bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — Statens budget 2017 Rambeslutet behandlar i detta betänkande budgetpropositionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, förslag till statens inkomster och utgiftsramar , förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar samt förslag till utgiftstak . Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Oppositionspartiernas alternativa budgetförslag i motsvarande delar behandlas också. När har behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens 27 utgiftsområden är ramarna styrande för fortsatta behandling av anslagen inom respektive utgiftsområde. tillstyrker regeringens förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till utgiftsramar och beräkningen av ålderspensionssystemets utgifter , samt regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget och förslag till ändrade skatte- och avgiftsregler. Utskottet tillstyrker vidare de preliminära utgiftsramarna och de preliminära inkomstberäkningarna . Utgifterna i statens budget 2017 uppgår till sammanlagt och de beräknade inkomsterna till . Statens budgetsaldo uppgår därmed till 2017. Den internationella efterfrågan fortsätter att öka , men flertalet indikatorer tyder på att återhämtningen även i fortsättningen kommer att vara relativt svag. Till exempel tyngs tillväxten i och euroområdet av en lägre brittisk tillväxt . Den svenska ekonomin växte med , vilket var betydligt högre än genomsnittet . Utvecklingen visar enligt utskottet att tillväxten kommer att fortsätta att vara relativt hög , men att tillväxttakten blir lägre till följd av bl.a. en fortsatt svag internationell efterfrågan. Både hushållskonsumtionen och den offentliga konsumtionen väntas däremot ge stora bidrag till tillväxten under både 2016 och 2017. Även investeringarna bedöms fortsätta att växa starkt, även om bidraget till BNP-tillväxten inte blir lika stort som . Den starka inhemska efterfrågan väntas ge en fortsatt ökad sysselsättning och en lägre arbetslöshet. Utskottet delar både regeringens och motionärernas bedömningar att prognoserna är osäkra och att det finns risker som pekar mot att den ekonomiska utvecklingen kan bli sämre än förväntat, t.ex. att den kinesiska ekonomin utvecklas betydligt svagare än förväntat och att det leder till att återhämtningen i världsekonomin bromsas ytterligare. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet tillstyrker regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Genom ordning och reda i de offentliga finanserna skapas förutsättningar för att bedriva en offensiv politik för ökade investeringar i jobb, välfärd och klimat. Utskottet delar därför regeringens bedömning om att politiken även i fortsättningen ska inriktas mot att genomföra viktiga och angelägna samhällsinvesteringar i stället för skattesänkningar. Som en följd av det stora antalet asylsökande är en betydande del av utgifterna i statens budget, kopplade till migration och etablering, av tillfällig karaktär. Enligt utskottet är det rimligt att en exceptionell händelse, som det stora antalet asylsökande, kan hanteras utan krav på kortsiktiga budgetförstärkningar. Det underskott i de offentliga finanserna som ärvdes vid mandatperiodens början har minskat kraftigt och är nära balans 2016. försämras sparandet något till följd av tillfälliga faktorer. Utskottet delar regeringens bedömning om att när tillfälliga faktorer har en stor effekt på det finansiella sparandet behöver större vikt läggas vid utvecklingen på lite . Dessutom är den offentliga skuldsättningen förhållandevis låg, och förtroendet för offentliga finanser är högt. Därför anser utskottet att sparandet kan stärkas i en takt som värnar samhällsekonomisk balans utan att hållbarheten i eller förtroendet för de offentliga finanserna äventyras. Det kan därför anses rimligt att återgången till överskott sker gradvis och att finanspolitiken bedrivs så att målet nås . Den parlamentariska överlämnade sitt slutbetänkande En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). Utredningen föreslår bl.a. att dagens målnivå om av BNP ändras till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och att ramverket kompletteras med ett skuldankare, dvs. ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld på av BNP. Förslagen föreslås gälla och tills vidare. Mot bakgrund av utredningens förslag noterar utskottet att regeringen har för avsikt att återkomma till frågan ekonomiska vårproposition. Fram till dess att en ny målnivå är införd gäller att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska vara av BNP över en konjunkturcykel. Utskottet noterar att den nivå på utgiftstaket på som föreslås för det tredje tillkommande medger en maximal utgiftsökning på givet prognosen för de takbegränsade utgifterna. Nivån på utgiftstaket visar regeringens syn på hur statens och ålderspensionssystemets utgifter bör utvecklas i ett medelfristigt perspektiv. bör det framhållas att ett utrymme under utgiftstaket inte betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Som regeringen framhåller kan reformer på utgiftssidan genomföras först efter att de stämts av mot målet för det finansiella sparandet och de inkomstförstärkningar som i så fall kan komma att krävas. Utskottet delar regeringens syn att ska präglas av ett samhälle som är både jämställt och jämlikt i fråga om sysselsättning och inkomster. Utskottet vill se ett säkert och tryggt samhälle för alla. Ett fungerande samhälle bygger på hög sysselsättning där människor också kan leva på sin lön och därmed bidra till välfärden. ska konkurrera med kunskap och kompetens och inte bygga konkurrenskraften på låga löner, generella lönesänkningar eller skattesubventioner. Utskottet står bakom regeringens investeringar i välfärden, de s.k. välfärdsmiljarderna. De är ett viktigt tillskott för att hantera utmaningarna med etableringen av det stora antalet nyanlända, sjunkande skolresultat och äldre som behöver en välfungerande omsorg. Genom att man tillför resurser i den kommunala sektorn kan välfärdens verksamheter och kvalitet stärkas. Utskottet delar regeringens uppfattning att skolan är grunden i det jämlika samhällsbygget. har kunskapsresultaten försämrats , och har blivit alltmer ojämlik. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om bl.a. lovskola för elever som behöver stöd, insatser för att främja höjda lärarlöner och fler utbildningsplatser för lärare och förskollärare. Utskottet välkomnar regeringens ambitiösa mål om lägst arbetslöshet i EU 2020 och ställer sig bakom regeringens arbetsmarknadspolitik med kompetenshöjande åtgärder och en snabbare etablering. Nyanländas kompetenser och förmågor måste tillvaratas för att de snabbt ska kunna träda in på arbetsmarknaden och därmed bidra till en gemensam välfärd och trygghet, varför utskottet välkomnar regeringens förslag på tidiga insatser för att öka kunskaperna i svenska. Utskottet har samma utgångspunkt som regeringen om att etableringen behöver förenklas och effektiviseras men också att det krävs insatser för att öka arbetsgivarnas benägenhet att anställa nyanlända. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om subventionerade anställningar och snabbspår för nyanlända för att korta tiden till jobb. Resurser för arbetsmarknadspolitiska insatser och stöd ska användas effektivt, och utskottet står bakom regeringens fortsatta insatser inom det s.k. , bl.a. fler utbildningsplatser inom yrkesvux och lärlingsvux. Utskottet välkomnar också regeringens fortsatta förslag om att erbjuda arbetslösa ungdomar ett arbete eller en insats , bl.a. med förstärkta extratjänster. Utskottet bedömer att regeringens förslag inom arbetsmarknadspolitiken är väl avvägda och rimliga för att främja en hög sysselsättning och bidra till ett samhälle som håller ihop. Utskottet håller också med regeringen om att investeringar i bostäder, infrastruktur och klimat tillsammans med en aktiv närings- och innovationspolitik bidrar till att skapa konkurrenskraft och tillväxt, och därmed fler jobb. Regeringens s.k. växa-stöd är ett bra exempel som utskottet står bakom. Utskottet delar regeringens ambition att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer genom att minska miljöutsläppen och utöka klimatinvesteringarna, och står bakom regeringens miljö- och klimatpolitik. Utskottet konstaterar att regeringen föreslår att det införs en utsläppsbroms och att stödet till lokala och regionala klimatinvesteringar förstärks genom det s.k. klimatklivet. Både stimulanser och ekonomiska styrmedel behövs för att ställa om till ett klimatsmart och hållbart samhälle. Utskottet anser därför att t.ex. en ny kemikalieskatt och ett bonus–malus-system är i linje med en effektiv miljöpolitik. Vidare skapar omställningen till en grön ekonomi både nya gröna jobb och ett hållbart samhälle, t.ex. genom förslagen om ett s.k. REP-avdrag och sänkt moms för reparationer. Det krävs reformer på både kort och lång sikt för att öka tryggheten i samhället. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att förstärka för att kunna anställa fler och att avsätta extra medel för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder. I regeringens samhällsbygge ingår också att minska såväl sociala och ekonomiska som geografiska klyftor i samhället. Jämställdhet bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara, varför utskottet är positivt till regeringens insatser för att stärka jämställdhetsarbetet, bl.a. genom en ny jämställdhetsmyndighet. Utskottet delar regeringens bedömning att det är med breda reformer inom jobb, utbildning, boende, välfärd och jämlikhet som segregationen kan brytas. Regeringens välfärdsmiljarder och en aktiv arbetsmarknadspolitik som tillvaratar människors olika kunskaper och kompetenser är två viktiga delar i samhällsbygget. Generella riktlinjer för pris- och löneomräkningen Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att godkänna nya riktlinjer för pris- och löneomräkning av försvarets förbandsanslag så att även detta anslag hanteras enligt de riktlinjer som ligger till grund för den generella pris- och löneomräkningen. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2015/16:179 om regeringens redovisning i budgetpropositionen till handlingarna. I sitt ställningstagande framhåller utskottet att regeringen så tydligt som möjligt bör beskriva under vilka förutsättningar som statens budget beräknas bli förstärkt . Vidare välkomnar utskottet att regeringen avser att fortsätta arbetet med att förtydliga redovisningen i de ekonomiska propositionerna i den riktning som föreslår. I betänkandet finns 5 reservationer (M, SD, C, L och KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Den ekonomiska utvecklingen 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Allianspartiernas gemensamma riktlinjer för den ekonomiska politiken 3 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget 3.1 Utgiftstak för staten 3.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena 3.3 Övriga utgifter i statens budget 2017 3.4 Beräkning av inkomsterna i statens budget 2017 3.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler 3.7 Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 3.8 Yttranden från andra utskott över utgiftsramar och inkomster 4 Bemyndiganden om lån och andra ekonomiska åtaganden 4.1 Bemyndigande om upplåning 4.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar 4.4 Bemyndigande att överskrida ramanslag 5 Generella riktlinjer för pris- och löneomräkning av försvarets förbandsanslag 6 Transparensen i budgetpropositionen 1.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) 2.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) 3.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C) 4.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L) 5.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) 6.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (M) 7.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (SD) 8.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (C) 9.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (L) 10.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Skrivelse 2015/16:179 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Utskottets förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning 2017 Bilaga 3 Reservanternas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning 2017 Bilaga 4 Regeringens lagförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2018–2019 Bilaga 6 Reservanternas förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2018–2020 Del 2 av betänkandet Yttranden från andra utskott (bilaga 7–19) Tabell 1.1 Nyckeltal för svensk ekonomi Tabell 1.2 BNP-tillväxt världsekonomin Tabell 1.3 Försörjningsbalans svensk ekonomi Tabell 2.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för uppföljning av överskottsmålet Tabell 2.2 Utgiftstak för staten enligt regeringen Tabell 2.3 Statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Tabell 2.4 Inkomster i statens budget enligt regeringen Tabell 2.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Tabell 2.6 Finansiellt sparande enligt olika bedömare Tabell 2.7 Den offentliga sektorns finanser (M) Tabell 2.8 Kommunsektorns finanser (M) Tabell 2.9 Utgiftstak för staten (M) Tabell 2.10 Statens budgetsaldo och statsskulden (M) Tabell 2.11 Inkomster i statens budget (M) Tabell 2.12 Den offentliga sektorns finanser (SD) Tabell 2.13 Kommunsektorns finanser (SD) Tabell 2.14 Utgiftstak för staten (SD) Tabell 2.15 Statens budgetsaldo och statsskulden (SD) Tabell 2.16 Inkomster i statens budget (SD) Tabell 2.17 Den offentliga sektorns finanser (C) Tabell 2.18 Kommunsektorns finanser (C) Tabell 2.19 Utgiftstak för staten (C) Tabell 2.20 Statens budgetsaldo och statsskulden (C) Tabell 2.21 Inkomster i statens budget (C) Tabell 2.22 Den offentliga sektorns finanser (L) Tabell 2.23 Kommunsektorns finanser (L) Tabell 2.24 Utgiftstak för staten (L) Tabell 2.25 Statens budgetsaldo och statsskulden (L) Tabell 2.26 Inkomster i statens budget (L) Tabell 2.27 Den offentliga sektorns finanser (KD) Tabell 2.28 Kommunsektorns finanser (KD) Tabell 2.29 Utgiftstak för staten (KD) Tabell 2.30 Statens budgetsaldo och statsskulden (KD) Tabell 2.31 Inkomster i statens budget (KD) Tabell 3.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 2017–2020 Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Tabell 3.4 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminära utgiftsramar Tabell 3.5 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminära utgiftsramar Tabell 3.6 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminär inkomstberäkning Tabell 3.7 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminär inkomstberäkning Tabell 3.8 Yttranden från andra utskott Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget a) Utgiftstak för staten 2019 fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2019. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 2 och avslår motionerna 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 2. b) Utgiftsramar för utgiftsområdena beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 5 och avslår motionerna 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del, 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 5. c) Övriga utgifter i statens budget 2017 godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar , beräkningen av nettoutlåning och beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkterna 6, 11 och 12 samt avslår motion 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del. d) Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2017 godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 3 och avslår motionerna 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del, 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del och 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. e) Ändringar i skatte- och avgiftsregler antar regeringens förslag i bilaga 4 till 1. lag om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021, 2. lag om skatt på kemikalier i viss elektronik, 3. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, 4. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 5. lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 6. lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, 7. lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 8. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 10. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 11. lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, 12. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 13. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 14. lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, 15. lag om upphävande av lagen (2003:347) om kreditering på skattekonto av belopp som beviljats för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder, 16. lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund, 17. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 18. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 19. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 20. lag om ändring i lagen (2015:748) om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 21. lag om ändring i tullagen (2016:253), 22. lag om ändring i lagen (2016:506) om ändring i lagen (2015:750) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi med den ändringen att ingressen ska lyda: Härigenom föreskrivs att 6 a kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för lydelsen enligt lagen (2016:506) om ändring i lagen (2015:750) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkterna 16–22, 23.1, 23.2, 24–30, 31.1–31.3 och 32–34 samt avslår motionerna 2016/17:737 av (M) yrkande 3, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 2, 5, 13–16 och 19, 2016/17:1457 av (M), 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 11, 2016/17:1903 av (M), 2016/17:2054 av (M), 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2016/17:2121 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2139 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2141 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:2658 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2749 av (M), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 7, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 8, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 19, 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3154 av m.fl. (M), 2016/17:3159 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3164 av m.fl. (M) yrkande 6, 2016/17:3209 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2016/17:3303 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 35, 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkandena 5 i denna del och 7–10, 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 16 och 21, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 22, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28, 2016/17:3385 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 16, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del och 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. f) Ålderspensionssystemets utgifter godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 7 och avslår motion 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkande 7. g) Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2018 och 2019 godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden och den preliminära inkomstberäkningen enligt utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkterna 4 och 8 samt avslår motionerna 2016/17:2102 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 6, 2016/17:3320 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6, 2016/17:3350 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6, 2016/17:3419 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 6 samt 2016/17:3494 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) Reservation 10 (KD) bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 10. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 13. bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 14. bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 15. Generella riktlinjer för pris- och löneomräkning godkänner förslaget till riktlinjer för pris- och löneomräkning av försvarets förbandsanslag. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 finansplan punkt 9. Transparensen i budgetpropositionen 2016 lägger skrivelse 2015/16:179 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens och oppositionspartiernas förslag till rambeslut, dvs. utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna i statens budget.