bet · H301KrU7 · 2016-03-31 00:00:00 — Konstarter och kulturskapares villkor Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om bl.a. litteraturfrämjande, biblioteksfrågor, språkfrågor och kulturskapares villkor. Några av motionsyrkandena behandlas i förenklad form. I betänkandet finns tolv reservationer (SD, V, L, KD). Cirka 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En bok för alla Översättning av svensk litteratur Bokbestånd på olika språk Biblioteksverksamhet inom sjukvård och äldreomsorg Stärka det konstnärliga företagandet Stärka bokhandlare och antikvariat på landsbygden Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 1.Klassikerlista, punkt 2 (SD, L, KD) 2.Bibliotekens driftsformer, punkt 4 (KD) 3.Nationellt lånekort, punkt 8 (SD) 4.Punktskrift, punkt 9 (SD) 5.Samiska, punkt 11 (SD) 6.Dialekter, punkt 12 (SD) 7.Nordisk språkförståelse, punkt 13 (SD) 8.Kulturskaparnas kulturella frihet, punkt 14 (KD) 9.MU-avtalet, punkt 16 (KD) 10.Stärka det konstnärliga företagandet, punkt 17 (KD) 11.Reklamfri kollektivtrafik, punkt 18 (V) 12.Nordens hus, punkt 20 (SD) Kulturskaparnas kulturella frihet, punkt 14 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En bok för alla 2015/16:1525 av (S) yrkande 1. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (SD, L, KD) Översättning av svensk litteratur 2015/16:1525 av (S) yrkande 6. 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 2 (KD) Bokbestånd på olika språk 2015/16:1525 av (S) yrkande 5. Biblioteksverksamhet inom sjukvård och äldreomsorg 2015/16:1525 av (S) yrkande 4. 2015/16:1525 av (S) yrkande 3. 2015/16:1840 av m.fl. (SD). Reservation 3 (SD) 2015/16:809 av (S) yrkande 1 och 2015/16:1854 av m.fl. (SD). Reservation 4 (SD) 2015/16:1193 av (KD) yrkandena 1 och 2. 2015/16:2545 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:2551 av och (båda SD). Reservation 5 (SD) 2015/16:2555 av m.fl. (SD). Reservation 6 (SD) 2015/16:1855 av m.fl. (SD). Reservation 7 (SD) 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 8 (KD) 2015/16:1137 av (MP). 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 9 (KD) Stärka det konstnärliga företagandet 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 10 (KD) 2015/16:50 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 11 (V) Stärka bokhandlare och antikvariat på landsbygden 2015/16:1525 av (S) yrkande 2. 2015/16:1851 av m.fl. (SD). Reservation 12 (SD) Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 2015/16:50 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2015/16:292 av (M) och 2015/16:1852 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (L), (S), (M), (MP), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 29 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om bl.a. litteraturfrämjande, biblioteksfrågor, språkfrågor och kulturskapares villkor. Några av motionsyrkandena behandlas i förenklad form. liberalerna (FP) bytte , efter den allmänna motionstiden /16, namn till Liberalerna (L). godkände regeringens förslag till nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). Målen är att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. För att stödja läsandet, intresset för litteratur och tillgången till litteratur finns flera bidragsformer som fördelas av (), bl.a. bidrag för läs- och litteraturfrämjande insatser, litteraturstöd, distributionsstöd av litteraturstödda titlar till landets kommuner och inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, utgiftsområde 17, uppgår till totalt . har ett utökat uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. presenterade ett handlingsprogram för myndighetens fortsatta läsfrämjande arbete. Utifrån handlingsprogrammet påbörjade arbetet med att bygga upp ett nationellt program för att stödja små barns språkutveckling, kallat Bokstart . Inom ramen för projektet fördelas ca . Programmet riktar sig till föräldrar och innebär att barnhälsovård och folkbibliotek samverkar för att nå dem med inspiration och information om läsning. I ett första skede är målgruppen familjer i socialt och ekonomiskt utsatta områden. startade tre pilotprojekt i , och (Regionbibliotek ). Nya pilotprojekt 2016 är Region /och . har i rapporten och litteraturfrämjande – bidrag och utveckling (2015:4) identifierat behov och utvecklingsområden (). I rapporten anförs bl.a. att breda mål förutsätter riktade insatser, dvs. det läsfrämjande arbetet bör drivas utifrån att identifiera grupper med större behov än andra och arbeta gentemot dessa, att bidragsgivning bör sträva efter variation och bredd inom läs- och litteraturfrämjande, att inta horisontella perspektiv som jämställdhet, mångfald och tillgänglighet och att synliggöra hbtq-frågorna inom läs- och litteraturfrämjandeområdet. har även tagit fram kunskapsöversikten Med läsning som mål (). Syftet med rapporten är att bidra till fördjupad kunskap, förbättrad praktik och diskussion om hur läskunniga kan bli läsare samt hur litteraturen kan nå dem som ännu inte läser. Här kan också nämnas Läslyftet som startade och i första omgången, /16, vände sig till lärare i grundskolor, grundsärskolor, specialskolor, sameskolor samt lärare och förskollärare i förskoleklassen. Från och med /17 kan bidrag sökas också av gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Bidraget ska användas för att frigöra tid för de lärare som utses till handledare och ska vara stöd för lärargrupper i det kollegiala lärandet. Statsbidrag till Läslyftet fördelas av . Litteraturpriset till minne () delas ut . Priset administreras av . Prissumman uppgår till . Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen och att främja barns rätt till kultur. En bok för alla Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att starta en ny läs- och bokfrämjande verksamhet som En bok för alla med hänvisning till pågående insatser. I motion 2015/16:1525 av (S) yrkande 1 begärs en översyn av möjligheterna att starta en ny stor läs- och bokfrämjande verksamhet som En bok för alla. I motionen framförs att viktiga statliga stöd till böcker och läsandet, exempelvis En bok för alla, under de senaste mandatperioderna tagits bort. Motionären framhåller En bok åt alla som ett intressant samarbete mellan bokhandlare, bibliotek och skola i läs- och bokfrämjande intresse i en värld där både intresset för och förmågan att ta sig igenom större textmassor och böcker tycks avta. En bok för alla startades för att med statligt stöd ge ut kvalitetslitteratur till ett lågt pris. Förlaget var en del av Stiftelsen men omvandlades 1992 till ett aktiebolag med ABF, , Föreningen samt Föreningen bok för allas vänner som lika stora delägare. Det statliga bidraget till verksamheten upphörde vid utgången av 2007. En bok för alla ägs numera av , Föreningen bok för allas vänner och förlag. I förlagets styrelse finns också ABF och representerade. Förlaget ger ut ca 25 böcker , nästan enbart återutgivning av tidigare utgivna böcker, större delen för barn och unga. En bok för alla driver även läsfrämjande verksamhet i samarbete med folkbildningen, fackliga organisationer, skolor och bibliotek. En bok åt alla var ett läsfrämjande projekt som bedrevs av Stiftelsen i (med bokhandlarnas branschorgan som huvudmän). Projektet, som startade och lades ned 2011, bedrevs i samarbete mellan bokhandel, bibliotek och skola. Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av läs- och bokfrämjande insatser. Utskottet konstaterar dock att staten genom bl.a. genomför en rad generella och riktade satsningar för bl.a. läsfrämjande. Utskottet vill också peka på de insatser som görs inom ramen för folkbildningen. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 2015/16:1525 (S) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottet vill dock understryka betydelsen av ett fortsatt aktivt arbete för att bidra till ett ökat läsande, inte minst bland barn och unga. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en klassikerlista i skolan med hänvisning till bl.a. pågående insatser. Jämför reservation 1 (SD, L, KD). m.fl. (KD) anser i motion 2015/16:2258 yrkande 4 att en lista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor och dikter – men också filmer och musik, som alla elever bör ta del av under sin skolgång, en klassikerlista, bör införas i skolan. Motionärerna anför att det finns en oro för att läsandets status sjunker och för att vi hamnar i ett läge där vi i allt högre utsträckning saknar gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå varandra. Ett sådant samhälle riskerar att dras isär, även om dess ekonomiska ställning för stunden är aldrig så stark. Motionärerna anser att urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. –1995 utgavs med statligt stöd 100 titlar i en klassikerserie, , för att användas i grund- och gymnasieskolan. Syftet var att erbjuda skolor att till lågt pris köpa klassisk litteratur i klassuppsättningar. En arbetsgrupp tillsatt av stod för urvalet och förlagen för utgivningen. I propositionen Bästa språket – en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) gjorde regeringen bedömningen att en ny utgivning av klassisk litteratur, som också kommer från andra språkområden och världsdelar, avsevärt skulle främja läsning bland ungdomar och ge lärare bra hjälpmedel i undervisningen. fick därför i uppdrag från regeringen att utöka serien med ytterligare 50 utomeuropeiska titlar. ges inte längre Alla Tiders Klassiker ut. De böcker som finns kvar i lager säljs dock fortfarande av till subventionerat pris. Här kan även nämnas att det i skollagen (2010:800) föreskrivs att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Lagen trädde i kraft . Vidare kan nämnas att distribuerar ett inköpsstöd till folk- och skolbibliotek att användas till inköp av främst barn- och ungdomslitteratur men också för inköp av vuxenlitteratur som främjar barns och ungas intresse för läsning. Som framgår ovan görs omfattande insatser för att främja läsandet. Såväl internationella som nationella undersökningar visar att svenska elevers läsförståelse har försämrats . Det finns ett samhälleligt intresse av att ändra denna utveckling. Litteratur ger en ingång till förståelse mellan människor och olika kulturer och har betydelse för att förstå samtiden. Det är därför viktigt att främja och öka läslusten och intresset för litteratur hos barn och unga. Utskottet anser också att det är av största vikt att fånga upp de elever som har eller som bedöms riskera att få problem med läsförståelsen. Utskottet vill i detta sammanhang understryka skolans roll samt betydelsen av skolbibliotek när det gäller läsförståelse, läsning och intresset för litteratur bland barn och unga. Utskottet vill understryka betydelsen av insatser för att förbättra ungas läsförståelse och öka lusten att läsa. Med hänvisning till de insatser som görs avstyrks dock motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 4. Översättning av svensk litteratur Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om översättning av svensk litteratur. (S) understryker i motion 2015/16:1525 yrkande 6 behovet av att främja översättningar av svenska författare till våra större invandrarspråk. Stöd för svensk litteratur i översättning kan sökas i enlighet med förordningen (2007:1435) om statsbidrag till internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet. Stödet fördelas av . Ändamålet med statsbidraget är att främja internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik av hög kvalitet samt att främja internationella utbyten på dessa områden. har översättare av svensk litteratur och dramatik också möjlighet att söka bidrag för resor och internationellt utbyte från . Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av att alla ska kunna ta del av svensk litteratur. Utskottet vill återigen understryka läsningens betydelse för att förstå samtiden och sätta in den i en kontext. Utskottet är dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande till regeringen som föreslås i motionen. Motion 2015/16:1525 (S) yrkande 6 avslås därmed. En ny bibliotekslag (2013:801) trädde i kraft (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). Bibliotekslagen innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Det allmänna biblioteksväsendet består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet och utgörs av folkbibliotek, skolbibliotek, regional biblioteksverksamhet, högskolebibliotek, lånecentraler samt övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt bibliotekslagen verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska även främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Genom bibliotekslagen förtydligades och utvidgades bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper, bl.a. personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och nationella minoriteter. Folkbiblioteken fick också i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Vid folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt som t.ex. e-böcker. Folkbiblioteken är ett kommunalt ansvar. (KB) har i uppdrag att ha en nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja samverkan och utveckling inom området. KB har vidare fått i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi. Strategin ska bygga på en långsiktig vilja att behålla och utveckla biblioteksteksverksamheten i . avsattes för arbetet med strategin. –2018 avsätts för ändamålet. Uppdraget innebär att KB ska föreslå långsiktiga mål och strategier, utifrån bibliotekslagens bestämmelser, för att främja samverkan och kvalitetsutveckling i hela det allmänna biblioteksväsendet. I uppdraget ingår bl.a. att belysa bibliotekarieyrkets roll och förutsättningar, bibliotekens roll för att främja litteraturens ställning och deras roll för att främja det demokratiska samtalet, den fria åsiktsbildningen och förmågan till kritisk analys och källkritik. KB ska även, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. I uppdraget ingår att fortsätta verksamheten med att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. ska en första rapport läggas fram, medan slutrapporten ska presenteras senast . Som framgår ovan slås det i 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) fast att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Kravet på skolbibliotek gäller inte förskolan. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om möjligheten för andra aktörer att driva bibliotek med hänvisning till att motionen till stor del får anses vara tillgodosedd. Jämför reservation 2 (KD). m.fl. (KD) begär i motion 2015/16:2258 yrkande 7 att möjligheten för andra aktörer än kommunerna och staten att driva bibliotek bör ses över. Motionärerna hänvisar till bibliotekslagen där det framgår att biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. Motionärerna anser att möjligheterna för alternativa driftsformer, såsom ideellt, privat och samfundsdrivna bibliotek, måste ses över i syfte att göra det enklare för fler aktörer att driva bibliotek. Bibliotekslagen innehåller, som framgår ovan, bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Det allmänna biblioteksväsendet består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet och utgörs av folkbibliotek, skolbibliotek, regional biblioteksverksamhet, högskolebibliotek, lånecentraler och övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet. Begreppet övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet innebär att biblioteksverksamhet som har en offentlig huvudman och som till övervägande del finansieras med anslag från det allmänna omfattas av begreppet, medan en biblioteksverksamhet med en enskild huvudman som får en liten del av sin finansiering genom bidrag från det allmänna faller utanför tillämpningsområdet. Exempel på de bibliotekstyper som ryms inom begreppet övriga offentligt finansierade bibliotek är bl.a. (Kungl. ), myndighetsbibliotek, sjukhusbibliotek, depåbibliotek, folkhögskolebibliotek och olika specialbibliotek. Av bibliotekslagen framgår att även enskilda kan vara huvudmän för ett skolbibliotek om en skola drivs av en enskild huvudman i enlighet med 2 kap. skollagen (2010:800). Vidare föreskrivs att även om ett kommunalt eller statligt bibliotek drivs av någon annan ansvarar huvudmannen för att den som driver bibliotek iakttar bestämmelserna i bibliotekslagen. Av förarbetena framgår att i de fall biblioteksverksamhet läggs ut på enskilda aktörer kvarstår ansvaret för att följa lagen på huvudmannen som genom utformningen av avtal och på andra sätt får försäkra sig om att så sker (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). Utskottet konstaterar att möjlighet finns för andra aktörer att driva bibliotek. Bibliotekslagen pekar dock ut huvudmannen som ansvarig för att verksamheten bedrivs enligt bibliotekslagens bestämmelser. Motion 2015/16:2258 (KD) yrkande 7 avstyrks. Bokbestånd på olika språk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bokbestånd på andra språk med hänvisning till bl.a. bestämmelserna i bibliotekslagen. I motion 2015/16:1525 av (S) yrkande 5 anförs att det finns ett behov av att främja tillgången på böcker på våra främsta invandrarspråk. I motionen framförs att invandringen innebär en rad utvecklingsmöjligheter för biblioteken. Bland olika invandrargrupper finns stora möjligheter att skapa ett intresse för biblioteksverksamhet som också bidrar till integration och möten med svenskfödda. För detta behövs rejäla bokbestånd på olika invandrarspråk samt ömsesidig översättning av litteratur. Motionären menar att den utländska litteraturen på våra bibliotek har dominerats av verk från den anglosaxiska världen och från de stora europeiska länderna som och . Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt 5 § bibliotekslagen (2013:801) ägna särskild uppmärksamhet åt bl.a. de nationella minoriteterna och personer som har ett annat modersmål än svenska. Detta kan göras bl.a. genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, andra språk än de nationella minoritetsspråken och svenska och på lättläst svenska. Av förarbetena framgår bl.a. att bestämmelsen inte innebär att alla bibliotek inom det allmänna biblioteksväsendet i de egna samlingarna måste kunna erbjuda litteratur på de nämnda språken. För att uppfylla de krav som ställs kan biblioteken använda sig av fjärrlån och samverkan med andra bibliotek i syfte att erbjuda litteratur och information på dessa språk (prop. 2012/13:147 s. 16). Av bibliotekslagens bestämmelser framgår, som redovisats ovan, bibliotekens ansvar för att erbjuda litteratur för t.ex. personer som har ett annat modersmål är svenska. Utskottet vill understryka vikten av detta arbete och förutsätter att biblioteken arbetar aktivt på detta område. Motion 2015/16:1525 (S) yrkande 5 avstyrks därmed. Biblioteksverksamhet inom sjukvård och äldreomsorg Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att främja biblioteksverksamhet och läsning bland personal, anhöriga och vårdtagare inom sjukvård och äldreomsorg med hänvisning till att detta är en fråga för landsting, kommuner och övriga aktörer. I motion 2015/16:1525 av (S) yrkande 4 understryks behovet av att främja biblioteksverksamhet och läsning bland personal, anhöriga och vårdtagare inom sjukvård och äldreomsorg. Exempel på de bibliotekstyper som ryms inom begreppet övriga offentligt finansierade bibliotek i bibliotekslagen är som nämnts ovan bl.a. sjukhusbibliotek. De sjukhusbibliotek som är offentligt finansierade faller alltså under bestämmelsen. Det finns dock inte något lagstadgat krav på att sjukhus ska tillhandahålla sjukhusbibliotek. KB har i uppdrag att ha en nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet och främja samverkan och utveckling inom området. I uppdraget ingår bl.a. ansvar för officiella biblioteksstatistik. Det innebär att KB också ska följa utvecklingen inom de offentligt finansierade sjukhusbiblioteken på en nationell nivå. Ett sjuttiotal sjukhusbibliotek ingår i den officiella statistiken. har antalet sjukhusbibliotek blivit färre. Sjukhusbibliotekens verksamhet tog sin början i folkbiblioteksrörelsen för . Fokus låg då på litteraturförmedling till patienterna. En stark koppling till de kommunala biblioteken fanns kvar , när landstingen efter hand övertog huvudmannaskap och drift av sjukhusbiblioteken. De flesta sjukhusbiblioteken har som huvudman. Många sjukhusbibliotek har två helt olika uppdrag. De består av en allmän del som tillhandahåller medier till patienter och anhöriga samt en del med medicinsk facklitteratur som riktar sig till vårdpersonal och studenter. Vissa sjukhus har speciella sjukhusbibliotek för barn. Sjukhusbiblioteken är inte en homogen grupp. I vissa län finns ett sjukhusbibliotek som har verksamhet på flera ställen. I andra fall kan ett bibliotek på en och samma adress bestå av två olika enheter som har två olika huvudmän. Sjukhusbiblioteken är ibland också organisatoriskt sammanlänkade med folkbiblioteken. Allmändelen på ett sjukhusbibliotek kan t.ex. vara en folkbiblioteksfilial. Det kommunala folkbiblioteket kan också sköta verksamheten på entreprenad. Utskottet konstaterar inledningsvis att det inte finns något lagstadgat krav på att sjukhus ska tillhandahålla sjukhusbibliotek. De sjukhusbibliotek som är offentligt finansierade faller dock inom ramen för bibliotekslagens tillämpningsområde. Huvudmannen ansvarar i dessa fall för verksamheten. Frågan om biblioteksverksamhet inom sjukvård och äldreomsorg är i första hand en fråga för landsting, kommuner och övriga aktörer givet de ramar som bibliotekslagens bestämmelser ger. Motion 2015/16:1525 (S) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbetsplatsbibliotek med hänvisning bl.a. till att detta är en fråga för berörda aktörer och till omfattande pågående insatser för läsfrämjande. I motion 2015/16:1525 av (S) yrkande 3 begärs åtgärder för att stärka bokutlåning på arbetsplatser och i läsande LO-grupper. Motionären anser att arbetsplatsbiblioteksverksamheten har försummats och att för lite har gjorts för att stödja företeelser som vägbiblioteken och Läs för mig pappa. Här behöver staten gå in med nya, friska tag och stödja bildningsförbund och fackliga organisationer i bok- och läsfrämjande åtgärder. Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetsplatsbibliotek utan offentlig finansiering inte omfattas av bibliotekslagens bestämmelser. Som exempel på arbetsplatsbibliotek med offentlig finansiering kan t.ex. sjukhusbibliotek nämnas. Utskottet uttalade i samband med behandlingen av proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag följande (bet. 2013/14:KrU2 s.12):