bet · H401UbU5 · 2016-11-18 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om . De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär bl.a. att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser, vilket betyder att anordnaren måste ha såväl praktiska förutsättningar som egen kunskap om yrkesområdet för att få anordna en yrkeshögskoleutbildning. Utbildning inom ska även få anordnas av andra statliga myndigheter än universitet och högskolor. Vidare innebär ändringarna att det i lagen om ska införas en upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Förutbildningen bör få erbjudas om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie yrkeshögskoleutbildningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Den nya bestämmelsen om utbildningsanordnarens kompetens och förutsättningar att anordna utbildning tillämpas i fråga om en utbildning där beslutet om huruvida utbildningen ska ingå i fattas eller . I betänkandet gör utskottet ett förtydligande när det gäller att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Utskottet vill understryka att det i propositionen endast ges en exemplifiering av vem hos en juridisk person som bör ha denna kompetens. Vidare vill utskottet tillägga att var i en organisation den person eller de personer som ska ha kompetens inom yrkesområdet eller yrkesområdena befinner sig beror på hur utbildningsanordnaren är organiserad. Utskottet anser att bör avslå de 17 motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (M, C, L, KD). Proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap. Åtta yrkanden i en följdmotion och nio yrkanden från allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Lagförslaget i fråga om kompetens hos utbildningsanordnaren, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Fler utbildningsomgångar, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Preparandutbildningar och baskurser, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Fristående kurser, punkt 5 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om kompetens hos utbildningsanordnaren antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om i de delar det avser 12 och 13 §§ och rubriken närmast före 12 § samt punkt 2 ikraft- och övergångsbestämmelserna. Därmed bifaller proposition 2015/16:198 i denna del. Reservation 1 (M, C, L, KD) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2015/16:198 i denna del. 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3, 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2016/17:147 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2, 4, 5 och 8, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 23, 2016/17:3068 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4, 6 och 7 samt 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (M), (S), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M), (SD), (C) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas regeringens proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap och en motion som väckts med anledning av propositionen samt nio motionsyrkanden från allmänna motionstiden . De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Under utskottsbehandlingen har ledamöterna från , , och väckt ett yrkande om avslag på en del av propositionen som också behandlas i ärendet. Under ärendets beredning har en skrivelse från kommit in (dnr 283-2016/17). () har promemorian En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap (Ds 2015:41) utarbetats. Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har bedömt att lagförslaget i propositionen är av ett sådant slag att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. I propositionen lämnas förslag till ändringar i lagen (2009:128) om . Ändringarna innebär att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser, vilket betyder att anordnaren måste ha såväl praktiska förutsättningar som egen kunskap om yrkesområdet för att få anordna en yrkeshögskoleutbildning. Utbildning inom ska även få anordnas av andra statliga myndigheter än universitet och högskolor. Det föreslås också att det i lagen om ska införas en upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Förutbildningen bör få erbjudas om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie yrkeshögskoleutbildningen. Regeringen gör även bedömningen att en utbildning bör kunna ingå i än . Syftet är att ska få bättre förutsättningar att kunna tillgodose samhällets och arbetslivets behov av kompetens i det medellånga såväl som i det mer långsiktiga perspektivet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Den nya bestämmelsen om utbildningsanordnarens kompetens och förutsättningar att anordna utbildning tillämpas i fråga om en utbildning där beslutet om huruvida utbildningen ska ingå i fattas eller . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om ändringar i lagen om . Lagändringarna innebär bl.a. att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser, vilket betyder att anordnaren måste ha såväl praktiska förutsättningar som egen kunskap om yrkesområdet för att få anordna en yrkeshögskoleutbildning. Utbildning inom ska även få anordnas av andra statliga myndigheter än universitet och högskolor. Vidare innebär ändringarna att det i lagen om ska införas en upplysning om att regeringen kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet gör ett förtydligande när det gäller att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Utskottet vill understryka att det i propositionen endast ges en exemplifiering av vem hos en juridisk person som bör ha denna kompetens. Vidare vill utskottet tillägga att var i en organisation den person eller de personer som ska ha kompetens inom yrkesområdet eller yrkesområdena befinner sig beror på hur utbildningsanordnaren är organiserad. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). Bestämmelser om finns såväl i lagen (2009:128) om som i förordningen (2009:130) om och andra förordningar till lagen om . Myndigheten för beslutar efter ansökan från anordnare om huruvida en utbildning ska ingå i och hur många årsplatser utbildningen i så fall ska omfatta. Ett beslut om att en utbildning ska ingå i innebär också att anordnaren kan få statsbidrag eller särskilda medel för utbildningen för (7–9 §§ lagen om och 1 kap. 4 och 5 §§ förordningen om ). Ett beslut om att en utbildning ska ingå i ska avse men det finns inga bestämmelser om hur en anordnare får genomföra en viss yrkeshögskoleutbildning. Det som begränsar antalet utbildningsomgångar i ett och samma beslut är den s.k. bemyndiganderamen som föreslås av regeringen i budgetpropositionen och som beslutas av . Bemyndiganderamen bestämmer myndighetens ekonomiska åtaganden när det gäller utbetalning av statsbidrag eller särskilda medel till anordnare . Ramen omfattar , vilket ger myndigheten utrymme att i ett och samma beslut bevilja stöd för två utbildningsomgångar av en lång utbildning. Utbildningar inom kan dock även vara kortare än . I så fall kan fler utbildningsomgångar rymmas . En utbildning bör kunna ingå i än I propositionen bedömer regeringen att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sin bedömning. En betydande andel av utbildningarna i får bedrivas än de två utbildningsomgångar som inledningsvis beviljas genom att det fattas förnyade beslut om utbildningsomgångar. Det tyder på att en majoritet av utbildningarna svarar mot behov på arbetsmarknaden som är mer långsiktiga än dagens modell är anpassad för. Kortsiktigheten som präglar dagens modell innebär bl.a. att utbildningsanordnare lägger tid och resurser på att få nya utbildningsomgångar beviljade i stället för att utveckla kvaliteten i de utbildningar som bedrivs och att investeringstunga utbildningar inte får en acceptabel planeringshorisont när utbildningarna endast får ges i två utbildningsomgångar. En annan konsekvens av dagens modell är att elever i gymnasieskolan varken kan eller vågar planera för studier inom eftersom de aldrig kan vara säkra på att den utbildning de önskar gå finns kvar. En ny modell med längre beslutsperioder bör enligt regeringen göra det lättare att utveckla utbildningarna inom så att en hög kvalitet uppnås som arbetsmarknadsrelevansen behålls. Vidare anför regeringen att är en del i ett sammanhängande utbildningssystem. Ett syfte med att införa var att den skulle bli en tydlig karriärväg för yrkesutbildning efter gymnasieskolan, en karriärväg som har saknats i svenskt utbildningsväsen (prop. 2008/09:68 s. 30). För att ska fungera som en länk i ett sammanhängande utbildningssystem bör den därför inte enbart betraktas som en variant av bristyrkesutbildning. ska enligt regeringen inte endast fokusera på kortsiktiga insatser utan också ge utrymme för yrkesutbildning i ett längre tidsperspektiv. som det finns många fördelar med flera utbildningsomgångar kan det enligt regeringen vara riskabelt med långa beslutsperioder eftersom en stor del av det anslag som Myndigheten för disponerar för utbildningskostnader binds upp . Nya utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden kan få svårt att komma in i därför att medel är bundna under långa perioder. Det kan hindra den flexibilitet som också ska känneteckna utbudet av utbildningar inom . Utbildningarna inom bör därför enligt regeringen få ges i olika antal omgångar. På så sätt kan förena flexibilitet med kontinuitet och långsiktighet. Att yrkeshögskoleutbildningar får ges i olika antal omgångar är också naturligt eftersom de ska tillgodose arbetslivets kompetensbehov inom yrkesområden som sinsemellan kan ha mycket olika förutsättningar. Behovet av kompetent arbetskraft varierar även inom olika områden. Av de skäl som anförts ovan bör enligt regeringen ett beslut om att en utbildning ska få ingå i i regel omfatta fler än dagens två utbildningsomgångar. får därmed bättre planeringsförutsättningar och kan fungera som en länk i ett sammanhängande utbildningssystem. Dessutom kan resurser i högre grad användas för att främja kvaliteten i utbildningarna. Det är också angeläget att hänsyn tas till utbildningarnas olika förutsättningar. Därför bör det antal utbildningsomgångar som beviljas variera med hänsyn till behoven på arbetsmarknaden. Den nya modell som regeringen avser att införa bör innebära en effektiviseringspotential genom att resurser som myndigheten tar i anspråk för att bedöma och fatta beslut om utbildningar i stället kan användas för att i högre grad följa upp utbildningarnas kvalitet och utöva tillsyn över dem. Mer resurser bör även kunna läggas på att främja utvecklingen av utbildningarna. Med den nya modellen kan också utbildningarnas resultat i högre grad ligga till grund för bedömningen av en förnyad ansökan om att en utbildning ska få ingå i . Regeringen avser att följa upp den beskrivna modellen med längre beslutsperioder för vissa utbildningar inom . Tydligare bestämmelser om anordnarens kompetens att bedriva utbildning bör införas i lagen om Regeringen föreslår i propositionen att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag. utbildningar ska hålla hög kvalitet. Det bidrar till att studerande får den yrkeskompetens på eftergymnasial nivå som arbetslivet efterfrågar. innebär det att utbildningsanordnaren måste kunna uppfylla de kvalitetskrav som gäller för en yrkeshögskoleutbildning. Bestämmelserna är enligt regeringen utformade på ett sådant sätt att Myndigheten för har goda förutsättningar att bedöma vilka utbildningar som i kvalitativt hänseende uppfyller kraven. Regeringen anser emellertid att de bestämmelser som finns inte är tillräckliga för att säkerställa den höga kvalitet som ska prägla utbildningar. Om även utbildningsanordnarna har kompetens inom det yrkesområde som utbildningen avser bör det finnas förutsättningar för ökad kvalitet. Enligt propositionen ska med kompetens inom yrkesområdet avses att utbildningsanordnaren måste ha egen kunskap om yrkesområdet. Frågan är då vem hos utbildningsanordnaren som ska ha denna kompetens när utbildningsanordnaren inte är en fysisk person. Hos en juridisk person bör det vara en person i ledande ställning som har den kompetens som krävs för att anordna utbildning inom det aktuella yrkesområdet. Det kan exempelvis vara den verkställande direktören, chefen för utbildningsverksamheten eller någon annan med ledningsansvar som har ett övergripande ansvar för utbildningen men som inte undervisar. Motsvarande bör gälla för en kommun, ett landsting, ett universitet eller en högskola som anordnar yrkeshögskoleutbildning, dvs. det bör även hos dessa finnas en person som har den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna yrkeshögskoleutbildningen, t.ex. en chef för utbildningsverksamheten eller någon annan med ett övergripande ansvar för utbildningen. När det gäller vilka förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser anger regeringen följande. Att en utbildningsanordnare ska ha de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser innebär bl.a. att denne ska ha lämpliga lokaler för utbildningen och den utrustning som utbildningen kräver. Även andra statliga myndigheter än universitet och högskolor bör få anordna utbildningar inom Regeringen föreslår i propositionen att utbildning inom ska få anordnas även av andra statliga myndigheter än universitet och högskolor. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag. Förslaget innebär att fler myndigheters utbildningar kan få anknytning till det offentliga utbildningssystemet och del av de insatser som görs när det gäller tillsyn och kvalitetsgranskning inom samt att en sådan utbildning kan få avslutas med en examen om den uppfyller vissa villkor. Det bör införas behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå i Regeringen föreslår att det införs en upplysning i lagen om om att regeringen kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Regeringen gör också bedömningen att förutbildningen bör få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning, om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som den ordinarie utbildningen syftar till att ge. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag och sin bedömning. Det saknas former för behörighetskomplettering inom och det är flera faktorer som talar för att det bör bli lättare att komplettera behörigheten till en yrkeshögskoleutbildning. Viktigast är att rekryteringsbasen för vissa av utbildningar minskar eftersom färre elever väljer ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Det faktum att det bedrivs utbildningar som syftar till att ge behörighet till en yrkeshögskoleutbildning talar för att det behöver utformas ett regelverk som gör det möjligt att bedriva förberedande utbildning på gymnasial nivå i . Det nuvarande systemet, som innebär att utbildningsanordnaren på eget initiativ och utanför regelverk genomför förberedande utbildningar, utestänger dem som varken har råd med studerandeavgifter eller att gå en utbildning som inte berättigar till studiestöd. visar förekomsten av dessa utbildningar att det finns ett uppenbart behov av behörighetskompletterande insatser för att yrkeshögskoleutbildningar som är särskilt efterfrågade av arbetslivet ska komma till stånd. Förutbildningen bör enligt regeringens bedömning i allt väsentligt likna den behörighetsgivande förutbildning som får anordnas av universitet och högskolor enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor. Högskolans förutbildning får erbjudas i anslutning till ett utbildningsprogram om det finns brist på behöriga sökande och det finns ett behov på arbetsmarknaden av utbildad arbetskraft. Den som har genomgått utbildningen med godkänt resultat är garanterad en plats på den efterföljande högskoleutbildningen. Motsvarande bör gälla för en behörighetsgivande förutbildning inom , dvs. den bör få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning, om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som den ordinarie utbildningen syftar till att ge. Eftersom förutbildningen bör ingå i och därmed kan finansieras genom statsbidrag eller särskilda medel skulle det vidare kunna bli för dyrt för staten om utbildningen fick anordnas även om det inte finns någon brist på sökande till den ordinarie utbildningen. En förutbildning kopplad till en specifik yrkeshögskoleutbildning innebär att förutbildningen bara behöver omfatta relevanta kunskapsområden, vilket är tidseffektivt för de studerande. Regeringen anser att det på förordningsnivå tydligt bör framgå att det ska gå att ansöka om att anordna en förutbildning och den efterföljande ordinarie utbildningen . En sådan ordning borde ge utbildningsanordnare och presumtiva studerande bättre planeringsförutsättningar. Myndigheten för bör alltså besluta om att förutbildning får anordnas som myndigheten beslutar om att en utbildning ska ingå i . Det bör enligt regeringen vidare övervägas om det finns anledning att införa särskilda behörighets- och urvalsbestämmelser när det gäller förutbildningen. I lagen om anges bl.a. att en utbildning inom väsentligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper (5 §). Det bör därför i lagen införas en upplysning om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen (RF) kan meddela föreskrifter om att en utbildning inom får bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Nya upplysningsbestämmelser bör införas i lagen Regeringen föreslår att den bestämmelse i lagen om som upplyser att regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som efter ansökan prövar frågor om en utbildning ska ingå i och hur många årsplatser utbildningen i så fall ska omfatta, ska kompletteras. Det ska av bestämmelsen framgå att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § RF kan meddela ytterligare föreskrifter om frågor som myndigheten ska fatta beslut om med anledning av en sådan ansökan. Lagen ska även kompletteras med ytterligare upplysningsbestämmelser om att regeringen meddelar föreskrifter om . Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag: Upplysningsbestämmelsen i 7 § lagen om bör kompletteras så att det framgår att regeringen inte bara meddelar föreskrifter om vilken myndighet som, efter ansökan, prövar frågor om en utbildning ska ingå i och hur många årsplatser utbildningen i så fall ska omfatta, utan att regeringen även meddelar ytterligare föreskrifter om frågor som myndigheten ska fatta beslut om med anledning av en sådan ansökan. Lagen om behöver enligt regeringen även i övrigt kompletteras med vissa upplysningsbestämmelser för att lagen ska bli rättvisande. Det bör t.ex. införas en särskild bestämmelse allra sist i lagen där det anges att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § RF kan meddela ytterligare föreskrifter om . Regeringen föreslår att ändringarna i lagen om ska träda i kraft . Den nya bestämmelsen i lagen om om att en utbildningsanordnare ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser, ska tillämpas första gången i fråga om en utbildning där beslutet om huruvida utbildningen ska ingå i fattas eller . På så sätt får Myndigheten för förutsättningar att meddela nödvändiga föreskrifter innan utbildningsanordnare ansöker om att utbildningar ska få ingå i . Myndigheten får också möjlighet att göra övriga nödvändiga förberedelser, exempelvis informationsinsatser riktade till utbildningsanordnare och presumtiva studerande. Nya tillsyns- och kvalitetsgranskningsbestämmelser har införts i förordningen (2009:130) om samt i förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . De nya bestämmelserna innebär att en definition av tillsyn har införts samt att en yrkeshögskoleutbildnings kvalitet ska granskas utifrån kvalitetskriterier och att Myndigheten för ska få meddela föreskrifter om kvalitetskriterierna (4 kap. 8–11 §§ förordningen [2016:155] om ändring i förordningen om ). Vidare har det införts bestämmelser om att tillsynen och kvalitetsgranskningen ska avse enskilda utbildningar, att kvalitetsgranskningen även ska avse utbildningsanordnarens eget kvalitetsarbete och att den därutöver kan ha en övergripande karaktär utifrån olika teman, att Myndigheten för inom ramen för sin tillsyn ska lämna råd och vägledning till utbildningsanordnaren samt att resultaten av myndighetens arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning även ska publiceras uppdelat på varje granskad utbildning (4–5 §§ förordningen [2016:156] om ändring i förordningen med instruktion för Myndigheten för ). Dessa ändringar trädde i kraft . Ledamöterna från , , och har under utskottsbehandlingen väckt ett yrkande om avslag på propositionen i den del som avser att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. De anför att det med regeringens förslag om att ställa krav på att utbildningsanordnaren ska ha egen kompetens inom det yrkesområde som utbildningen avser finns risk att välkvalificerade utbildningsanordnare med goda resultat utestängs från att bedriva yrkeshögskoleutbildningar. Det bör i stället vara de enskilda utbildningarnas resultat som ska stå i fokus och granskas utifrån kvalitet. Utskottet anser i likhet med regeringen att behöver förändras och bli mer långsiktig i syfte att bättre kunna fungera som ett led i yrkesutbildningssystemet och klara av att möta framtida utmaningar på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför propositionen och är av uppfattningen att de ändringsförslag och bedömningar regeringen nu presenterar kommer att stärka och bl.a. ge den långsiktighet som behövs samt leda till högre kvalitet i utbildningarna. Vad särskilt gäller förslaget i propositionen som innebär att utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser (prop. 2015/16:198 s. 23 f.), anser utskottet att förslaget är bra och väl avvägt men vill göra ett förtydligande enligt följande. I propositionen redogör regeringen för vem hos utbildningsanordnaren som ska ha denna kompetens när utbildningsanordnaren inte är en fysisk person (s. 25).