bet · H401SfU4 · 2016-12-02 00:00:00 — Vidare får anslaget användas för statlig medfinansiering för projekt inom dessa fonders områden och administration av fonderna. I propositionen föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för detta anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018, 2019 och 2020–2023. har från EU-budgeten tilldelats ca för perioden –2020 för projekt inom ramen för Asyl-, migrations- och integrationsfonden. Verksamheten fokuserar på integrerad hantering av migrationsströmmar och täcker olika aspekter av EU:s gemensamma asyl- och invandringspolitik. Fonden ska stödja åtgärder som avser asyl, laglig migration och integration av tredjelandsmedborgare samt insatser för återvändande. Genomförandet bygger på ett flerårigt nationellt program som har godkänts av kommissionen. Verksamheten omfattar till viss del fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget medför således utgifter för kommande budgetår. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2016/17:3266 yrkandena 1–6 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Motionärerna anser att anslaget 1:1 kan minskas med ca genom ökad effektivitet hos samt genom justeringar av pris- och löneomräkningen. insatser bör vara inriktade på dem som har ett skyddsbehov. De som saknar skyddsbehov ska återvända. Utöver de effektivitetsvinster motionärerna anser att kan göra satsas för att förstärka återvändandearbetet och skapa fler förvarsplatser. Anslaget 1:2 ökas med för en jobbstimulans för asylsökande. För att det ska löna sig bättre bör en asylsökande kunna tjäna innan dagersättningen börjar trappas ned. Vidare bör återetableringsstöd användas i ökad omfattning. Riktade informationskampanjer av kan genomföras för att öka återvändandet. Anslaget 1:3 bör därmed ökas med . Anslaget 1:4 föreslås minskas med eftersom det påverkas av pris- och löneomräkningen. Ett tak på maximalt med offentligt biträde för asylsökande i första instans bör införas, och anslaget 1:6 kan därmed minskas med . Även i partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkandena 6, 11, 18, 19, 22 och 28 framställs yrkanden om ökad effektivitet hos . I motionen anges att detta bör kunna uppnås genom att hantera asylansökningar där avslag kan förväntas i särskild ordning och med inriktning på snabba beslut. Vidare anges att det behövs fler förvarsplatser och ökad användning av återetableringsstöd samt en begränsning av rätten till offentligt biträde i migrationsprocessen i första instans. Det yrkas dessutom att de som har nekats uppehållstillstånd måste lämna landet, varigenom legitimiteten i asylsystemet upprätthålls. Motionärerna yrkar även på kraftigt intensifierade insatser från , Polisen och Kriminalvården, för att få människor som nekats uppehållstillstånd att lämna landet. När det gäller förvarsplatserna yrkas att minst en ny förvarsenhet med placering i norra behöver inrättas. Yrkaden om jobbstimulans i asylsökandes dagersättning framställs även i partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 3 och kommittémotion 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 7. I motion 2016/17:2077 av (M) yrkas fler förvarsenheter i . m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2016/17:3481 att anvisar 12 mindre än regeringen till utgiftsområdet på grund av beräkningar om ett minskat antal asylsökande. Sammanlagt föreslås att anslaget 1:2 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen kan motiveras av att asylprövningen sker redan vid gräns och av att den avvisas som inte uppfyller FN:s flyktingkriterium eller som kan avvisas till ett säkert land eller ett första asylland. Motionärerna tillför för obligatoriska hälsoundersökningar av nyanlända. Till anslaget 1:3 bör enligt motionärerna inga medel anvisas. Motionärerna föreslår emellertid att satsas för återvandringssamordning och återvandringsbidrag. Medlen kan tillföras anslaget 1:3. Anslagen 1:4–6 bör minskas med , respektive ca , samtliga till följd av förslagen om bl.a. prövning vid gräns och tydligare gränser för överklagande. På grund av ett ökat behov av verkställighet av utvisningar och avvisningar samt frivilliga återresor tillförs anslaget 1:7 ca i förhållande till regeringens förslag. m.fl. (SD) föreslår i partimotion 2016/17:3409 yrkande 2 att en nollvision för asylinvandring i enlighet med och första asyllandsprincipen ska gälla samt att antalet kvotflyktingar därefter kan öka. Asyl ska endast beviljas dem som uppfyller kriterierna i , och en strikt tillämpning av principen om asyl i första säkra land ska gälla. Under förutsättning att nollvisionen blir verklighet ska hjälp i närområdet ske genom en satsning på ett ökat mottagande av kvotflyktingar. I yrkandena 5, 7 och 8 begärs att transitcenter vid gränserna inrättas för snabba asylprövningar med omedelbar verkställighet, att ges i uppdrag att skapa ett tillräckligt antal platser på förvar och s.k. slutna boenden för att möjliggöra implementeringen av utlänningslagens bestämmelser om utlänningar med oklar identitet samt att en ny form av asylboende i regi skapas, s.k. slutna boenden. I yrkande 21 begärs obligatoriska hälsoundersökningar vid ansökan om uppehållstillstånd, med anledning av att tuberkulos åter förekommer i . Även i kommittémotion 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 8 och i motion 2016/17:2512 av och (båda SD) begärs införande av obligatoriska hälsoundersökningar. På så sätt kan smittsamma sjukdomar upptäckas och nya invånare kan etablera en god kontakt med den svenska vården. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:3413 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 föreslås minskas med och anslaget 1:4 med genom justering av pris- och löneomräkningen. Vidare föreslås att anslaget 1:2 minskas med genom att införandet av avgiftsfria läkemedel för barn tas bort. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2016/17:3422 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Anslaget 1:1 kan minskas med genom en prioritering och förenkling av ärendehanteringen samt genom en justering av pris- och löneomräkningen. föreslås att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag för handläggning till följd av mer generösa regler om familjeåterförening, med för snabbare handläggning av arbetskraftsärenden och med för att möjliggöra tillgång till digitala verktyg för enklare språkinlärning och samhällsinformation . Vidare föreslås att anslaget 1:4 minskas med i förhållande till regeringens förslag genom införande av prövningstillstånd för överklagande av beslut till domstol och genom en justering av pris- och löneomräkningen. I partimotion 2016/17:1065 av m.fl. (L) begärs i yrkande 2 att rätten för barnfamiljer att återförenas ska gälla även vid tidsbegränsade uppehållstillstånd och oavsett skyddsskäl. I yrkande 5 begärs att ska öka antalet kvotflyktingar. I yrkande 6 begärs att klara bifallsärenden och tydliga avslagsärenden ska avgöras av och i yrkande 7 att en tremånadersgaranti för uppehållstillstånd för Syrienflyktingar ska införas. I yrkande 8 begärs att personal från domstolar kortsiktigt bör flyttas till för att öka takten på ärendehanteringen, och i yrkande 9 begärs att tillfälliga prövningstillstånd för överklagande till domstol av beslut införs och att vissa mål bör kunna hanteras skriftligen av s.k. ensamdomare. I yrkande 14 begärs att svenskundervisning och obligatorisk samhällsinformation ska ges och att det ska finnas tillgång till digitala verktyg. I yrkande 15 begärs att jämställdhet, skyldigheter i samhället, hedersrelaterat våld och hbtq-personers rättigheter måste betonas i samhällsinformationen och att frågor om yttrandefrihet, tryckfrihet och andra centrala frågor för vårt demokratiska samhälle måste belysas. Även i partimotion 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 begärs att svenskundervisning och obligatorisk samhällsinformation ska ges och genomsyras av jämställdhet och demokratiska värderingar. I motion 2016/17:1830 av (L) yrkande 1 begärs att samtliga asylsökande ska gå en obligatorisk introduktionskurs och skriva på ett samhällskontrakt med information om vilka rättigheter och skyldigheter man har enligt svensk lag. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3302 yrkande 45 att anvisar 2 mer än regeringen till utgiftsområdet. Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 ökas med för att rätten till familjeåterförening ska gälla dem med tidsbegränsat uppehållstillstånd, för att tidigarelägga sfi och samhällsorientering till asyltiden och för nya förvarsplatser. Regeringens förslag till flyttning av medel för organiserad verksamhet från till länsstyrelserna avvisas. Anslaget minskas till följd av en justering av pris- och löneomräkningen. Vidare föreslås att anslaget 1:2 minskas med genom att avgiftsfria läkemedel för barn tas bort och att anslaget 1:4 minskas med genom en justering av pris- och löneomräkningen. I yrkandena 7 och 8 begärs att ett asylprogram inrättas där asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och 9 timmars samhällsorientering , och att ska ha fortsatt ansvar för asylsökandes sysselsättning, i stället för att detta flyttas till länsstyrelserna. I yrkandena 20 och 25 begärs att de som får tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ha rätt till familjeåterförening och att antalet förvarsplatser bör utökas. I partimotion 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att ett asylprogram omfattande sfi och samhällsorientering bör införas . I yrkande 6 begärs rätt till familjeåterförening. Tidsbegränsade uppehållstillstånd bör gälla som huvudregel för den som har asylskäl. ska rätt till familjeåterförening gälla. I kommittémotion 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att ett asylprogram för asylsökande införs, i syfte att inleda integrationsprocessen redan från ankomst, som bl.a. innefattar sfi och samhällsinformation. Fler människor än någonsin är på flykt i världen, över 60 miljoner. Antalet asylsökande i var 2015 det största någonsin, ca 163 000 personer, av vilka drygt 35 000 var ensamkommande barn. Detta översteg vida såväl prognoser som befintlig beredskap. blev situationen hos kritisk främst på grund av det stora antalet inskrivna i mottagningssystemet men även på grund av den stora ökningen av antalet asylärenden. För att bemästra den allvarliga situationen träffade regeringen och allianspartierna en överenskommelse om åtgärder för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. presenterade regeringen ytterligare åtgärder för att begränsa möjligheten att få uppehållstillstånd i genom att tillfälligt anpassa asylreglerna till miniminivån inom EU och internationella konventioner. Åtgärderna resulterade i att antog en tidsbegränsad lag om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Lagen trädde i kraft och gäller som längst till och med . kommer regeringen att bedöma huruvida det finns behov av att lagen gäller av giltighetstiden. införde tillfälligt inre gränskontroll, och infördes tillfälliga id-kontroller för passagerare med buss, tåg eller passagerarfartyg mellan och . Både gräns- och id-kontrollerna har förlängts genom ett flertal beslut, och de gäller fortfarande. Antalet asylsökande i har minskat, och det genomsnittliga antalet sökande har till och med oktober legat på ca 2 500. Detta kan jämföras med 7 000–10 000 personer som kom . Utskottets utgångspunkt är att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Utskottet vill också understryka att målet för utgiftsområdet är en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten. Utskottet kan dock konstatera att utvecklingen inom utgiftsområdet i stor utsträckning styrs av omvärldsfaktorer som är svåra att förutse. är det viktigt att det finns en beredskap för stora förändringar på migrationsområdet. Den överenskommelse som slöts mellan regeringen och allianspartierna var ett sätt att skapa nödvändig ordning i mottagandet och beslutsfattandet hos och hos andra funktioner som påverkades av det stora antalet asylsökande. Ett flertal motioner rör effektiviteten hos och migrationsdomstolarna. Enligt utskottets mening är det viktigt att , speciellt i detta läge med ett ökat antal asylansökningar, lägger stor vikt vid en effektiv prövning. Utskottet kan konstatera att regeringen tillför medel till som ett skärpt krav ställs på att vidta effektiviseringsåtgärder. Regeringen har också i regleringsbrev gett verket i uppdrag att redovisa en plan för hur handläggningen av asylärenden kan förkortas genom produktivitetsökningar. En bedömning av effekterna av vidtagna åtgärder ska redovisas i verkets årsredovisning . Utskottet konstaterar således att ett effektiviseringsarbete pågår och att effekterna av arbetet kommer att redovisas . Vidare noterar utskottet att regeringen beslutade om tre uppdrag med anknytning till domstolsprocessen i asylmål, vilka syftar till att förkorta vistelsetiderna i mottagandesystemet genom en effektivare handläggning i domstol av asylmål. I sammanhanget kan också noteras att regeringen överlämnade proposition 2016/17:27 med förslag om utökade möjligheter för migrationsdomstolar att överlämna mål. Förslagen syftar till att förbättra migrationsdomstolarnas förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå i migrationsmål och övriga mål, även när antalet mål ökar kraftigt. I flera motioner tas återvändande och förvar inför verkställighet av utvisnings- och avvisningsbeslut upp. Enligt utskottet är det viktigt med ett tydligt avslut för att ett rättssäkert asylsystem ska vara väl fungerande. Ett väl fungerande återvändande är en av förutsättningarna för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. Om ett beslut om avvisning eller utvisning kan verkställas, ska det göras . Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att återvändandet ska kunna öka. I syfte att underlätta och effektivisera arbetet med återvändandet har regeringen även tillfört ytterligare resurser till berörda myndigheter. I regleringsbreven har och med bistånd av Kriminalvården fått i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet som ska effektivisera återvändandet. är hundra nya tillfälliga förvarsplatser i drift och ska redovisa en permanent lösning. Utskottet noterar vidare att regeringen presenterade en rad åtgärder för ett rättssäkert och bättre fungerande återvändande för personer som fått avslag på sin asylansökan. Åtgärderna omfattar bl.a. möjlighet att ta fingeravtryck vid inre utlänningskontroll, utvidgning av möjligheten att omhänderta pass eller id-handlingar samt möjlighet för att återlämna verkställighetsärenden till då frivilligt återvändande är möjligt. Utskottet konstaterar vidare att en snabbare hantering av asylansökningar gynnar återvändandet och att arbeten pågår för att förkorta handläggningstiderna. Vad gäller frågan om undervisning i svenska och samhällsinformation kan utskottet konstatera att tidiga insatser omfattas av migrationsöverenskommelsen. Sysslolöshet ska motverkas, och bl.a. svenskundervisning ska ges liksom en obligatorisk samhällsorientering. Utskottet vill peka på att en särskild utredare getts i uppdrag att utreda och lämna förslag om organiserad sysselsättning. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . I direktiven anges att i den mån det bedrivs insatser som främjar etablering i arbetslivet kommer de in sent i asylprocessen. Det finns därför behov av att se över om är den myndighet som är mest lämpad för uppdraget att erbjuda asylsökande sysselsättning i form av bl.a. svenskundervisning. Regeringen har också satt igång ett arbete i syfte att underlätta för fler asylsökande att arbeta. Regeringen aviserade ekonomiska vårproposition att de ändamål och verksamheter som avser organiserad sysselsättning för asylsökande med syftet att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och som avser andra etableringsfrämjande åtgärder, och som finansieras från anslaget 1:1 under utgiftsområde 8 Migration, flyttas till utgiftsområde 1 . Som skäl angav regeringen bl.a. att kommer att behöva koncentrera sina insatser på prövning av asylansökningar och verka för att vistelsetiden i mottagandet blir så kort som möjligt. Regeringen ansåg att ansvarsfördelningen för insatser under asylprocessen borde ändras så att länsstyrelserna får ansvaret för att samordna insatser som syftar till att stärka asylsökandes kunskaper i svenska och för andra etableringsfrämjande åtgärder. Genom den ändrade ansvarsfördelningen ska förutsättningarna öka för asylsökande m.fl. att få tillgång till regionalt och lokalt anpassade tidiga insatser. Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen att flyttas från till länsstyrelsernas förvaltningsanslag. Länsstyrelsernas förvaltningsanslag utökades också med för att tillhandahålla ett digitalt språkinlärningspaket i syfte att stärka asylsökandes kunskaper i svenska. Utmaningarna för det svenska asylsystemet och andra centrala samhällsfunktioner bedömdes vara mycket stora. En jämnare fördelning av asylsökande i EU krävdes och att fler medlemsstater tog sitt ansvar. För att fler asylsökande skulle välja att söka asyl i andra medlemsstater behövde därför åtgärder vidtas. Åtgärderna, som avser en begränsad period, gällde även möjligheten till familjeåterförening. förslag innefattar en nollvision för asylinvandring. Bland annat ska asyl endast beviljas dem som uppfyller kriterierna i , och en strikt tillämpning av principen om asyl i första säkra land ska gälla. Som ett resultat av denna nollvision föreslås en minskning av anslagen inom utgiftsområde 8 på . Utskottet anser även att detta framstår som helt orealistiskt och icke önskvärt. Förslagen till åtgärder för att kraftigt minska invandringen, och därmed kraftigt reducera ramen för utgiftsområdet, skulle göra det omöjligt för att bedriva sin verksamhet på ett rättssäkert sätt och i överensstämmelse med gällande lagstiftning i och EU samt internationella konventioner. Utskottet tillstyrker med det anförda budgetpropositionens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 8 och avstyrker motioner med annan anslagsfördelning. Utskottet, som noterar att verksamheten inom vissa EU-fonder till viss del omfattar fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår, tillstyrker att regeringen bemyndigas att besluta om nämnda bidrag. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2016/17:1 punkterna 1 och 2 och avstyrker motionerna 2016/17:3266 (M) yrkandena 1–6, 2016/17:3371 (M) yrkandena 6, 11, 18, 19, 22 och 28, 2016/17:3372 (M) yrkande 3, 2016/17:3079 (M) yrkande 7, 2016/17:2077 (M), 2016/17:3481 (SD), 2016/17:3409 (SD) yrkandena 2, 5, 7, 8 och 21, 2016/17:2227 (SD) yrkande 8, 2016/17:2512 (SD), 2016/17:3413 (C), 2016/17:3422 (L), 2016/17:1065 (L) yrkandena 2, 5–9, 14 och 15, 2016/17:1068 (L) yrkandena 10 och 11, 2016/17:1830 (L) yrkande 1, 2016/17:3302 (KD) yrkandena 7, 8, 20, 25 och 45, 2016/17:3384 (KD) yrkandena 3 och 6 samt 2016/17:3348 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. obligatoriska hälsoundersökningar, undervisning i svenska och samhällsorientering samt vidarebosättning. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). Enligt 4 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ska i lämplig omfattning ge sysselsättning åt bl.a. dem som ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller annan skyddsbehövande genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. Det framgår av 6 § att utlänningar kan delta i verksamhet som avses i 4 § som drivs av någon annan än . Alla asylsökande ska enligt lag erbjudas en hälsoundersökning av . Även personer som befinner sig i utan tillstånd ska vid en längre vistelse i landet få ett sådant erbjudande när de uppsöker sjukvården. Hälsoundersökningen erbjuds för att uppmärksamma eventuell ohälsa och behov av smittskyddsåtgärder, samt för att informera om möjligheten att få del av hälso- och sjukvård samt tandvård. Hälsoundersökningen är kostnadsfri och frivillig, och tolk ska anlitas vid behov. Hälsoundersökningen ska innehålla ett samtal om individens hälsa vad gäller tidigare och nuvarande fysiska och psykiska hälsotillstånd, bedömning av vaccinationsstatus, identifiering av smittsamma sjukdomar samt provtagning. Barn har rätt att ansöka om särskilt bistånd om det finns ett angeläget behov (särskilt bidrag) som inte ryms inom dagersättningen och där inte kommunen lämnar bistånd för motsvarande behov. Kostnaderna ska vara nödvändiga för en dräglig livsföring. Det kan t.ex. vara kostnader för vinterkläder, kosttillskott eller handikapputrustning. Barn som vistas i har rätt till utbildning. Det gäller folkbokförda barn, asylsökande barn och barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Enligt 5 kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning). De utlänningar som beviljas uppehållstillstånd med stöd av bestämmelsen kallas vanligen kvotflyktingar. Inriktningen på uttagningarna liksom det faktiska antalet kvotplatser bestäms av regeringen. I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att obligatorisk samhällsorientering införs i enlighet med migrationsöverenskommelsen . Samhällsorienteringen ska avslutas med ett prov. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande barn i familj bör genomgå förberedande utbildning i med fokus på svenska. Utbildningen bör starta vid ankomsten till och pågå som längst upp , för att underlätta den senare inlärningen i vanlig skola. I motion 2016/17:1500 yrkandena 4 och 5 begär i (M) tillkännagivanden om att alla asylsökande bör erbjudas undervisning i svenska , inklusive tiden för överklagande, och att barn till asylsökande bör erbjudas möjlighet att gå i vanlig skola i vanlig klass. Boriana (M) begär i motion 2016/17:738 ett tillkännagivande om att obligatorisk hälsokontroll av asylsökande bör införas. och (båda M) begär i motion 2016/17:2292 ett tillkännagivande om att möjligheten till obligatorisk hälsoundersökning av asylsökande bör undersökas. I båda motionerna hänvisas till utvecklingen av tuberkulossmitta i . I motion 2016/17:1500 yrkande 6 begär i (M) ett tillkännagivande om en nationell strategi för att snabbare behandla utvecklat posttraumatiskt stressyndrom hos asylsökande. I partimotion 2016/17:3409 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att samhällsorientering ska vara obligatorisk för samtliga som söker uppehållstillstånd och att innehållet ska utvecklas så att det ger en bra introduktion till och livet här, ger praktiska kunskaper om skyldigheter, rättigheter och möjligheter såväl som kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att kontanta utbetalningar till asylsökande ska ersättas med tidsbegränsade kuponger för grundläggande behov, och i yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att alla typer av särskilda bidrag enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. ska avskaffas. Detta skulle förenkla handläggningen. För att tillgodose exempelvis ett behov av vinterkläder bör begagnade sådana insamlas och erbjudas från förråd. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att löneutbetalningar till asylsökande bör underlättas. Exempelvis kan en möjlighet skapas för sökandena att få löneutbetalningar till de kort som dagersättningen utbetalas till. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om att möjligheten till en schablonisering av särskilda bidrag bör ses över. händer det att olika belopp betalas ut till ensamkommande barn för viss liknande utrustning, vilket skapar frustration, avundsjuka och konflikter. I motion 2016/17:1789 begär (M) ett tillkännagivande om att flyktingmottagande primärt bör ske via kvotflyktingsystemet och inte genom att människor tar sig till illegalt.