bet · H301UU12 · 2016-05-03 00:00:00 — Några av skeppen utsattes för sabotage, och de övriga förvägrades rätten att lämna den grekiska hamnen där de låg förtöjda. seglade man men blev bordade av israelisk militär på internationellt vatten. gjordes ett fjärde försök att nå . Även avbröts försöket av israelisk militär. Fartyget af bordades på internationellt vatten, och delar av besättningen fördes bort för förhör. togs ett annat initiativ inne på . I Gazas hamn byggdes ett fartyg med syftet att bryta blockad mot genom att segla ut från och föra ut exportvaror. Men innan Gazas Ark kunde segla utsattes fartyget för ett sprängattentat inne i Gazas hamn. agerande mot samtliga av Ship to Gazas försök att nå med förnödenheter är oförsvarbart. Genom bordningen av fartygen i Ship to Gazas konvojer har brutit mot flera av folkrättens bestämmelser. bör kräva att de skyldiga, både de som gett order om bordningen – i samtliga fall – och de som utfört dem, ställs inför rätta för brott mot folkrätten. bör vidare kräva att en oberoende utredning av sabotagen mot Ship to och mot Gazas Ark genomförs. Vikten av palestinsk enighet Palestinsk enighet och försoning mellan Hamas och är nödvändig för att få till stånd fredsförhandlingar med och i slutändan uppnå en tvåstatslösning. EU:s linje att inte föra samtal med alla palestinska parter har visat sig kontraproduktiv. Hamas är tveklöst en organisation som begått både grova folkrättsbrott genom beskjutningen av och attacker mot civila israeliska mål. Organisationen begår omfattande och grova övergrepp mot de mänskliga rättigheterna på . Utrymmet för fria medier, självständiga fackföreningar, oberoende föreningar och politiska partier som inte understöder Hamas är obefintligt på . Kvinnoaktivister, människorättsförsvarare och oppositionella kan inte verka under Hamas styre. Det är förkastligt att Hamas vägrar erkänna staten rätt att existera och sprider antisemitism. Men Hamas är en central aktör, och dess politiska gren vann de facto de senaste palestinska parlamentsvalen. Det är mycket svårt att se att en framtida freds- och försoningsprocess skulle kunna vara framgångsrik om inte Hamas på något sätt inkluderas. slöts ett avtal mellan Hamas och om att tillsammans tillsätta en teknokratregering och utlysa val . Avtalet fullföljdes aldrig, och uppstod en regeringskris och president hotade att upplösa regeringen. Orsakerna bakom var bl.a. att samlingsregeringen inte lyckats leverera vad den lovat, däribland att hålla val. Dessutom fanns missnöje från över att Hamas inte släppt in partiet i styret av . Hamas å sin sida avfärdade en ensidig upplösning av den palestinska regeringen. Jag beklagar djupt denna schism och anser att fortsatt bör verka för dialog och försoning mellan de olika palestinska parterna. bör med anledning av den senaste tidens utveckling ha kontakter med samtliga parter, understödja försöken till inompalestinsk försoning och inom EU och FN verka för att både Hamas och inkluderas i framtida fredsförhandlingar. ockupation av hade inte varit möjlig utan EU:s förmånliga handelsavtal med eller utan militära bistånd till landet. Att Europeiska unionen år ”betonar vikten av att gränserna till öppnas” och riktar kritik mot delar av politik förändrar tyvärr inte situationen för palestinierna. har kunnat ignorera EU:s kritik utan att det fått några konsekvenser. En förutsättning för att och EU:s uttalanden ska göra skillnad är att man också är beredd att sätta tyngd bakom sitt budskap. Samarbetet mellan och är omfattande och ger EU en möjlighet att sätta press på att respekterar folkrätten. mellan och är t.ex. villkorat med respekt för de mänskliga rättigheterna. EU:s associationsavtal med innefattar förmånliga handelsavtal som ger det israeliska näringslivet stora ekonomiska fördelar. På så vis bidrar EU till att stärka den ekonomiska basen för ockupationspolitiken. bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på . och det internationella samfundet kan inte låta ännu av ockupation gå till ända. Att strypa vapentillförseln är ett effektivt verktyg för att sätta press på alla parter. förekommer ingen vapenexport från EU till de palestinska parterna, men flera EU-medlemmar exporterar vapen till . All vapenexport från EU-länderna till måste upphöra. bör ta initiativ till ett vapenembargo inom EU. kan självt agera och avbryta vårt omfattande militära samarbete med . Det innebär bl.a. att vi kallar hem den militärattaché som är stationerad vid den svenska ambassaden i . Det omfattande besöksutbyte som pågått mellan det svenska försvaret och den israeliska armén ska avbrytas, och det svenska försvarets import av krigsmateriel från ska upphöra. Vi har dessutom låtit testa förarlösa flygplan i – plan som sedan använts av i kriget i . bör stoppa all vapenhandel, kalla hem militärattachén från och avbryta allt militärt samarbete med . , , fredsprocessen och erkännandet av som stat, punkt 6 – motiveringen (M, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). När regeringen erkände som stat ställdes inga motkrav. Vi var kritiska då, liksom , och anser fortfarande att erkännandet skedde på ett både förhastat och ogenomtänkt sätt. Vi ser hur fortsätter att utvecklas i en oroande riktning. Uppvigling till våld, indoktrinering och hatpropaganda har blivit vardagsmat i regionen. Politiken gentemot och biståndet till den palestinska myndigheten behöver därför nu göras om i grunden. För att på riktigt ska göra skillnad i – bör det palestinska biståndet tydligare granskas. måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt svenskt bistånd. Vi avser att återkomma med förslag på åtgärder som kan effektivisera och reformera biståndet till och därmed förbättra situationen för människor i regionen. Erkännande av SADR som stat samt folkomröstning och humanitärt bistånd till västsahariska flyktingar, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2743 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:2128 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. tillkännagav till regeringen att borde erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken (SADR) som en fri och självständig stat och att även borde verka för detta inom EU. anser att de folkrättsliga förutsättningarna för ett erkännande av SADR är uppfyllda. Det är anmärkningsvärt att den tidigare regeringen, trots tydligt uttalade vilja i frågan, inte agerade för att genomföra beslutet. konstaterar att beslut antogs med stöd av de nuvarande regeringspartierna. anser att den nuvarande regeringen måste visa handlingskraft i denna fråga och genomföra tillkännagivande om att erkänna SADR som en fri och självständig stat samt att verka för detta inom EU. betonar att den bästa vägen mot självständighet för (SADR) är att fredsförhandlingarna genomförs och den utlovade folkomröstningen kommer till stånd så att västsaharierna själva får avgöra sin framtid. Enligt uppfattning visar dock inga tecken på att vilja bidra till att genomföra en folkomröstning. agerande är inte konstruktivt. Enligt utsätts etniska sahrawier för systematiska människorättskränkningar av den marockanska staten och marockanska bosättare som agerar med statens tysta medgivande. Yttrande- och föreningsfriheten inskränks. Journalister och politiskt aktiva fängslas och tortyrliknande behandling inom rättsväsendet är vanligt förekommande. Mot denna bakgrund är det viktigt att och EU sätter ökad press på för att landet inte ska fortsätta att förhala och försvåra för en framtida folkomröstning. EU kan exempelvis sätta press på genom att omförhandla fiskeavtal med samt ställa krav på att landet upphör med sina folkrättsliga brott gentemot västsaharierna. menar också att ett erkännande av SADR som suverän stat skulle sätta ytterligare press på . Den humanitära situationen är mycket svår för de tusentals västsahariska flyktingar som befinner sig i flyktingläger i . Därför är det mening att regeringen bör utöka det humanitära biståndet till de västsahariska flyktinglägren i . Erkännande av SADR som stat samt folkomröstning och humanitärt bistånd till västsahariska flyktingar, punkt 7 – motiveringen (V) av (V). beslutade att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat. beslutade också att även bör verka för detta inom EU. Beslutet var ett resultat av många års arbete i och utanför för ett svenskt erkännande. har lagt fram förslag om att bör erkänna och stod bakom förslaget. Trots tydliga beslut väntar vi fortfarande på att regeringen ska verkställa beslutet. Den borgerliga regeringen valde att förhala beslut, och den nuvarande regeringen meddelande att man inte kommer att följa beslut. anser att det är uppseendeväckande att regeringen väljer att gå emot ett tydligt tillkännagivande från . Genom beslutet har gjort sitt ställningstagande och tillkännagett sin mening. Vi har därför inte sett någon anledning att efter beslutet lägga nya yrkanden i om ett erkännande av . har i stället arbetat för att regeringen ska följa beslut, och det kommer vi att fortsätta göra tills regeringen väljer att respektera ställningstagande och erkänner . Mänskliga rättigheter i , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:372 av m.fl. (V) yrkandena 1–4 och 6–8. är utan tvekan en av vår tids hårdaste och mest auktoritära diktaturer. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. Regimen i spelar en destruktiv roll i bl.a. genom sitt stöd till i och genom sin roll i inrikespolitik. Under den nuvarande presidenten har brotten mot de mänskliga rättigheterna blivit fler och grövre och avrättningarna ökat i antal. är det uppenbart att det finns ett växande folkligt missnöje i i breda befolkningsgrupper över landets utveckling. Omvärlden har tydligt fokuserat på kärnenergiprogram. har frågor om mänskliga rättigheter hamnat i skymundan. När det nu finns ett avtal om kärnenergiprogram önskar vi att omvärlden fokuserar sina ansträngningar på brott mot de mänskliga rättigheterna i . övertygelse är att kan göra mer för att stötta kampen för ett fritt och demokratiskt . må vara ett litet land i norra , men det går många band mellan vårt land och , inte minst genom de tusentals iranier som fått en från förtryck i vårt land. ser att kan spela en roll för att ge stöd till de iranier som med stort mod och under hot om förföljelser i och utanför kämpar för ett demokratiskt och fritt . I detta arbete bör utnyttja alla de kontakter vårt land har med , bilateralt såväl som multilateralt. bör också utnyttja den djupa kunskap och det starka engagemang som finns bland de många invandrade som har iranskt ursprung i . politik mot måste bygga på de mänskliga rättigheterna och det iranska folkets rätt att i fria och demokratiska val välja sina ledare och i vilken riktning landet ska gå. En sådan politik får inte skymmas av ekonomiska egenintressen. Tyvärr har inte hållning alltid varit konsekvent och trovärdig. avvisas flyktingar som flytt undan regimens förtryck i . Genom de svenska myndigheternas exportfrämjande verksamhet stöds svenska företag som investerar i . utfärdade garantier för affärer med regimen i för hela . Svenska har kritiserats för att exportera telekomsystem till som underlättat för regimen att spåra upp oppositionella. Det skadar trovärdighet och möjlighet att vara en tydlig kraft för förändring. ska, som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . hölls det senaste presidentvalet i . Av drygt 800 personer som registrerade sig som kandidater valde ut åtta kandidater som fick ställa upp. I slutändan kunde iranierna välja mellan sex kandidater – samtliga var män. valdes i första valomgången, med stor marginal till övriga kandidater. Rouhani hade under valrörelsen profilerat sig som den tydligaste ”reforminriktade” kandidaten, och hans seger födde förhoppningar om åtminstone mindre reformer och ett styre med en annan profil än den tidigare presidenten mycket hårdföra styre. De små förhoppningar som inledningsvis fanns om Rouhanis styre har på nästan alla punkter grusats. Retoriken mot väst och mot har i vissa avseenden förändrats, men i har Rouhanis styre inneburit allt fler och grövre brott mot de mänskliga rättigheterna. Repressionen och förföljelsen av oppositionella har tydligt ökat och antalet avrättningar har snabbt ökat. står upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var, när eller med vilka motiv de kränks och inskränks. Det är utgångspunkt när vi analyserar situationen i . uppfyller inte de nödvändiga kraven som måste ställas på en demokrati. Det finns ingen press- och yttrandefrihet, journalister fängslas, oberoende webbsidor blockeras, media hotas och bokutgivningen är kraftigt reglerad. Oberoende organisationer och rörelser möter stora begränsningar i sin verksamhet, om de får verka över huvud taget. Dödsstraff är vanligt förekommande. Enligt för mänskliga rättigheter avrättades fler än 500 personer i , och rapporterade om ett chockerande antal avrättade – bara avrättades 700 människor av staten. Det är en uppgång i antalet avrättningar av ”skådat slag”, enligt Amnesty. Rapporter vittnar om kränkningar av mänskliga rättigheter riktade mot kvinnor, hbtq-personer, fackligt aktiva, religiösa minoriteter, journalister och aktivister för demokrati och mänskliga rättigheter. har inte hållit den nya presidenten löfte att utöka skyddet för religiösa grupper och att ändra lagstiftningen som diskriminerar minoritetsgrupper. Tvärtom har situationen försämrats. bör, som enskilt land såväl som medlem av EU och FN, kräva att alla politiska fångar friges samt att FN:s rapportör för de mänskliga rättigheterna i beviljas inresa i landet. etniska minoriteter, såsom kurder, azerier, araber och balucher, utsätts för en omfattande diskriminering, och deras möjligheter att uttrycka sitt språk, sin kultur och sin identitet är begränsade. Krav från de etniska minoriteterna på respekt för deras rättigheter möts med omfattande förföljelser, fängslanden och dödsstraff. Religionsfriheten är ytterst begränsad i . Sunnimuslimer, bahaier och andra religiösa minoriteter möter stort motstånd från regimen i sina försök att uttrycka sin tro. Rapporterna är många om hur t.ex. sunni-muslimska religiösa ledare fängslats och avrättats . ska, som enskilt land såväl som medlem av EU och FN, uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . Fackliga rättigheter är universellt erkända mänskliga rättigheter i arbetslivet, men i är det inte tillåtet att organisera sig i eller starta fria och oberoende fackföreningar, och någon strejkrätt existerar inte. Detta till trots förekommer strejker och försök att bilda fria och oberoende fackföreningar. Regimen har bemött detta med en allt grövre repression. En bland många fackligt aktiva som fängslats är Behnam Ebrahimzadeh. Hans ”brott” bestod i att han varit medlem i kommittén för etablerandet av fackliga organisationer i och i att ha varit aktiv i kampen för barns rättigheter. Under sina i fängelse har han utsatts för misshandel och godtyckliga förflyttningar mellan fängelseavdelningar, och hans straff har förlängts. Den kurdiska fackliga aktivisten är ett annat exempel. Han har suttit fängslad i omgångar och fått fängelse på grund av sin fackliga aktivism. dog Shahrokh Zamani, ytterligare en av hundratals fackliga ledare som dukat under för den inhumana behandlingen i iranska fängelser. Dessa arresteringar av fackligt aktiva uppmärksammades av fackliga organisationer och människorättsorganisationer världen över. Den regelbundna och återkommande förföljelsen och fängslandet av fackliga företrädare och människorättsaktivister i är ett i raden av exempel på att det politiska klimatet har hårdnat. är ett femtiotal svenska företag verksamma i . Men allt fler svenska företag väntas etablera sig i efter att avtal om kärnenergiprogram ingåtts och flera av sanktionerna mot avvecklats. Enligt Business kan export till komma att femdubblas . Business räknar nu med att ha ett kontor på plats i är slut. Med fler svenska företag på plats i och en förväntad ökad export till landet är det avgörande att även det svenska näringslivet agerar i enlighet med målsättningarna om en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. Svensk handel och investeringar får aldrig bidra till att stärka regimens grepp om . Den bör inleda en dialog med de svenska företag som är verksamma i om de mänskliga rättigheterna, inklusive de fackliga rättigheterna. I är förtrycket av kvinnorna institutionaliserat och genomsyrar hela samhället, inklusive lagstiftningen. Under den rådande regimen behandlas kvinnor som en andra klassens medborgare. Kvinnor har inte samma rättigheter som män vad gäller äktenskap, skilsmässa, vårdnaden om barn eller i arvsrätten. Om kvinnor utsätts för brott och kommer till skada utmäts lägre straff än om brottsoffret är en man. Ett vittnesmål från en kvinna i domstol är bara värt hälften av vittnesmålet från en man. Polygami, månggifte, är tillåtet för män men inte för kvinnor. Män har också en odiskutabel rätt att skilja sig från sin hustru, medan kvinnor saknar motsvarande rätt. I förekommer även våld och förtryck i hederns namn, ett samhällsproblem som regimen ignorerar. Kvinnor får inte heller beträda idrottsarenor där det finns män. Trots det omfattande förtrycket av de iranska kvinnorna har utgjort en mycket viktig och stark del av kampen mot den iranska regimen. Regimen har bemött kvinnornas kamp för sina rättigheter med hård repression. En demokratisering av förutsätter att all kvinnofientlig lagstiftning avskaffas. modiga kvinnorörelser förtjänar allt stöd. ska i alla sina kontakter med , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, uppmärksamma kvinnornas situation i landet. Inskränkningarna av de mänskliga rättigheterna i omfattar också barns rättigheter. Barnarbete är ett omfattande problem i , och det finns rapporter om alltmer trafficking med barn. Även om den lagliga minimiåldern för att ingå äktenskap numera är kan fäder ansöka om tillstånd för att gifta bort sina döttrar vid ännu yngre ålder, med män som är betydligt äldre än flickorna. Enligt iransk lag blir flickor straffmyndiga och pojkar . Det finns omfattande rapporter om hur barn utsätts för utomrättsliga försvinnanden, arresteringar, tortyr och t.o.m. dödsstraff. har utmärkt sig även bland länder som genomför dödsstraff genom att avrätta barn. Antalet avrättade barn har ökat , enligt Human Rights Watch, och en vittnar om att minst 160 barn väntar på att få sina dödsstraff verkställda. ratificerade 1994, men med en reservation om att inte kommer att följa konventionen om det kommer i konflikt med nationell lagstiftning och islam. bör, som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, agera för att lever upp till sina internationella åtaganden i fråga om barns rättigheter. Att få uttrycka sin sexualitet, sin könsidentitet och sina könsuttryck är grundläggande mänskliga rättigheter, rättigheter som också omfattar homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera. Detta är rättigheter som allt annat än respekterar – samkönade relationer bestraffas med både fängelse, piskstraff och döden. Det är tillåtet att genomgå könskorrigerande operationer i , men trots det rapporterar att transpersoner trakasseras av polis, fängslas och utsätts för tortyr. Human Rights Watch säger att regimen skapat en ”terroratmosfär för hbtq-personer i hela ”. Åtskilliga hbtq-personer har dömts till döden på grund av sin sexualitet eller könsidentitet. Det mest konkreta kan göra för hbtq-personer är att upphöra med att avvisa hbtq-flyktingar tillbaka till landet, något som vi skamligt nog gör. har i en rad sammanhang protesterat mot dessa avvisningar. ska i alla sina kontakter med , som enskild stat såväl som medlem i EU och FN, uppmärksamma hbtq-personers situation i landet. Situationen i m.m., punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: För att möta det akuta humanitära läget i och dess grannländer ser ett behov av att göra omprioriteringar inom biståndet från utvecklingsbistånd till humanitärt biståndet. Med tanke på läget ser vi att de akuta behoven kommer att öka. Ökade satsningar på det humanitära biståndet behövs därför . lade regeringen fram regionala strategi för Syrienkrisen –2020. Syftet med verksamheten inom ramen för strategin är att bidra till att stärka motståndskraften och återhämtnings- och anpassningsförmågan hos den syriska befolkningen och hos utsatta grupper i grannländer som drabbas hårt av konflikten. Strategin ska även bidra till stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter i och för flyktingar från i angränsande länder. Strategin ska gälla –2020 och omfattar sammantaget . välkomnar att regeringen tagit fram en ny och ambitiös strategi för , och det är bra att regeringen kopplar ihop det humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet. Strategin ger dock för lite vägledning om vad som faktiskt ska göras, och flera av de förslag som regeringen lägger fram är svåra att genomföra i praktiken utan att samarbeta med Assadregimen då merparten av de områden som biståndet riktas till är kontrollerade av Isil. EU är den centrala aktören i kampen mot Isil. Vi måste accelerera genomförandet av de redan överenskomna strategierna och fokusera arbetet på EU-nivå. Det är viktigt att det som görs är samordnat mellan interna och externa dimensioner och mellan institutionernas och medlemsstaternas insatser. EU:s myndigheter måste arbeta mer aktivt utanför gränser och förstärka arbetet med kapacitetshöjande insatser. Det är fundamentalt att stoppa de finansiella flödena till Isil. Mer måste göras för att stoppa inflödet av kapital. uppmanades kommissionen att komma med förslag på det här området, vilket kommissionen ännu inte har gjort. Mycket ansvar ligger nu också på medlemsstaterna själva att ta fram nationella lagstiftningar som kan stoppa finansiering av terrorism. måste titta på vilka ytterligare militära medel som vi kan bistå med i kampen mot Isil. Det var tydligt både i förfrågan från och att man ville ha stöd av i form av spaningsplan, och det ska vi bistå med. Vi ska vara beredda att göra mer. Parallellt måste vi arbeta för att bemöta anti-västlig propaganda. Isils propagandamaskineri är centralt i rekryteringen av stridande. Här behövs strategisk kommunikation och insatser för att bemöta progandan och förhindra radikalisering. Mycket mer behöver göras, inte minst i social medier. Det är viktigt att, i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer, sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:202 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2014/15:417 av och (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör göra det till en prioriterad utrikespolitisk fråga att EU, FN och andra internationella organ ska arbeta mer aktivt för kristendomens och de kristna folkens överlevnad i . 2014/15:679 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att undanröja de hinder som försvårar för människor från de palestinska områdena att idka handel med EU-länder. 2014/15:871 av (KD):