bet · H301TU16 · 2016-05-23 00:00:00 — att införandet av ERTMS i bör koordineras med motsvarande processer i grannländer, främst , och . 2015/16:TU16 RESERVATIONER Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 8.Gränsöverskridande järnvägstrafik, punkt 7 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:1858 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:1859 av Per Klarberg (SD) samt avslår motion 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Vi ser med oro på att utvecklingen inom den utrikes järnvägstrafiken går mot en framtida envägsstrategi där mer och mer av trafiken styrs över , något som är ett hot mot ett mångfasetterat gränsöverskridande utbud av järnvägstrafik för svensk industri. Som exempel vill vi peka på att som har haft en viktig roll när det gäller tågtrafik in i och ut ur lever i en tynande tillvaro där mer och mer järnvägsgods går över . I hamn har volymerna minskat kraftigt (från 200 000 konventionella järnvägsvagnar till 22 000 vagnar), och finns risk att den gränsöverskridande tågtrafiken helt upphör i hamn. Detta har för hamns del lett till att den höga kostnaden för att upprätthålla en järnvägsstruktur till det låga utnyttjandet ifrågasatts, och frågan har lyfts om järnvägstrafiken i hamnen ska stängas ned helt och hållet. Vi anser att detta är bekymmersamt för , både ur ett konkurrens- och ur ett sårbarhetsperspektiv. Som exempel vill vi peka på urspårningen i , med konsekvensen att inga kontinentala tåg kunde gå igenom (), utan i stället fick ta vägen genom . Det blev ett hårt tryck på järnvägstransporterna i som var det enda naturliga alternativet. kommer det att vara en total avspärrning i den 5–samt den 14–. kommer inga konventionella vagnar att gå ur och ca 500– 1 000 intermodala vagnar kommer att gå via . Därefter kommer det att vara begränsad trafik till med stora störningar i RESERVATIONER 2015/16:TU16 Detta visar hur viktigt det är med en nationell strategi för att bibehålla de viktiga korridorerna för järnvägstransporter. Vi kan vidare konstatera att det nya gemensamma signalsystemet i (ERTMS) är tänkt att skapa enhetlighet och göra det lättare att köra tåg över gränserna i EU:s medlemsländer. Men tyvärr blir det för majoriteten av fordonen på svenska spår en investering utan någon som helst nytta då det är en väldigt liten del av tågtrafiken i som är gränsöverskridande. Vi anser att i sak är den grundläggande tanken med ERTMS bra, dvs. ett enhetligt och gemensamt signalsystem i . Men vi vill framhålla att ur svensk synvinkel är det som att kasta rakt ut i sjön. En stor del av dessa pengar behövs i stället till förstärkt spårunderhåll . Vi ser mycket positivt på att alltid har legat i framkant vad gäller järnvägssäkerhet, men ska upprusta järnvägsnätet till ERTMS bör det ske på de linjer som har anknytning till . Vi vill även lyfta fram att vid besök i utskottet framhöll att ett införande av ERTMS inte leder till ökad kapacitet eller hastighet. Vidare framfördes att operatörernas syn på ERTMS präglas av de problem som varit med bl.a. kostnadsökningar, förseningar och driftsproblem. ERTMS- systemet innebär att kommande behov uppstår av programvaruuppdateringar som behöver genomföras både i fordon och infrastruktur . Det leder till totalt driftsstopp någon dag/för varje tillfälle innan verifiering av funktionaliteten i den nya programvaruutgåvan är säkerhetsverifierad (jämför med vad som har ägt rum på och ). Vår uppfattning är därför sammanfattningsvis att en investering i och ett införande av ERTMS i övriga inte bör ske. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 9.Statistik, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), Boriana (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9 och avslår motion 2015/16:303 av (S). 2015/16:TU16 RESERVATIONER Vi vill framhålla att tillförlitlig statistik är ett nödvändigt faktaunderlag vid en rad olika beslut och att bristen på sådan statistik är ett problem. För att skapa en öppenhet och bidra till en kundorienterad konkurrens inom kollektivtrafiken är det också viktigt att det finns goda och enkla möjligheter att jämföra priser och tidtabeller. Vi vill även påminna om att Utredningen om järnvägens organisation har behandlat frågan om statistik och bl.a. framför att regeringen bör ta initiativ till kraftfulla förbättringsåtgärder när det gäller insamling och sammanställning av statistik och andra uppgifter. Utredaren framför bl.a. att för att kunna göra prognoser om järnvägens framtida utveckling men också få fram annat underlag av betydelse för vilka anslagsmedel som bör budgeteras, liksom för andra beslut av betydelse för sektorn, krävs en kraftig förbättring i insamlingen av statistik och andra uppgifter från järnvägens aktörer. Detta inkluderar klargöranden om vilka uppgifter som behövs och varför, med en bättre synkronisering mellan olika myndigheter för att undvika dubbelarbete, både vad gäller insamling och lämning av uppgifter. För att öka kundnyttan och förbättra konkurrensen anser vi därför att det bör skapas en branschgemensam portal för öppna data så att nya tjänster och exempelvis appar kan utvecklas. Vi anser även att regeringen bör verka för att marknadsdata och statistik över järnvägssystemet i högre utsträckning offentliggörs i form av exempelvis resenärsvolymer. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 10.Resenärsfrågor, punkt 9 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 30 och avslår motionerna 2015/16:493 av (M) och 2015/16:3025 av och (båda C). RESERVATIONER 2015/16:TU16 Vi anser att det är ett problem att människor utnyttjar det gemensamt finansierade kollektivtrafiksystemet, dvs. tjuvåker, men begär tillgång till detsamma. Vi anser inte att dagens utformning av den s.k. tilläggsavgiften fungerar tillräckligt avskräckande, och regleringen är dessutom beroende av hur många kontroller som utförs. Vi vill peka på att 2013 var av resorna i s.k. plankning. Det motsvarar ca 1 miljon resor och ett intäktsbortfall på . Vi anser därför att det krävs krafttag mot s.k. plankning och att allmänprevention bör skrivas in i lagen som grund för fastställande av tilläggsavgiftens storlek. Vi anser även att den som fastställer en taxa i kollektivtrafiken också bör ges direkt beslutanderätt över tilläggsavgiftens storlek. Vi är medvetna om att det inom pågår beredning av en ny lag om tilläggsavgifter, och vi förutsätter därför att arbetet fortsätter i snabb takt och med beaktande av vad vi har framfört. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 11.Upprivning av kollektivtrafiklagen, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 1. För att få ett hållbart transportsystem med minskad klimatpåverkan måste andelen resor med kollektivtrafik öka. Ett ökat resande med kollektiva färdmedel kräver en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik i ett sammanhållet transportsystem. Jag kan konstatera att kollektivtrafiklagen innebär att vi styr åt ett annat håll. I stället för att ha resenärerna som utgångspunkt fokuserar man på företagens rätt att etablera sig på marknaden. Jag vill peka på att det inte finns några internationella exempel som visar att avreglerad kollektivtrafik ger fler aktörer, ett ökat trafikutbud eller lägre priser. I stället vill jag framhålla att de system som lyckats bäst är de där det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet kan bedrivas av olika aktörer. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag som river upp beslutet om att 2015/16:TU16 RESERVATIONER kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 12.Utvärdering av kollektivtrafiklagen, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), Boriana (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 11. Den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft och innebär att kommersiella aktörer kan starta linjetrafik. Vi vill peka på att syftet med den nya kollektivtrafiklagen var att bidra till ett större utbud och ett ökat resande, och genom att öppna för konkurrens skulle dynamiken på kollektivtrafikmarknaden öka. Vi kan dock konstatera att det är långt kvar tills förutsättningarna för kommersiell linjetrafik är i nivå med de intentioner som kollektivtrafiklagen eftersträvar. Vi är medvetna om att det fortfarande finns mycket stora hinder för att nå stärkt konkurrens, öppenhet och transparens. Exempelvis finns det problem med trafikpliktsbeslut och tillträde till offentligt ägda terminaler och bytespunkter, till informationssystem samt till betalsystem. Vi vill mot den bakgrunden lyfta fram den uppföljning av kollektivtrafiklagen som trafikutskottets uppföljningsgrupp precis har gjort (Kollektivtrafiklagen – en uppföljning, 2015/16:RFR14). Uppföljningsgruppen pekar på att en allmän översyn bör göras av kollektivtrafiklagen och att en sådan översyn bör beakta de iakttagelser och bedömningar som görs i uppföljningen. I uppföljningen framhålls bl.a. att det framkommit en rad problem när det gäller kollektivtrafikens gemensamma funktioner som bl.a. bytespunkter och information. Vi anser därför att en utvärdering av den nya kollektivtrafiklagen bör göras för stärkt konkurrens, öppenhet och transparens. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. RESERVATIONER 2015/16:TU16 13.Ökad kollektivtrafik, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och avslår motion 2015/16:1139 av m.fl. (MP). Kollektivtrafiken kan minska efterfrågan på biltrafik och därmed minska negativa effekter som utsläpp av växthusgaser, luftföroreningar och trängsel. Ökad kollektivtrafik ger även fler valmöjligheter och kan bidra till positiva nätverkseffekter samt externa effekter som arbetsmarknadsförstoring. Jag vill framhålla att enligt skulle en fördubbling av kollektivtrafiken minska persontrafikens koldioxidutsläpp med och ge en samhällsekonomisk vinst på . Jag vill också lyfta fram att stora delar av branschen inom kollektivtrafiken har som målsättning att fördubbla antalet resenärer och att uppnå en fördubbling av kollektivtrafikens resandeandel. Vi i delar denna målsättning och har föreslagit att ska anta densamma. Jag vill därför framföra att det var ett betydande framsteg att 2015 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att staten ska bidra till att skapa förutsättningar för branschens mål om fördubblad kollektivtrafik. Jag menar dock att för att fördubbla antalet resenärer och uppnå en fördubbling av kollektivtrafikens resandeandel krävs nu att regeringen skyndsamt övergår till handling och konkreta förslag. Stadsmiljöavtalen som regeringen har infört är ett lovvärt initiativ för att bl.a. öka andelen resenärer i kollektivtrafiken. Dock är det begränsat i omfattning och berör endast städer. Vi i är mycket nöjda med den budgetuppgörelse som vi slöt med regeringen om ökade anslag för stadsmiljöavtal samt riktad satsning för kollektivtrafik i landsbygden. Jag vill lyfta fram att tillgängligheten på hållbara transporter måste stärkas för hela landet som en naturlig del i den övergripande trafikpolitiken samt för att nå fördubblingsmålet. Jag anser inte att det finns något större behov av mer omfattande utredningar, men däremot behöver det genomföras en snabbutredning med en 2015/16:TU16 RESERVATIONER mer sammanfattande översyn, inte minst över effekter av olika styrmedel för att fördubbla kollektivtrafikens resandeandel samt fördubbla antalet resor till 2020. Jag anser att översynen bör resultera i en handlingsplan med förslag på åtgärder och styrmedel. Översynen bör även, menar jag, presentera hur kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning, samt vilka möjligheter det finns att samla den särskilda kollektivtrafiken som t.ex. sjuk- och färdtjänstresor inom samma lagstiftning. Regeringen bör därför återkomma till med en handlingsplan för hur målet om fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken samt fördubblat antal resor till 2020 ska förverkligas. Jag anser vidare att bör få i uppdrag att i samarbete med andra berörda myndigheter utarbeta samhällsekonomiska nyttoberäkningsmodeller för satsningar på kollektivtrafik. Jag menar att för att bedöma effekterna av satsningar och subventioner av kollektivtrafik måste hänsyn tas till samhällsnyttan och inte enbart till de direkta kostnaderna. Vidare anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att analysera behov av nationella åtgärder för att stärka kostnadseffektivitet i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmål. Vi kan tyvärr konstatera att kostnaderna för den lokala och regionala kollektivtrafiken i reala termer har ökat snabbare än både antalet resor och utbudet. Det innebär att det blivit successivt dyrare att tillhandahålla den trafik som bedrivs. Jag vill peka på att det finns risker att fördubblingsinriktningen leder till ökade kostnader och att det därför finns starka skäl för både branschen och de politiska instanserna att vidta åtgärder för att begränsa kostnaderna och öka resandet. Jag vill dock understryka att åtgärder för en mer kostnadseffektiv kollektivtrafik aldrig kan motiveras genom pressade marginaler och sämre arbetsmiljö för de anställda. Jag vill även påminna om att i rapporten – en uppföljning, som utskottet tagit initiativ till, konstaterades att pris- och kostnadsutvecklingen inom kollektivtrafiken är oroande och ett problem när det gäller ambitionerna i branschens fördubblingsmål. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 14.Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. RESERVATIONER 2015/16:TU16 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt avslår motionerna 2015/16:151 av (M), 2015/16:1438 av (S), 2015/16:1904 av (M), 2015/16:1969 av Per Lodenius och (båda C), 2015/16:2377 av (C), 2015/16:3068 av (SD) och 2015/16:3109 av (SD) yrkande 1. Jag vill framhålla att inom hela transportområdet, och inte minst inom kollektivtrafiken, finns ett antal riktlinjer som fastslår att transportsystemet ska vara tillgängligt och användbart för alla oavsett funktionsförmåga. Som exempel kan nämnas att det i om rättigheter för personer med funktionsnedsättning framgår att konventionsstaterna ska säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till transporter på samma villkor som andra. Jag vill också peka på att samhälle utan rörelsehinder (DHR) redan innan den nya kollektivtrafiklagen kom till 2012 varnade för att den riskerade att försämra tillgängligheten och menade att regeringen bryter mot nämnda . Jag vill också peka på att i uppföljningen av de transportpolitiska målen (Rapport 2015:7) framgår att åtgärdstakten för att tillgängliggöra kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning är låg. Jag anser därför att regeringen bör utreda och föreslå åtgärder för att samma normer för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska gälla för operatörer som bedriver kommersiell trafik som för offentligt finansierad trafik på sträckor med allmän trafikplikt. Jag anser vidare att det bör göras en översyn av hur ökad tillförlighet samt stärkt resegaranti kan åstadkommas för resande inom färdtjänsten. Jag är medveten om att utöver tillgänglighet och användbarhet i den allmänna kollektivtrafiken är färdtjänsten väsentlig för att en del personer med funktionsnedsättning ska få ihop vardagen. Jag vill därför peka på att trenden tyvärr har varit att färdtjänsten minskat stadigt i både antal tillstånd och antalet resor. Detta kan vara positivt om det är ett resultat av att fler personer kan använda den ordinarie kollektivtrafiken, men finns tyvärr ingen kunskap om vad som är orsak till minskningen inom färdtjänsten. Jag vill särskilt lyfta fram att i en panelundersökning som genomförts bland personer med funktionsnedsättning framgår att majoriteten av de besvarande är nöjda med färdtjänsten, men är missnöjda. De största hindren som framfördes var att man inte blev hämtad eller över huvud taget. Jag är medveten om att det inte finns något gemensamt system där andelar av resor som blir försenade redovisas. Därför bör en översyn göras av 2015/16:TU16 RESERVATIONER hur ökad tillförlitlighet samt stärkt resegaranti kan åstadkommas för resande inom färdtjänsten. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 15.Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 15 av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:277 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 10. För att gynna en kombination av hållbara transportmedel är det viktigt att ge möjlighet att ta med cykeln inom kollektivtrafiken. Ett miljöanpassat samhälle måste målmedvetet arbeta för att undanröja hinder för hållbara transporter. För att öka möjligheterna att ta med cykeln inom kollektivtrafiken anser jag därför att det måste bli möjligt att ställa ett sådant krav på kommersiell trafik. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i kollektivtrafiken så att det blir möjligt att ställa krav på att resenärer kan medta cykel på både upphandlad och kommersiell trafik. Vidare anser jag att bör få befogenhet att ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där det är berättigat och denna efterfrågan finns från resenärer. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 16.Gotlandstrafiken, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: RESERVATIONER 2015/16:TU16 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:322 av (S). Färje- och flygtrafiken till och från är avgörande för utveckling och tillväxt. Jag vill understryka att trafiken ska behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur. Jag vill vidare peka på att grundläggande för en positiv utveckling av är tillgång till den bastrafik som finns med resa på två fastlandshamnar och en konkurrenskraftig överfartshastighet. Jag anser vidare att ska bindas samman med övriga i ett transportsystem som gör det enkelt att leva och bo på . Trafiksystemen ska inrymma utvecklingsmöjligheter, möta de säsongsrelaterade resandeökningarna och ha långsiktiga och stabila förutsättningar. Vidare är det viktigt, menar jag, att färjetrafiken till och från ses som en del av den nationella infrastrukturen då färjetrafiken inte är ett komplement till andra färdmedel till och från utan en del av det nationella trafiksystemet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:151 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad valfrihet inom färdtjänsten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:250 av och (båda FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt, enhetligt biljettsystem i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:277 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få befogenhet att ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där det är berättigat och denna efterfrågan finns från resenärer och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:287 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konkurrensutsätta tågtrafik så att samhällsviktig trafik upprätthålls och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:297 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tilldelning av tåglägen måste bli mer långsiktig och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritering av trafik i samband med tilldelning av tåglägen bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:303 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur det kan bli enklare för kommuner och regionala kollektivtrafikmyndigheter att få tillgång till resandestatistik och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2015/16:322 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftrespektive vattenburen trafik till och från , vilken ska behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:408 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte skapa monopol för delsträckor på järnväg och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:493 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utse försökslän för pilotstudie av kundvalsmodell i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:581 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge SJ ett mål om samhällsnytta och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:756 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med handlingsplan för hur mål om fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken samt fördubblat antal resor ska förverkligas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med andra berörda myndigheter utarbeta samhällsekonomiska nyttoberäkningsmodeller för satsningar på kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att analysera behov av nationella åtgärder för att stärka kostnadseffektivitet i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmål och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som förenklar BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG