bet · H301KU5 · 2016-01-20 00:00:00 — Enligt reservanternas uppfattning fanns det flera oklarheter när det gäller vilka konsekvenser direktivförslaget kan komma att få, och dessutom hade den begränsade tiden inte medgett en närmare analys av förslagets olika möjliga effekter. Reservanterna anförde även att det vid en konflikt om vilken lagstiftning som får företräde finns en risk för att den föreslagna lagstiftningen kommer att ställas före svensk lagstiftning. Som förslaget var utformat borde frågan ligga kvar inom de nationella parlamentens beslutskompetens i stället för på EU-nivå. Sammantaget var det reservanternas uppfattning att kommissionens förslag innebär ett alltför långtgående ingrepp i svensk lagstiftning och därmed inte bör beslutas om på EU-nivå. Reservanterna ansåg därför att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att borde lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. biföll utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att utlåtandet lades till handlingarna och att det inte lämnades något motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande (prot. 2013/14:62). Yttranden från andra utskott I sitt yttrande hänvisar finansutskottet till att enligt RO ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser, vilket har gällt sedan Lissabonfördraget trädde i kraft . Mot bakgrund av att utskott –2014 subsidiaritetsprövade 501 utkast anser finansutskottet att det kan finnas skäl att utvärdera hur ofta resultatet av uppföljning behöver meddelas kammaren. redogör i sitt yttrande för den formella hanteringen av subsidiaritetsprövningarna. Av de 58 subsidiaritetsprövningar som genomförde gällde 7 justitieutskottets beredningsområde. ansåg inte att något av förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. subsidiaritetsprövar alla rättsakter som hänvisas till utskottet för subsidiaritetsprövning. har upprättat kanslipromemorior i samtliga ärenden. Av dessa promemorior framgår tidsfrister för prövningarna, en sammanfattning av förslagens innehåll och bakgrund och regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan, om de är kända, och kansliets förslag till planering för ärendenas fortsatta hantering. Kansliet har inte i sina promemorior refererat till den tvåstegsmetod som redogör för i sin promemoria. Kanslipromemorian har heller inte innehållit några förslag från kansliet till en bedömning av subsidiaritetsfrågorna. Utskottet beslutade vid ett sammanträde att ge presidiet befogenhet att besluta om inhämtande av information om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen vid prövning av lagstiftningsakter. Ett likalydande beslut fattades vid ett sammanträde . I sex av de sju ärenden som är aktuella för uppföljning har utskottet vid sin subsidiaritetsprövning haft tillgång till regeringens bedömning i subsidiaritetsfrågan. Denna bedömning har framgått av faktapromemorior. Vid beredningen av ett av ärendena: och rådets direktiv om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (KOM(2014) 476), framgick till en början inte regeringens bedömning i subsidiaritetsfrågan av faktapromemorian i ärendet. När kansliet påtalade detta kompletterade emellertid regeringen faktapromemorian med sin bedömning i subsidiaritetsfrågan. I ett av ärendena avstod utskottet från att begära in regeringens bedömning i subsidiaritetsfrågan. Detta ärende gällde ett initiativ från ett antal medlemsstater, däribland , om att flytta sätet för Europeiska polisakademin (Cepol) från Bramshill i till i (17043/13). Utskottet har vid de sju subsidiaritetsprövningarna tagit upp ett ärende till beredning och justering vid samma tillfälle. Detta har gjorts när ärendena har varit mer av teknisk art. Utskottets uppfattning är att tidsfristen för prövningarna inte varit svår att hålla i något fall. anför att utskottets prövningar av hänvisade förslag fungerar väl och ofta görs med förenklad behandling. anför i sitt yttrande att det inte använder någon form av förenklad beredning. Normalt sett planeras två beredningstillfällen för subsidiaritetsprövningarna, och kansliet lämnar ett skriftligt underlag inför dessa. Vid behov hålls ytterligare beredningstillfällen. Regeringens inställning inhämtas genom en faktapromemoria eller genom ett skriftligt yttrande. har utskottet i samband med subsidiaritetsprövningarna i många fall också haft en överläggning med regeringen om utkastet till lagstiftningsakt. prioriterar inte något särskilt ärende och väljer inte ut ärenden för olika former av beredning. framhåller att dess behandling av subsidiaritetsärenden har fungerat väl. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet hänvisar i sitt yttrande till sina redovisade synpunkter i förra årets yttrande (2014/15:MJU1y) till . I förra årets yttrande anförde utskottet bl.a. att utskottet inte använder sig av någon förenklad beredning vid prövning av subsidiaritetsärenden. Alla rättsakter som hänvisas till utskottet prövas och bereds på samma sätt. För varje ärende upprättar utskottets kansli en promemoria som innehåller en beskrivning av ärendet samt ett förslag från kansliet med en bedömning av om det kan finnas problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen eller inte. Om kansliet bedömer att det kan finnas problem föreslår det att man begär in en bedömning från regeringen. Utskottet noterar att ett avsevärt lägre antal motiverade yttranden lämnades av de nationella parlamenten jämfört . riksdag lämnade endast två motiverade yttranden , mot tio . En förklaring till minskningen av antalet motiverade yttranden kan vara att 2014 var något av ett mellanår präglat både av valet till och av att en ny kommission tillträdde. Kommissionen själv har framhållit att det lägre antalet motiverade yttranden bör ses mot bakgrund av en minskning i det totala antalet förslag från kommissionen mot slutet av mandatperioden, och inte som ett tecken på minskat intresse för subsidiaritetsprincipen från de nationella parlamentens sida. Utskottet konstaterar att endast 58 förslag översändes för subsidiaritetsprövning , vilket kan jämföras med 123 förslag . Den nya kommissionen som tillträdde har i arbetsprogrammen åtagit sig att satsa på de stora frågorna där medborgarna förväntar sig resultat från EU. Kommissionens arbetsprogram innehöll vardera endast 23 nya förslag. listar kommissionen ett antal förslag som man avser att dra tillbaka. Det återstår att se om kommissionen fortsätter på den inslagna vägen. Ett fortsatt minskat antal förslag från kommissionen skulle kunna leda till en mer effektiv subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag. Om färre förslag läggs fram finns det möjligen en större chans att fler länders nationella parlament subsidiaritetsprövar en större andel av förslagen och att de nationella parlamenten i större utsträckning prövar samma förslag. Utsikterna att uppnå tröskelvärdet för att få förslag omprövade av kommissionen torde därmed kunna öka. Utskottet konstaterar dock att antalet motiverade yttranden sjönk och att inga gula kort utfärdades trots att kommissionen lade fram färre förslag. Någon sådan utveckling har vi alltså ännu inte sett. Det finns inga självklara samband mellan kvantitet och resultat. Att det inte alltid går att hitta ett tydligt samband mellan antalet prövade förslag och antalet motiverade yttranden visar också statistiken från den svenska . Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har miljö- och jordbruksutskottet prövat 111 förslag och lämnat 5 motiverade yttranden, medan skatteutskottet har prövat 26 förslag och lämnat lika många motiverade yttranden som miljö- och jordbruksutskottet. Utskottet konstaterar att den svenska har ett väl fungerande system för subsidiaritetsprövningar. Alla utskott deltar inom sina respektive beredningsområden, vilket innebär att arbetsbördan fördelas någorlunda väl mellan utskotten. Utskottet vill understryka vikten av att utskotten fortsätter att ta subsidiaritetsprövningarna på lika stort allvar som . När det gäller uppföljning vill utskottet framhålla vikten av att övriga utskott yttrar sig. Yttrandena innehåller värdefulla synpunkter för uppföljningen. Utskottet vill också understryka att uppföljningen inte är avsedd att utgöra en överprövning eller kontroll av utskottens genomförda subsidiaritetsprövningar utan bör ses som ett stöd för utskotten. Tyngdpunkten i utskottets uppföljning ligger på utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar och att fylla det av tidigare utpekade behovet av ett organ med ett helikopterperspektiv på tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. I uppföljningen kan t.ex. uppmärksammas om det finns flera förslag som i och för sig inte var för sig innebär att subsidiaritetsprincipen träds för när, men som sammantagna kan peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. Utskottet anser att den årliga uppföljningen uppfyller detta viktiga syfte väl. Samlat utfall av genomförda subsidiaritetsprövningar och utrymmet för nationella åtgärder till följd av EU-förslag Till betänkandet bifogas en förteckning över vilka utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott (bilaga 8). Vidare bifogas en förteckning med uppgifter om vilken rättslig grund i EUF-fördraget som kommissionen i huvudsak har angett ligger till grund för de olika utkasten och vilket politikområde utkasten i huvudsak avser (bilaga 9). För motsvarande förteckningar över de utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott för perioden –2012 och hänvisas till utskottets tidigare betänkanden (bet. 2013/14:KU5 s. 169 f. och bet. 2014/15:KU5 s. 169 f.). Tabellerna nedan under respektive avsnitt per utskott innehåller en uppdelning på politikområde, rättslig grund i EUF-fördraget och uppgift om antal utkast till lagstiftningsakter inom respektive utskotts beredningsområde. I tabellerna redovisas antalet utkast för åren 2010–2014 samt det totala antalet prövade utkast. Eftersom vissa utkast rör flera politikområden kan det totala antalet utkast till lagstiftningsakter vara större än antalet prövade utkast. En sammanfattning över antalet utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott –2014 uppdelat per politikområde och rättslig grund finns i bilaga 10. prövade inga utkast till lagstiftningsakter . Totalt –prövade åtta utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningen framgår att flest utkast (3) grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. förslag som gällde tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Därutöver gällde två utkast jordbruk och fiskeri, två etableringsrätt, två fri rörlighet för tjänster och två transportpolitik. Lika många gällde folkhälsa, transeuropeiska nät, miljöpolitik, gemensam handelspolitik och statistik. Ytterligare två utkast grundade sig på flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde offentlighet (1), skydd för personuppgifter (1), unionsmedborgarskap (1), tullsamarbete (1), kapital och betalningar (1), socialpolitik (1), humanitärt bistånd (1) och institutionella bestämmelser (1). De två utkast som prövade rörde båda ett stort antal politikområden. Kommissionens förslag till förordning om anpassning till artikel 290 i EUF-fördraget av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll (KOM(2013) 451) rörde tullsamarbete, jordbruk och fiskeri, etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster, kapital och betalningar, transportpolitik, tillnärmning av lagstiftning, socialpolitik, folkhälsa, transeuropeiska nät, miljöpolitik, gemensam handelspolitik och statistik. Kommissionens förslag till förordning om anpassning till artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll (KOM(2013) 751) rörde följande politikområden: jordbruk och fiskeri, etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster, transportpolitik, tillnärmning av lagstiftning, folkhälsa, transeuropeiska nät, miljöpolitik, gemensam handelspolitik, humanitärt bistånd och statistik. Utskottet har lämnat ett utlåtande sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Det gällde kommissionens förslag till allmän uppgiftsskyddsförordning (KOM(2012) 11, utl. 2011/12:KU25). Detta utkast rörde skyddet för personuppgifter och tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:178). Tabell 4 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom område Totalt antal utkast* (fri rörlighet för unionsmedborgare) Fri rörlighet för tjänster art. 91, 100 * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade sju utkast till lagstiftningsakter men lämnade inga utlåtanden. Av sammanställningarna framgår att fyra av de utkast som finansutskottet prövade innehöll förslag om tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden. Övriga utkast innehöll förslag om etableringsrätt (1), fri rörlighet för tjänster (1), transeuropeiska nät (1), industripolitik (1) och statistik (1). Ett utkast rörde flera politikområden. Det var kommissionens omarbetade förslag till direktiv om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (KOM(2014) 167) som rörde etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. Totalt –prövade finansutskottet 69 utkast till lagstiftningsakter. Om man ser till de huvudsakliga politikområdena finner man att allra flest utkast (35) grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. förslag som gällde tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Därefter följer 16 utkast som gällde etableringsrätt och 12 utkast som innehöll förslag om statistik. Åtta utkast gällde fri rörlighet för tjänster och lika många ekonomisk och monetär politik. Därutöver grundade sig ett utkast på den s.k. flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde straffrättsligt samarbete (1), transeuropeiska nät (1), industripolitik (1) och strukturfonder (1). lämnade tolv utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. biföll utskottets förslag i samtliga fall. Tre av de utkast som ledde till utlåtanden från finansutskottet och där lämnade motiverade yttranden grundade sig på artikel 53 i EUF-fördraget, dvs. Det gäller dels kommissionens förslag till direktiv om insättningsgarantisystem (KOM(2010) 368) och kommissionens förslag om ändring av direktivet om system för ersättning till investerare (KOM(2010) 371) som avgjordes , dels kommissionens förslag till direktiv om kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 453) som avgjordes . Fem av de utkast som ledde till motiverade yttranden från på förslag från finansutskottet grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. förslagen gällde tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Det gäller dels kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 452) som prövades , dels kommissionens förslag KOM(2011) 747, KOM(2011) 877 och KOM(2012) 280 som prövades samt kommissionens förslag KOM(2013) 520 som prövades . lämnade finansutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden på området för ekonomisk och monetär politik (se KOM(2011) 821 och KOM(2012) 511). Utskottet lämnade även två utlåtanden som rörde flera politikområden, nämligen etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. Det gäller kommissionens förslag KOM(2011) 895 och 896. Tabell 5 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom finansutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 50, 52, 53 Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk och monetär politik art. 121, 126, 127, 136 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade tio utkast till lagstiftningsakter och lämnade, som nämnts, två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Av sammanställningarna framgår att sju utkast grundade sig på artikel 349 i EUF-fördraget. Denna artikel innebär att rådet kan anta särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU på grund av de permanenta nackdelar som påverkar dessa områdens ekonomiska och sociala situation. Ytterligare två utkast gällde tullsamarbetet inom EU, och ett utkast gällde bekämpning av bedrägeri. Därutöver grundade sig ett utkast på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Ett av utkasten rörde flera politikområden, nämligen tullsamarbete och bekämpning av bedrägeri. Det var kommissionens förslag till ändring av en förordning om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (KOM(2013) 796). Totalt –prövade skatteutskottet 26 utkast till lagstiftningsakter. Majoriteten av utkasten (10) grundade sig på artikel 349 i EUF-fördraget som innebär att rådet kan anta särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU. Därefter följer nio utkast som gällde skatter och avgifter, närmare bestämt harmonisering av indirekta skatter, och fyra utkast som grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget. Tre av utkasten innehöll förslag om tullsamarbete. Övriga utkast gällde tillnärmning av lagstiftning grundat på artikel 114 i EUF-fördraget (1) och bekämpning av bedrägeri (1). Två av utkasten rörde flera politikområden. Ett utkast som prövades rörde, som nämnts, både tullsamarbete och bekämpning av bedrägeri. Ett annat utkast som prövades grundades både på artikel 33 i EUF-fördraget som rör tullsamarbetet inom EU och på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. utkastet innehöll förslag om tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden. Totalt lämnade skatteutskottet fem utlåtanden . lämnade utskottet, som nämnts, två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. biföll utskottets förslag (se ovan). Ett av de förslag som ledde till ett motiverat yttrande grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget och det andra gällde tullsamarbete. Utskottet lämnade vidare ett utlåtande som gällde harmonisering av indirekta skatter. Det gällde kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (KOM(2013) 71, utl. 2012/13:SkU33). Utskottets majoritet ansåg att förslaget inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen och föreslog därför att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I utlåtandet fanns en reservation (MP, V). biföll utskottsmajoritetens förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2012/13:188). lämnade skatteutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden (utl. 2010/11:SkU37 och utl. 2011/12:SkU12). biföll båda dessa förslag. Det första utkastet som ledde till ett motiverat yttrande gällde förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, även kallad CCCTB (KOM(2011) 121) och grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Det andra av de utkast som ledde till ett motiverat yttrande grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget och innehöll förslag om en harmonisering av medlemsstaternas skatter på finansiella transaktioner (KOM(2011) 594). Tabell 6 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom skatteutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* Skatter och avgifter (harmonisering av indirekta skatter) Särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena *Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade justitieutskottet sju utkast till lagstiftningsakter. I samtliga fall ansåg utskottet att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom ett protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att av de sju utkast som justitieutskottet prövade innehöll tre utkast förslag om straffrättsligt samarbete och två om polissamarbete. Övriga utkast innehöll förslag om transportpolitik (1) och bekämpning av bedrägeri (1). Totalt –prövade justitieutskottet 51 utkast till lagstiftningsakter. En majoritet av utkasten gällde förslag inom området för frihet, säkerhet och rättvisa, varav 23 utkast gällde straffrättsligt samarbete, 12 gränskontroll och 7 polissamarbete. Ytterligare fyra utkast gällde administrativt arbete inom området för frihet, säkerhet och rättvisa, tre utkast gällde civilrättsligt samarbete, två utkast innehöll förslag om asylpolitik och två om invandringspolitik. Utöver detta gällde fyra utkast bekämpning av bedrägeri, och tre utkast grundade sig på flexibilitetsklausulen. Ytterligare två lagstiftningsutkast innehöll förslag om tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Övriga utkast gällde förslag till skydd för personuppgifter (1), bekämpning av diskriminering (1), fri rörlighet för unionsmedborgare (1), transportpolitik (1), folkhälsa (1), konsumentskydd (1), statistik (1) och administrativt samarbete (1). Totalt nio av utkasten berörde flera politikområden. Det gäller kommissionens förslag till förordning om ändring av rådets förordning om inrättande av Frontex (KOM(2010) 61) som gällde gränskontroll och administrativt samarbete inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. Det gäller även kommissionens förslag till ändrat förslag till förordning om inrättande av en byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system (KOM(2010) 93) som gällde gränskontroll, asylpolitik, invandringspolitik, straffrättsligt samarbete, polissamarbete samt administrativt samarbete inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. Det gäller också kommissionens förslag till direktiv om användning av PNR-uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott och grov brottslighet (KOM(2011) 32) som gällde straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Vidare gäller detta kommissionens förslag till förordning om allmänna bestämmelser för asyl- och migrationsfonden m.m. (KOM(2011) 752) som berörde asylpolitik, invandringspolitik, straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Det gäller också kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (KOM(2011) 753) som berörde straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Vidare gäller det kommissionens förslag till förordning om inrättande av programmet Rättigheter och medborgarskap för perioden –2020 (KOM(2011) 758) som gällde bekämpning av diskriminering, fri rörlighet för unionsmedborgare, tillnärmning av lagstiftning, folkhälsa, konsumentskydd och administrativt samarbete samt kommissionens förslag till förordning om inrättande av programmet Rättsliga frågor för perioden –2020 (KOM(2011) 759) som gällde civilrättsligt och straffrättsligt samarbete. Två av utkasten som prövades rörde också flera politikområden, nämligen administrativt samarbete och gränskontroll. Det gäller kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett system för in- och utresa som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som passerar EU-medlemsstaternas yttre gränser (KOM(2013) 95) och kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett program för registrerade resenärer (KOM(2013) 97). lämnade totalt fem utlåtanden –2014, varav två gällde gränskontroll. Övriga gällde skydd av personuppgifter (1) och bekämpning av bedrägeri (1).