bet · H401JuU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Ett likalydande förslag framförs i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 14. Polisens närvaro i brottsutsatta områden I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 10 påtalas vikten av en kontinuerlig polisiär närvaro i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. Ett likalydande förslag framförs i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 16. I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 12 pekas på behovet av kraftfulla insatser i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet för att motverka brottslighet och framväxten av parallella samhällen och otrygghet för medborgarna. Ett likalydande förslag framförs i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 15. Även i partimotion 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 1 framförs ett förslag med denna innebörd. I motion 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av att ska vara ett tryggt land att leva i oavsett var man bor. I motion 2016/17:881 av (S) anförs att man bör överväga hur tryggheten i utsatta delar av landet ska förbättras. I motion 2016/17:2222 av m.fl. (S) anförs att det måste finnas fler poliser i utsatta bostadsområden i förebyggande syfte. Polisnärvaro på platser med ökad risk för sexuella ofredanden I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 27 efterfrågas utökad polisnärvaro på platser där det finns en särskild risk för sexuella ofredanden. Motionärerna anför att en synlig och närvarande polis skapar förutsättningar för trygghet och bidrar till att brott förhindras och beivras. Därför behövs en utökad polisnärvaro t.ex. vid allmänna folksamlingar, på festivalområden och på badhus. I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att ett system med deltidspoliser ska införas. Deltidspoliser ska vara utbildade poliser som vid behov ska kunna sättas in och arbeta deltid i polisorganisationen. Enligt motionärerna skulle det också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygden skulle kunna få tillgång till fler poliser. Ett likalydande förslag framförs i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 8. I motion 2016/17:2662 av (MP) anförs att man bör utveckla en möjlighet för pensionerade poliser på landsbygden att tillfälligt träda i tjänst. I motion 2016/17:2442 av (SD) föreslås att kvotering ska förbjudas vid antagningen till polisutbildningen och att de fysiska kraven ska höjas för båda könen till den nivå som tidigare gällde för män. Vidare anförs att provet i svenska och kravet på skrivet högskoleprov bör återinföras. I motion 2015/16:1163 av och (båda S) pekas på problemen med att rekrytera poliser till vissa orter. Eftersom rekryteringsproblemen varierar bör enligt motionärerna ett första steg vara att kartlägga situationen, för att därefter kunna vidta adekvata åtgärder för en förbättrad rekrytering. I motion 2016/17:2997 av (M) yrkande 3 anförs att man bör se över hur rekryteringen ska gå till för att möjliggöra långsiktig tillväxt till polisyrket som är ett viktigt framtidsyrke. I motion 2016/17:1356 av och (båda M) begärs en översyn av karriärmöjligheterna för poliser i yttre tjänst. I partimotion 2016/17:1080 av m.fl. (L) yrkande 14 anförs att den nya polisutbildningen bör innehålla mer praktik än vad som föreslås av . I motion 2016/17:985 av (S) anförs att om det finns behov av ytterligare en polishögskola bör denna placeras i . I motion 2016/17:1226 av (M) framförs att det bör övervägas att inrätta en polisutbildning i . I motion 2016/17:1618 av m.fl. (S) föreslås att delar av utbildning ska placeras i . I motion 2016/17:3213 av m.fl. (KD, M, C) framhålls som en lämplig region för en ny polisutbildning. Även i motion 2016/17:3138 av (M) framhålls som en lämplig region för en ny polisutbildning. I motion 2016/17:3239 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att all brottsbekämpande personal inom polisen, och ska ha en gemensam grundutbildning. I yrkande 2 föreslås att även tull- och kustbevakningsutbildningen bör jämställas med högskoleutbildning om polisutbildningen blir en högskoleutbildning i enlighet med regeringens uttalade avsikt. I motion 2016/17:360 av Finn och (båda M) framhålls vikten av att poliser får utbildning i beteendevetenskap och psykiatri. I motion 2016/17:1551 av (M) föreslås att regeringen ska återkomma till med en samlad strategi för att uppfylla personalbehov så att myndigheten kan utföra sitt uppdrag. I motion 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkande 1 efterfrågas en bred genomlysning av polisens arbetsmiljö och att det utifrån denna tas fram förslag på arbetsmiljöförbättrande åtgärder. I motion 2016/17:430 av Boriana (M) efterfrågas en utredning om införande av en kommunalpolis som ett komplement till den statliga polisen. Även i motion 2016/17:2036 av (C) yrkande 1 föreslås att det, som ett komplement till den vanliga polisen, ska tillskapas en laglig grund för polis. I motion 2016/17:2781 av (KD) föreslås att ska få gå före och pröva en modell för polisverksamhet. I motion 2016/17:570 av (M) anförs att det behövs fler poliser i trafiken. Motionären pekar på att man i låter civila fordonsinspektörer utföra visa kontroller och på så sätt frigör poliser för andra uppgifter. I motion 2016/17:747 av (M) begärs att man ska se över möjligheten att införa en liknande trafikpolis som tyska Bundesamt für Güterverkehr (BAG) i . Motionären anför att BAG är en egen myndighet som sköter kontrollen på vägarna. Även i motion 2016/17:1757 av och (båda SD) anförs att det bör undersökas om den tyska modellen kan införas i . I motion 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att man bör studera hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder för att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt. I motion 2016/17:2074 av (M) efterfrågas en översyn av vilka organisatoriska och arbetsmetodiska förbättringar som kan genomföras inom för att stävja olaglig yrkestrafik. I motion 2016/17: 2217 av m.fl. (S) anförs att behovet av fler poliser som arbetar aktivt med trafikövervakning ska övervägas. I motion 2016/17:2286 av (M) anförs att fler trafikpoliser ska ägna sig åt arbetet mot trafikbrott. I motion 2016/17:2028 av (C) föreslås att möjligheterna att låta trafikvakter ta över delar av trafikpolisens arbetsuppgifter ska utredas. I motion 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 9 pekas på vikten av att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjligheter att beivra överträdelser. Motionärerna anför att det är viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet när det gäller nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken. I motion 2016/17:4 av m.fl. (SD) anförs att ett nationellt åtgärdsprogram mot stenkastning mot blåljuspersonal och bilbränder bör tas fram . I motion 2016/17:431 av Boriana (M) efterfrågas krafttag mot dem som attackerar utryckningspersonal. I partimotion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 1 efterfrågas förebyggande arbete för att förhindra attacker mot blåljuspersonal. Motionärerna anför att det är viktigt att polisen är ute i de drabbade områdena och bygger kontakt med de boende, och för att förebygga attacker mot brandkårs- och ambulanspersonal bör mer göras för att unga människor i området ska få möjlighet att ta del av det arbete som bedrivs inom dessa verksamheter. I motion 2016/17:1833 av (M) anförs att man aldrig ska acceptera att det finns områden i som inte är tillräckligt trygga, där brottsoffer upplever att samhället inte finns där när det behövs och där stenkastning, oordning och brinnande bilar har blivit naturliga inslag i människors vardag. Samverkan med hemvärnet m.m. I motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 6 efterfrågas bättre samarbete mellan polisen och andra aktörer, t.ex. hemvärnet. I motion 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas en översyn av möjligheten för polisen att använda hemvärnet vid krissituationer i större utsträckning än vad som är fallet. I motion 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs att polisens förmåga ska stärkas genom bl.a. större användning av ordningsvakter och bättre samverkan med försvaret samt genom att man låter pensionerade poliser jobba kvar. I motion 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att ska ges i uppdrag att säkerställa att brott mot äldre förebyggs och utreds effektivt i hela landet. Ett förslag med denna innebörd framförs även i motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 23. I motion 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge och polisen ett gemensamt uppdrag att planera för säkerheten och ordningen på asylboendena för att kunna tillgodose den polisiära tillgängligheten i berörda områden. I motion 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkande 23 efterfrågas ökade resurser till polisen för att kunna verkställa avvisningar och utvisningar och även i större utsträckning genomföra inre utlänningskontroller. I motion 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 22 anförs att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor. I motion 2016/17:3298 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att bör åläggas att ta ett nationellt helhetsansvar för att kartlägga, bekämpa och lagföra de individer och organisationer som ägnar sig åt kriminell djurrättsaktivism. Ombildningen av polisen m.m. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen (Ju2014/2492/PO). I uppdraget anges följande: Ombildningen till en sammanhållen myndighet är en av de mest omfattande och komplexa organisationsförändringarna inom staten . Det är därför av stor vikt att följa upp om förändringen haft avsedda effekter i förhållande till regeringens syfte och mål med reformen. Statskontoret ska följaktligen utvärdera i vilken utsträckning ombildningen har skapat bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete genom – stärkt förmåga att ingripa mot brott och ordningsstörningar och att utreda brott i syfte att möjliggöra lagföring, – tydligare ledning och större enhetlighet, – mer effektivt resursutnyttjande och större flexibilitet, samt – bättre tillgänglighet och kontakt med medborgarna Det innebär bl.a. att analysera hur väl den nya organisationsstrukturen följer de utgångspunkter som uttrycks i regeringens direktiv (dir. 2012:129) samt huruvida de organisatoriska hinder som identifierades i betänkande (SOU 2012:13) har reducerats. De hinder som nämnts i betänkandet är avsaknad av helhetsansvar, överlappande befogenheter, bristande ledning och styrning, begränsningar i informationsutbytet, bristande flexibilitet och bristande strategisk samverkan. Som en del i utvärderingen ingår därför att följa polisens resultat och göra en bedömning av ombildningens betydelse för resultatutvecklingen. Det är viktigt att analysen har ett helhetsperspektiv på verksamheten. Det är även viktigt att analysen inkluderar ett rättskedjeperspektiv och att polisens resultat relateras till effektiviteten i rättskedjan som helhet. Analysen ska inkludera faktorer som påverkat resultatet såväl positivt som negativt. I den mån Statskontoret i de två delredovisningarna och i slutredovisningen identifierar faktorer som påverkar resultatet negativt, och som har med ombildningen att göra, ska Statskontoret även lämna förslag på vilka åtgärder som kan vidtas av regeringen eller för att minimera sådan negativ påverkan. Beskrivningen och analysen ska omfatta resultatutvecklingen på nationell nivå. Statskontoret fick i uppdrag att delredovisa uppdraget respektive och slutredovisa det . Statskontoret anförde i en delredovisning (2016:22) att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. har enligt Statskontoret tagit flera initiativ som syftar till att stärka polisens kontakt med medborgarna. Ett exempel på en sådan åtgärd är att s.k. medborgarlöften har börjat användas. Samverkan med kommunerna har förstärkts genom införandet av särskilda kommunpoliser. Ytterligare en satsning är områdespoliserna, som ansvarar för det brottsförebyggande arbetet inom ett utpekat område. Dessa funktioner är i hög grad på plats inom organisationen, även om Statskontoret noterar att hade områdespoliser införts i drygt hälften av lokalpolisområdena. Ett antal viktiga och svåra utmaningar återstår dock. Bland annat anförs att lokalpolisområdenas behov behöver prioriteras ytterligare, och att de för att nå målen med omorganisationen bör tillförsäkras tillräckliga beslutsbehörigheter för att kunna styra och planera sitt arbete. De behöver även ändamålsenliga resurser för att kunna bedriva arbetet i lokalsamhället med uthållighet. Utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen om polisen i olika avseenden. Vid behandlingen av budgetbetänkandet (bet. 2014/15:JuU1) föreslog utskottet ett tillkännagivande om vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Utskottet påpekade bl.a. att en mer lättillgänglig polis med större lokal förankring bl.a. skulle öka tryggheten i våra landsbygdskommuner. följde utskottet (rskr. 2014/15:77). Vid behandlingen av motionsbetänkandet Polisfrågor (bet. 2014/15:JuU16) samma föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att man skulle återkomma till med förslag om hur polisens uppgifter kan renodlas ytterligare. följde utskottet (rskr. 2014/15:152). Vid behandlingen av fjolårets budgetbetänkande (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet, såvitt är av intresse här, tillkännagivanden om krav på uppföljning av den nya polisorganisationen, redovisning av åtgärder för en effektivare polis, redovisning av åtgärder för ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden och ökad polisiär tillgänglighet. följde utskottet (rskr. 2015/16:106). Dessutom föreslog utskottet vid behandlingen av motionsbetänkandet Polisfrågor (bet. 2015/16:JuU20) ett tillkännagivande om att Utredningen om att renodla polisens verksamhet ska återupptas. följde utskottet (rskr. 2015/16:197). Av regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår (s. 35) följande när det gäller tillkännagivandet om uppföljning av den nya polisorganisationen: gav regeringen i uppdrag att utvärdera ombildningen av , och de 21 polismyndigheterna till en sammanhållen myndighet. Utvärderingen ska göras i förhållande till de mål regeringen haft med reformen, att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Uppdraget ska delredovisas till regeringen respektive och slutredovisas . Därutöver har i regleringsbrevet fått i uppdrag att löpande hålla informerat om det fortsatta genomförandearbetet. Ett uppdrag som myndigheten hade även . Momentet är inte slutbehandlat. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om betydelsen av en närvarande och lokalt förankrad polis, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2015/16:JuU1 s. 50). Utskottet anförde då följande: I samband med behandlingen av fjolårets budgetbetänkande gjorde , som redovisats ovan, ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Utskottet, som alltjämt är av uppfattningen att det är angeläget med en lokalt förankrad polis, anser dock inte att det är nödvändigt att på nytt föreslå att ska göra ett tillkännagivande i denna fråga till regeringen. Av regeringens skrivelse 2015/16:75 framgår (s. 18) följande när det gäller tillkännagivandet om fler lokala poliser: I enlighet med uppdraget i regleringsbrevet har löpande hållit underrättat om det fortsatta genomförandearbetet. I uppdraget har legat att informera om hur arbetet med att öka antalet lokala poliser säkerställs. I regleringsbrevet har fortsatt fått i uppdrag att löpande hålla informerat om det fortsatta genomförandearbetet. Av regleringsbrevet framgår också att myndigheten i årsredovisningen ska lägga särskild vikt vid att redovisa genomförandearbetet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Momentet är inte slutbehandlat. Av regeringens skrivelse 2015/16:75 (s. 35 f.) framgår följande när det gäller tillkännagivandet om polisens närvaro i brottsutsatta områden: En viktig del i ombildningen av polisen är att samverkan med lokalsamhället ska stärkas. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag löpande hålla informerat om det fortsatta genomförandearbetet. Av regleringsbrevet framgår också att myndigheten i årsredovisningen ska lägga särskild vikt vid att redovisa genomförandearbetet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Momentet är inte slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om polisens tillgänglighet framgår av regeringens skrivelse 2015/16:75 (s. 35) att ärendet bereds inom . Momentet är inte slutbehandlat. Detsamma gäller för tillkännagivandet om en effektivare polis. Av regeringens skrivelse 2015/16:75 (s. 25 f.) framgår vidare följande när det gäller tillkännagivandet om renodling av polisens arbetsuppgifter: Betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – En angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3) har remissbehandlats. Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss. Inom departementet bereds också betänkandet Transporter av frihetsberövade (SOU 2011:7), där det föreslås att Kriminalvården ska få ett tydligare ansvar för transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. Även här pågår arbete med att ta fram en lagrådsremiss. Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) pågår ett projekt där regeringen har avsatt medel i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med polisen gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Vidare har en utredare fått i uppdrag att genomföra en studie om polisens hantering av anmälningar. I uppdraget har bl.a. ingått att kartlägga i vilken utsträckning det nuvarande systemet för brottsanmälningar används för att dokumentera förhållanden som inte utgör brott. Momentet är inte slutbehandlat. Regeringen beslutade lagrådsremissen Transporter av frihetsberövade. Av remissen framgår bl.a. att regeringen, för att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla verksamhet, föreslår nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. Frågan om att finna ett så bra sätt som möjligt att mäta polisens prestationer och effektivitet har bl.a. berörts av Brå i rapporten 2014:17 Varför gav fler poliser inte ökad personuppklaring? Enligt Brås mening är statistiska mått ofrånkomliga för att värdera polisens verksamhet och resultat nationellt. Att helt utan siffror analysera hur verksamheten nationellt utvecklas är enligt Brås mening inte så givande. Det är viktigt att statistiska mått används och att måtten är entydigt definierade. måste verksamheten styras på ett sådant sätt att statistiken inte blir överordnad verksamhetens mål och faktiska innehåll. På nationell nivå är det också viktigt att sovra i antalet mått och att välja ut några som bedöms vara mest strategiska. Sedan är det naturligtvis också så att oavsett vilket eller vilka mått man väljer, måste statistiken tolkas med försiktighet och i sitt sammanhang. På den lokala nivån kan det vara mer fruktbart att utveckla kompletterande mått, som tydligt kan relateras till målet för en verksamhet. Sådana mått kan bidra både till ökad motivation bland de anställda och till en bättre dialog med medborgarna. Även när det gäller brottsförebyggande arbete och service finns det stora möjligheter att utveckla nya mått och mätningar för att värdera de lokala problemen och insatserna. Det kan då handla om både kvantitativa och kvalitativa mått och avse både prestationer och resultat. Av regleringsbrevet för polisen framgår att ska lämna en delredovisning av resultatutvecklingen i brottsutredningsverksamheten för perioden januari t.o.m. . Vidare framgår att och gemensamt ska analysera och bedöma resultatet för verksamheten utredning och lagföring. Även de insatser som myndigheterna gemensamt har gjort, eller som pågår, för att förbättra brottsutredningsverksamheten, ska redovisas. Redovisningen ska bestå av en gemensam rapport som lämnas till regeringen . Av delredovisningen framgår sammanfattningsvis följande: har utredningsandelen minskat i förhållande till . Antalet ärenden som redovisats till åklagare har också minskat. Detta innebär att resultatmålet brottsuppklaringen ska öka inte har uppnåtts. Lagföringskvoten har fortsatt att öka, vilket indikerar att kvaliteten i de ärenden som redovisats till åklagare ytterligare förbättrats. har dock antalet öppna ärenden ökat och särskilt de äldre öppna ärendena. Medelgenomströmningstiderna för bearbetade ärenden och ärenden redovisade till åklagare uppvisar också en ökande trend. Medelgenomströmningstiderna för ärenden redovisade till åklagare har ökat särskilt mycket. Ökande ärendebalanser och ökande medelgenomströmningstider indikerar att utredningsprocessen fungerat mindre effektivt . Detta innebär att verksamhetsmålet att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet endast delvis har uppnåtts. Nationella operativa avdelningen () inom lämnade rapporten över sexuella ofredanden samt förslag till åtgärder. I rapporten lämnas bl.a. förslag på åtgärder för att förebygga och utreda sexuella ofredanden bland unga i publika miljöer. Sammanfattningsvis föreslås följande: • Arbeta efter en samverkansmodell tillsammans med kommuner, arrangörer och andra parter. • Driva och säkerställa en tidig samverkan vid arrangemang. • Ansvara för att en gemensam lägesbild, orsaksanalys och åtgärder tas fram tillsammans med t.ex. kommun och arrangör. • Ställa krav på de som arrangerar festivaler för ungdomar, t.ex. på antal publikvärdar. • Arbeta med trygghetsskapande åtgärder och ökad synlighet vid offentliga tillställningar. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om att arbetet mot djurrättsaktivism ska prioriteras, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2015/16:JuU1 s. 66). I budgetbetänkandet (bet. 2014/15:JuU1 s. 44) gjorde utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle prioritera detta arbete. Av regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår (s. 18) att har begärt och sammanställt information från om dessa brott. Som framgår av avsnittet om prioriteringar av arbetet mot olika slags brott har frågan tagits upp till diskussion på möten mellan inrikesministerns statssekreterare och rikspolischefen respektive säkerhetspolischefen. Regeringen avser inte att vidta några ytterligare åtgärder. Statskontoret har i delrapporten om genomförandearbetet (s. 51) pekat på att en av de viktigaste utgångspunkterna för arbetet med att reformera svensk polis är att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten. En rad åtgärder ska bidra till att uppnå målet, bl.a. utökat beslutsmandat för lokalpolisområdeschefen, förbättrad samverkan mellan polisen och kommunen, medborgardialog och medborgarlöften samt utökad resurs i lokalpolisområdena. Medborgarlöften är en utveckling och förstärkning av de samverkansöverenskommelser som fanns mellan polisen och kommunerna redan före ombildningen. Medborgarlöftena ska involvera och rikta sig direkt till medborgarna i kommunen och ska enligt ses som samverkansöverenskommelsernas publika del. Medborgarlöften ska enligt styrmodell tas fram i en process som ska vara ”värdeskapande”. Statskontoret förstår det som att medborgardialogerna om vad som ska finnas med i medborgarlöftena i sig ska visa polisens engagemang i de lokala problemen, dvs. bidra till trygghet och ökat förtroende för polisen. Medborgarlöftena ska vara baserade på den lokala lägesbilden och vara utformade som specificerade åtgärder som ska genomföras med viss frekvens. De ska löpa . Polisen ska ha utformat medborgarlöften i alla kommuner innan utgången av 2016. beslutades och publicerades polisens nationella modell för medborgarlöften i form av ett digitalt metodstöd.