bet · H301SfU15 · 2016-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om anhörig- och arbetskraftsinvandring. Yrkandena rör bl.a. uppehållstillstånd för anhöriga, försörjningskrav samt uppskjuten invandringsprövning. Vidare rör yrkandena frågor om hur utländsk arbetskraft ska kunna attraheras, arbetsmarknadsprövning, bindande arbetserbjudanden och kontroller, EU-blåkort samt sanktioner och straff. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (V). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (SD) 2.Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (C) 3.Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (V) 4.Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (KD) 5.Familjeåterförening, punkt 2 (C, V) 6.Försörjningskrav, punkt 3 (M) 7.Försörjningskrav, punkt 3 (KD) 8.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 4 (SD) 9.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 4 (C, V) 10.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 4 (KD) 11.Våldsutsatta kvinnor utan uppehållstillstånd, punkt 5 (V) 12.Arbetskraftsinvandring, punkt 6 (M) 13.Arbetskraftsinvandring, punkt 6 (C) 14.Arbetskraftsinvandring, punkt 6 (KD) 15.Arbetskraftsreformen, punkt 7 (M, C, L, KD) 16.Arbetsmarknadsprövning och sanktioner, punkt 8 (SD) 17.Arbetsmarknadsprövning och sanktioner, punkt 8 (C) 18.Handläggning, punkt 9 (M) 19.Handläggning, punkt 9 (C) 20.EU-blåkort, punkt 10 (SD) 21.EU-blåkort, punkt 10 (C) 22.EU-blåkort, punkt 10 (KD) Arbetskraftsinvandring, punkt 6 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2015/16:368 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:557 av och (båda S), 2015/16:867 av Lawen Redar (S), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2015/16:2795 av m.fl. (SD), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18. Reservation 5 (C, V) 2015/16:1878 av (M), 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 6 (M) Reservation 7 (KD) 2015/16:1378 av (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2192 av m.fl. (S), 2015/16:2317 av (M), 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 23, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C, V) Reservation 10 (KD) Våldsutsatta kvinnor utan uppehållstillstånd 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 18. Reservation 11 (V) 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 10, 2015/16:1048 av (M) yrkande 3, 2015/16:1546 av (M), 2015/16:1547 av (M), 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31, 2015/16:2636 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 11, 20, 21 och 27. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) 2015/16:1703 av (M) och 2015/16:1953 av m.fl. (M, C, FP, KD). Reservation 15 (M, C, L, KD) 2015/16:1305 av (SD), 2015/16:1509 av och (båda S), 2015/16:1613 av (M) yrkandena 2–4 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) 2015/16:202 av och (båda FP), 2015/16:1048 av (M) yrkande 1, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24 samt 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 18 (M) Reservation 19 (C) 2015/16:1783 av (SD), 2015/16:1990 av (KD) yrkande 8, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 41–45. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (V) och (C). I detta betänkande behandlar utskottet ett flertal motionsyrkanden om anhörig- och arbetskraftsinvandring från allmänna motionstiden /16. I betänkandet behandlas frågor om bl.a. uppehållstillstånd för anhöriga och ansökan om detta, försörjningskrav vid anhöriginvandring och uppskjuten invandringsprövning. Vidare behandlas bl.a. frågor om hur utländsk arbetskraft ska kunna attraheras, arbetsmarknadsprövning, bindande arbetserbjudanden och kontroller, handläggning av arbetstillståndsärenden, EU-blåkort, sanktioner och straff samt poängsystem. En redovisning av de behandlade motionerna finns i bilagan. Under behandlingen av ärendet har bytt namn till Liberalerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppehållstillstånd för anhöriga, försörjningskrav och uppskjuten invandringsprövning. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (KD), 5 (C, V), 6 (M), 7, (KD), 8 (SD), 9 (C, V), 10 (KD) och 11 (V). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Enligt 5 kap. 18 § första stycket utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd ha ansökt om och beviljats detta före inresan i . I bestämmelsens andra stycke anges att undantag kan göras bl.a. när utlänningen har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där samt när det finns synnerliga skäl. Vid skälighetsbedömningen ska konsekvenserna för ett barn av att skiljas från en förälder särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före inresan i . I 4 kap. 20 § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, anges att en ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ges in till och utreds av en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där utlänningen annars är stadigvarande bosatt. Enligt 1 kap. 2 § UtlL avser begreppet barn i lagen en person som är . I 9 kap. 1 § (1949:381) anges att den som är är omyndig och inte själv får råda över sin egendom eller åta sig förbindelser i vidare mån än som följer av vad som ska gälla på grund av lag. Enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Är någon part under får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § andra stycket 3 UtlL). I 5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL anges att uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges. Enligt 1 kap. 8 a § första stycket lag (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap erkänns inte ett äktenskap i som har ingåtts enligt utländsk lag bl.a. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i eller om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång. Enligt 2 kap. 1 § (1987:230) får den som är inte ingå äktenskap. Enligt 5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL får uppehållstillstånd ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. När det finns synnerliga skäl får enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 2 UtlL uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande. Vidare får, när synnerliga skäl föreligger och enligt tredje stycket 3 nämnda lagrum, uppehållstillstånd beviljas en utlänning som på annat sätt har särskild anknytning till . En utlänning som följer med eller i ansluter sig till en EES-medborgare och som är make eller sambo till denne utgör enligt 3 a kap. 2 § första stycket 1 UtlL familjemedlem till EES-medborgaren. Av artikel 2.2 i EU:s s.k. rörlighetsdirektiv framgår att make/maka omfattas av begreppet familjemedlem liksom den partner med vilken unionsmedborgaren har ingått ett registrerat partnerskap på grundval av lagstiftningen i en medlemsstat, om lagstiftningen och den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap och i enlighet med villkoren i relevant lagstiftning i den mottagande medlemsstaten. Vissa medlemsstater, men inte andra, ger samkönade par rätt att ingå äktenskap och erkänner sådana äktenskap när de ingåtts i andra länder. Enligt 5 kap 3 b § UtlL får uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 3 eller 3 a § beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Undantag finns i 3 c, 3 d och 3 e §§ och innebär att kraven inte gäller om – anknytningspersonen är ett barn – sökanden är ett barn som åberopar anknytning till förälder – barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet – anknytningspersonen är medborgare i , annan EES-stat eller – anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som, eller senare förklarats vara, flykting/alternativt skyddsbehövande eller har tagits emot genom vidarebosättning – anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning , eller om – det finns särskilda skäl. Uppehållstillstånd som beviljas en utlänning enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 3 a § första stycket 1 UtlL ska vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället, såvida inte utlänningen sammanbott utomlands med sin make eller sambo eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 §). Fortsatt uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består, och för permanent uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd eller att det finns särskilda skäl (5 kap. 16 § första och andra styckena UtlL). Har ett förhållande upphört får enligt 5 kap. 16 § tredje stycket UtlL uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd på grund av en nyetablerad relation när parterna inte är gifta ska enligt 5 kap. 17 § UtlL särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd. Enligt 2 kap. 1 § (1962:700) döms för brott som begåtts här i riket efter svensk lag och vid svensk domstol. Enligt 2 kap. 4 § anses brott begånget där den brottsliga handlingen företogs. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att en ansökan om uppehållstillstånd som anhörig ska kunna lämnas från . I kommittémotion 2015/16:83 av m.fl. (V) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ för att göra det möjligt för vårdnadshavare med permanent uppehållstillstånd att i lämna in ansökan om familjeåterförening å sina barns vägnar. För att inte processen ska bli invecklad och barn tvingas till en ambassad i ett annat land behövs en möjlighet för den anhörige i att ansöka om uppehållstillstånd för sin familj. I yrkande 5 begär motionärerna ett tillkännagivande om att en översyn av gällande lagstiftning bör göras i syfte att komma till rätta med barns bristande processbehörighet i anknytningsärenden och möjliggöra för barn att via juridiskt ombud driva process för familjeåterförening. Motionärerna anger att barn i måste ha föräldrar eller en särskilt utsedd person som kan bekräfta barnets ansökan för att denna ska kunna prövas. Id-handlingar från t.ex. och anses ha lågt bevisvärde och gör det i stort sett omöjligt att bevisa vem som är ett barns ställföreträdare, vilket leder till att ansökan inte prövas. I motion 2015/16:867 av Lawen Redar (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör analysera behovet av lagändringar i syfte att åtgärda barns bristande processbehörighet i asyl- och anknytningsärenden för att barn ska få sin ansökan om familjeåterförening prövad. I partimotion 2015/16:3126 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om krav för att bevilja uppehållstillstånd för anhöriga. Enligt motionärerna medför dagens generösa regler problem genom att anhöriginvandrare hamnar i utanförskap och äktenskap används som väg in i landet med beroendeställning som följd. Motionärerna anser att krav bör ställas liknande dem som gäller i , nämligen att makar och partner ska vara för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas, att anknytningspersonen ska ha fullt försörjningsansvar och ska kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek, att det ska finnas en giltig sjukförsäkring, att anknytningspersonen inte ska få vara dömd för grova brott och inte ska få ha mottagit försörjningsstöd som föregår ansökan, att anknytningen inte ska få vara större till något annat land än (om inte anknytningspersonen är svensk medborgare, /EES-medborgare eller har varit bosatt i ) och slutligen att en anpassningsförklaring ska avges av båda parter. I yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd för anhöriginvandrare. Motionärerna menar att de krav som ska uppställas för anhöriginvandring måste vara uppfyllda till dess ett svenskt medborgarskap beviljas, i annat fall ska uppehållstillståndet återkallas. I partimotion 2015/16:2813 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel för att motverka tvångsäktenskap. Enligt motionärerna är det svårare att tvinga en 24-åring än en 18-åring att gifta sig och regeln fick relativt snabbt effekt i efter att den infördes där. Även i kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 47 ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel efter dansk modell. Enligt motionärerna skulle en sådan regel motverka begränsningar av ungas rätt att själv välja partner. Ett liknande tillkännagivande begärs i motion 2015/16:2795 av m.fl. (SD) där motionärerna anför att en 24-årsregel, lik den som finns i , ska införas för den som gifter sig med någon utanför EU. Motionärerna anger att tvångsäktenskap är förbjudna i men att det är svårt att förhindra att sådana ingås i andra länder. Också i motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om att införa en svensk motsvarighet till den danska 24-årsregeln. Motionärerna anför att i har regeln underlättat för kvinnor att stå emot hederskultur och tryck från familjen och att en motsvarande effekt kan förväntas i om regeln införs. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att tillåta återförening för äldre anhöriga om kostnaderna kan bäras av de enskilda. I yrkande 17 begär motionärerna ett tillkännagivande om att handläggning av återförening av familjer ska prioriteras högt. Enligt motionärerna är handläggningstiden för lång och det finns exempel på att man inte kunnat vänta utan i stället använt människosmugglare. Motionärerna begär vidare i yrkande 18 ett tillkännagivande om att införa humanitära viseringar för anhöriga. Motionärerna anser att anhöriga som befinner sig i konfliktområden och som har familj på plats i ska kunna få en humanitär visering för snabb familjeåterförening och för att förhindra att de anhöriga riskerar livet med människosmugglare för att handläggningen tar . I partimotion 2015/16:368 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ta bort av 18-årsregeln i utlänningslagen. Motionärerna anför att det i huvudsak saknas lagliga vägar in i EU men att en laglig väg som kan breddas är anhöriginvandringen och eftersom relationen mellan förälder och barn är livslång är det orimligt att kräva att den avslutas för att barnet fyller . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om att återinföra sista-länken-bestämmelsen. Motionärerna anför att sista-länken-bestämmelsen innebar att om det endast var en familjemedlem kvar i hemlandet så kunde denna få uppehållstillstånd i för att leva med familjen här. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att återinföra sista-länken-bestämmelsen. Motionärerna anger att det i många kulturer är brukligt att ta ansvar för sina åldrade föräldrar samt att behovet av närhet till anhöriga ökar med stigande ålder och tilltagande oförmåga och sjukdom. I motion 2015/16:557 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av begreppen ”kärnfamilj” och ”nära anhörig” inom . Enligt motionärerna har allt fler ensamkommande barn syskon med uppehållstillstånd i och allt fler, som kanske har avlidna föräldrar och kommer från krigshärjade länder, ansöker om uppehållstillstånd för att förenas med syskon här, men syskon räknas inte som del av kärnfamiljen och får normalt inte uppehållstillstånd. I motion 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om förändringar av regelverket vad gäller rörlighet för samkönade par inom EU. Enligt motionärerna ska hbt-personer som är EU-medborgare ha möjlighet att röra sig fritt inom EU och både studera och arbeta på lika villkor som övriga EU-medborgare. Det krävs då att samkönade pars relationer och familjebildningar erkänns inom samtliga medlemsstater, vilket inte är fallet . I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att utöka försörjningskravet vid anhöriginvandring, med undantag för flyktingar som vill återförenas med sina redan existerande familjer. Motionärerna anger att försörjningskravet syftar till att anhöriga ska anlända till en anknytningsperson med ordnade förhållanden men att omfattas av kravet . Motionärerna anser att undantagen för svenska medborgare och de som bott i ska tas bort samt att kravet bör gälla även anhöriga till arbetskraftsinvandrare. I det sistnämnda fallet ska kravet motsvara nivån för försörjningsstöd. I motion 2015/16:1878 av (M) begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare och dem med uppehållsrätt i , med undantag för vad som gäller för familjeåterföreningar av barnfamiljer på flykt. Motionären anger att den nuvarande ordningen institutionaliserar utanförskap på grund av att incitamenten för att komma i arbete är svaga. Vidare anförs att kravet skapar en humanitär orättvisa i det att den som har en anhörig i får förtur att komma hit. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet inte får splittra barnfamiljer. Familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och har rätt till samhällets och statens skydd. I motionen anges att den principiella utgångspunkten därför måste vara att familjesplittring så långt som möjligt bör undvikas. I motion 2015/16:2317 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av att begränsa möjligheten för en person som vid upprepade tillfällen lagförts för våldsbrott i nära relationer att på nytt anges som anknytningsperson. Enligt motionären bör en begränsning införas för hur en person som lagförts för våldsbrott kan utgöra anknytningsperson för att på så sätt komma till rätta med problematiken med fruimport samt förebygga våld och förtryck i nära relationer. I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att nolltolerans mot våld i nära relationer – där ofta kvinnor är offer – ska gälla för alla som bor i , även för personer i anknytningsrelationer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Enligt motionärerna pressar den s.k. tvåårsregeln i utlänningslagen många kvinnor att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer och kvinnan måste bevisa att upprepat och grovt våld har förekommit för att få stanna när förhållandet brutits just på grund av våld. Ett liknande tillkännagivande, dvs. att se över den s.k. tvåårsregeln vid anhöriginvandring, begärs även i kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 19. Motionärerna anger att regeln leder till att kvinnor i vissa fall pressas att stanna kvar i en relation där våld förekommer varför regeln bör tas bort. I motion 2015/16:1378 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att anknytningspersonens namn ska föras in i register, för att lättare upptäcka fall av serieimporterande män som våldför sig på anknytningskvinnor. Motionären anger att omfattande våld förekommer mot utländska kvinnor som kommer till på grund av anknytning och som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. I yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer – så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla alla kvinnor i . Enligt motionären råder i nolltolerans mot våld mot kvinnor som är svenska medborgare eller har permanent uppehållstillstånd medan en helt annan standard gäller för kvinnor med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. I kommittémotion 2015/16:959 av m.fl. (V) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur våldsutsatta kvinnor som lever gömda utan uppehållstillstånd ska få erforderligt stöd och skydd mot mäns våld utan att riskera utvisning. Motionärerna anger att kvinnor som lever gömda i utan uppehållstillstånd är en grupp som är extra utsatt för mäns våld och att det saknas åtgärdsförslag för att stärka skyddet för denna grupp. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att anknytningspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden anger motionärerna att kontroll mot brotts- och folkbokföringsregistren samt register ska utföras och sökanden informeras om eventuell förekomst i brottsregistret. Motionärerna anser vidare att information ska lämnas till sökandena om rättigheter, möjlighet till skydd och om tvåårsregeln. I motion 2015/16:2192 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över tvåårsregeln och om att nyanlända kvinnor får reda på sina juridiska rättigheter vid ankomsten till . Enligt motionärerna kan män i samvetslöst utnyttja det maktöverläge de har i förhållanden med utländska kvinnor som är nya i landet och saknar resurser för att hävda sina rättigheter, vilket förvärras av tvåårsregeln. Motionärerna anser att det behövs bättre metoder för kontroll och att nyanlända kvinnor ska få information om sina juridiska rättigheter. När det gäller en anhörig som vill återförenas med någon i kan utskottet konstatera att enligt huvudregeln ska en ansökan om uppehållstillstånd ha gjorts och beviljats före inresan i . Från huvudregeln finns dock ett antal undantag, bl.a. när personen befinner sig i och har en stark anknytning till den som är bosatt här och det inte skäligen kan krävas att han eller hon reser till ett annat land för att ge in ansökan där. Vidare kan undantag göras när det finns synnerliga skäl.