläpp av kväve och fosfor har med tiden gett ett stort överskott på näringsämnen i bottensedimenten. Återhämtningstiden är lång, men tydliga och samlade insatser kan ge synliga resultat i miljön, inte minst på lokal nivå. Det finns ett stort behov av ytterligare åtgärder, framför allt när det gäller reduktion av fosfor. Klimatförändringarna kan bidra till ökad näringsbelastning. För att miljökvalitetsmålet ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten behöver öka och att åtgärderna i ökad utsträckning vidtas där de behövs mest för att minska övergödningen och där de kan ge tydliga resultat i miljön. Att bygga upp kunskap och utveckla metoder är viktigt för att kunna mäta insatsernas resultat och för att kunna åstadkomma en mer effektiv styrning av medel till kostnadseffektiva åtgärder. Regeringen bedömer att det samlade åtgärdsarbetet behöver uppmärksamma både extern och intern belastning. Enligt regeringen har åtgärder inom t.ex. jordbruk, våtmarksanläggning och avloppsrening gett resultat. har snart uppnått (Helcom) reduktionskrav för kväve. Ett kontinuerligt arbete för fortsatta minskningar av tillförsel och en mer resurseffektiv användning av kväve och fosfor är av stor betydelse, inte minst på för att minska övergödningen på lokal nivå. Att havsmiljödirektivet (2008/56/EG) genomförs är centralt i det långsiktiga arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen anser också att åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå målet. LOVA-medlen stärker det lokala och regionala arbetet för att minska övergödningen. Landsbygdsprogrammets vattenrelaterade miljöåtgärder har betydelse för att minska näringsbelastningen från jordbruket. Regeringen har gett i uppdag att föreslå åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet för att öka måluppfyllelsen av bl.a. miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Att uppfyller kraven i nitratdirektivet (91/676/EEG) är viktigt. Näringens särskilda satsning Greppa fosforn bidrar till effektiva åtgärder för att reducera förlusterna av fosfor från . Intern belastning är ett stort problem i sjöar, vid kuster och i hav. Åtgärder för att hantera intern belastning behöver vara en del i det fortsatta arbetet för att minska tillförsel av fosfor parallellt med förebyggande åtgärder. Fortsatt höga ambitioner i det internationella arbetet är avgörande för miljökvalitetsmålet. har haft framgång i arbetet med att få till stånd ett beslut om ett förbud mot att toalettavfall från kryssningstrafik och passagerarfärjor släpps ut i . Framstegen i arbetet med att göra till ett kontrollområde för utsläpp av kväveoxider (NECA) är av stor betydelse för att komma till rätta med sjöfartens atmosfäriska kvävebelastning. 5.3 Utskottets tidigare ställningstaganden Utskottet behandlar i sin uppföljning av resultatredovisningen i budgetpropositionen särskilt miljökvalitetsmålet Ingen övergödning eftersom regeringen uppgav att utvecklingen i miljön snarare har försämrats än förbättrats i förhållande till resultaten från föregående år. Utskottet tog i sin fördjupade uppföljning av lokala åtgärder mot övergödning fram ett fördjupat underlag i frågan som redovisades i en rapport och behandlades av utskottet i förra årets budgetbetänkande. Utskottet påminde om att det har välkomnat de satsningar som har skett på bred front för att minska övergödningen. Åtgärder som behandlar såväl orsaker som symtom var angelägna. Det var enligt utskottet viktigt att de aktörer som bidrar till utsläpp mobiliseras och involveras i konkret åtgärdsarbete. Utskottet har också, i likhet med den tidigare uppföljningen 2008, noterat att det trots pågående åtgärder återstår mycket arbete för att nå nationella mål och internationella åtaganden för havsmiljön. Utskottet konstaterade att detta alltjämt gäller. Utskottet ansåg att det var angeläget att regeringen återkom till med förslag till åtgärder med anledning av det problem som uppmärksammades i utskottets rapporter. Utskottet noterade att regeringen inte har kommenterat utskottets uppföljning . Utskottet såg fram emot att regeringen redovisar resultatet av de vidtagna åtgärderna mot övergödning för . Detta är angeläget inte minst mot bakgrund av att utvecklingen tycks gå åt fel håll. behöver också minska sina utsläpp av fosfor och kväve enligt utsläppsbetinget i handlingsplanen för , Baltic Sea Action Plan (BSAP). Utskottet ansåg att det är viktigt med tydliga indikatorer som inriktas på resultat av statliga insatser mot övergödning. Det är också önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför är det en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen. Utskottet noterade att regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 och 23 delvis ger olika bilder av resultat och behov av åtgärder när det gäller övergödning. En möjlighet att göra resultatredovisningen till tydligare är att redovisa tidsserier med resultat för olika områden. Utskottet såg fram emot att ta del av en tydligare resultatredovisning. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Utskottet har uttryckt sin oro för möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I förra årets resultatuppföljning uppgav regeringen att utvecklingen i miljön snarare har försämrats än förbättrats i förhållande till resultaten från föregående år. uppger regeringen att det inte går att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Regeringen kommenterar inte skälen till att man har ändrat sin bedömning. Gruppen vill understryka utskottets tidigare ställningstaganden och den inriktning som regeringen ger uttryck för i årets resultatuppföljning dvs. att åtgärdstakten behöver öka, och att åtgärderna i ökad utsträckning behöver ske där de behövs mest för att minska övergödningen och där de kan ge tydliga resultat i miljön. I likhet med vad som framkom i utskottets uppföljning behöver man bygga upp kunskap och utveckla metoder för att kunna mäta insatsernas resultat, och för att kunna åstadkomma en mer effektiv styrning av medel till kostnadseffektiva åtgärder. Gruppen vill därför återigen påminna om utskottets tidigare ställningstagande om att det var angeläget att regeringen återkom till med förslag till åtgärder med anledning av det problem som uppmärksammas i utskottets rapporter från bl.a. 2014. Mot denna bakgrund ser gruppen fram mot att ta del av underlag som visar på resultat av statliga insatser mot övergödning som grundas på utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt. Det är också önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför är det en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen. Gruppen konstaterar att det dröjer innan beslut som uppmärksammas i resultatredovisningen leder till minskad övergödning.