bet · H301SoU7 · 2016-04-21 00:00:00 — Utredningen föreslår bl.a. en ändring i 5 kap. 4 § lagen om genetisk integritet m.m. Enligt förslaget ska ett befruktat ägg få förvaras i fryst tillstånd i högst . Ett ägg som har varit föremål för en somatisk cellkärnöverföring ska få förvaras i fryst tillstånd i högst . Rapport angående assisterad befruktning I Kommuner och Landstings rapport befruktning – Uppföljningsrapport med definitioner, rekommendationer och utvecklingsområden – behandlas bl.a. frågan om frysförvaring av embryon. Som ett utvecklingsområde anges att femårsgränsen för frysförvaring av embryon bör tas bort. Som redovisats ovan under rubriken bereds slutbetänkandet Olika vägar till föräldraskap inom . Vidare konstaterar utskottet att Kommuner och Landsting har behandlat frågan om frysförvaring av befruktade ägg i en uppföljningsrapport om assisterad befruktning. Mot denna bakgrund finns det inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om biobankslagen. Jämför reservation 35 (SD). I motion 2015/16:2846 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att genomföra förslagen i betänkandet En ny biobanks-lag (SOU 2010:81). I betänkandet lämnas förslag för att underlätta hantering och tillgängliggörande av vävnadsprover. Betänkandet En ny biobankslag (S 2008:08) överlämnade sitt betänkande En ny biobankslag (SOU 2010:81) till . Utredningen lämnar ett förslag till en omarbetning av den nu gällande lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. Bland annat ska lagen omfatta prover även från andra verksamheter än hälso- och sjukvården. Vidare ska vävnadsprover kunna samlas in och bevaras för provgivarens vård och behandling och vissa angränsande ändamål så länge provgivaren inte motsätter sig det. Provgivaren måste informeras och har kvar sin rätt till självbestämmande. När det inte är fråga om vård och behandling krävs uttryckligt samtycke. I lagförslaget anges friare former men tydligare krav för utlämnande av vävnadsprover från biobanker, och i vissa fall ska vävnadsprover kunna lämnas ut för identifiering av avlidna och för utredning av faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Förslaget innehåller ett förbud mot att vävnadsprover från biobanker som omfattas av biobankslagen används för brottsutredning. Ärendet bereds inom . Betänkandet Unik kunskap genom registerforskning (U 2013:01) överlämnade betänkandet Unik kunskap genom registerforskning (SOU 2014:45) till . Utredningen föreslår bl.a. att görs om till ett nationellt system för registrering av biobanksprover: . Enligt förslaget ska vara personuppgiftsansvarig för registret. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds inom . Som redovisats ovan bereds betänkandet En ny biobankslag inom . Enligt utskottet finns det därför inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om estetiska behandlingar. Jämför reservation 36 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2748 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att brukare och utförare ska kunna känna sig trygga och kunna verka i en miljö präglad av såväl rättssäkerhet som etisk och medicinsk säkerhet. Enligt motionären bör det bli mer ordning och reda i skönhetsbranschen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att arbeta för att den som verkar inom branschen och utför skönhetsbehandlingar och ingrepp får ett större medicinskt ansvar. I motion 2015/16:859 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett förslag om hur patientsäkerheten kan förbättras för personer som genomgår estetiska behandlingar. I motion 2015/16:3238 av (MP) begärs ett tillkännagivande om behovet av reglering i skönhetsbranschen. Betänkandet Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (S 2014:12) överlämnade betänkandet Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:100) till . I syfte att stärka skyddet för den enskilde föreslår utredningen en ny lag om kroppsbehandlingar som syftar till att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Förslaget innebär bl.a. att man • avgränsar vissa behandlingar till särskilda yrkesgrupper • inför tillståndsplikt för de verksamheter som erbjuder kroppsbehandling i syfte att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk • utser kommunen och Inspektionen för vård och omsorg till behöriga tillsynsmyndigheter • upprättar ett nationellt register över verksamheter med tillstånd. Utredningen föreslår vidare en nationell och webbaserad informationstjänst med oberoende information om kroppsbehandlingar som syftar till att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Betänkandet skickades på remiss till berörda myndigheter, organisationer, kommuner och andra intressenter. Remissvaren ska ha kommit in till (S2015/07738/FS). Som redovisats ovan bereds betänkandet Kroppsbehandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd inom . Enligt utskottet finns det därför inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om organdonation. I motion 2015/16:3104 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till ökad organdonation. Regeringen bör enligt motionären se över möjligheten att öka antalet organdonationer i och sedan återkomma till med konkreta förslag. I översynen bör ingå att dra lärdom av arbete på området. beslutade i enlighet med utskottets förslag att tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen ska åter-komma till senast innan sommaruppehåll 2012 med en redovisning av en plan för vilka åtgärder som krävs i det fortsatta arbetet i syfte att förbättra tillgången på organ och vävnader för donation. Därmed bi-föll delvis respektive avslog ett antal motioner om detta (ingen res. Betänkandet Organdonation – En livsviktig verksamhet Utredningen om donations- och transplantationsfrågor (S 2013:04) överlämnade betänkandet Organdonation – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) till . Utredningen föreslår ändringar i lagen (1995:831) om transplantation m.m. De viktigaste ändringarna innebär följande: • Det ska vara tillåtet att utreda en persons donationsvilja vid vård i livets slutskede. Det kan ske genom att sjukvårdspersonalen pratar med de anhöriga och kontrollerar i , där allmänheten kan anmäla om man vill, eller inte vill, donera organ. • Om det finns en positiv donationsvilja ska det vara tillåtet att, förutom palliativ behandling, ge viss behandling som säkerställer att patientens önskan att donera kan uppfyllas. Om patienten inte vill donera fortsätter vården med enbart palliativ behandling, dvs. Utredningen föreslår också andra åtgärder som tillsammans med lagförslagen bildar ett samlat åtgärdspaket. Betänkandet skickades på remiss till berörda myndigheter, organisationer, kommuner och andra intressenter. Remissvaren ska ha kommit in till (S2015/06250/FS). Motionsyrkanden om organdonation behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade att det ser mycket positivt på att donations- och transplantationsfrågorna utreds och ser fram emot att ta del av utredningens resultat. Motionerna avstyrktes i avvaktan på detta (s. 99, ingen res. Som redovisats ovan bereds betänkandet Organdonation – En livsviktig verksamhet inom . Enligt utskottet finns det därför inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om blodgivning. Jämför reservation 37 (SD). I motion 2015/16:3104 av (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att arbeta för att få fler att donera blod. I motion 2015/16:1608 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om att det ska vara tillåtet att ge blod . Kvaliteten och säkerheten kring hanteringen av blod och blodkomponenter som ska användas för transfusion på människor regleras av och rådets direktiv /98/EG av om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för insamling, kontroll, framställning, förvaring och distribution av humanblod och blodkomponenter och om ändring av direktiv /83/EG. Lagen (2006:496) om blodsäkerhet innehåller bestämmelser som syftar till att skydda människors hälsa när blod och blodkomponenter från människor hanteras för att användas vid transfusion eller tillverkning av läkemedel eller medicintekniska produkter. föreskrifter (SOSFS 2009:28) om blodverksamhet innehåller kompletterande föreskrifter till lagen (1995:831) om transplantation m.m. och lagen om blodsäkerhet. Författningen syftar till att med respekt för den enskilda människans integritet säkerställa att blod och blodkomponenter håller hög kvalitet och säkerhet för att förhindra att smitta eller sjukdom överförs vid användning på människor (transfusion). Av bilaga 4 framgår att en person som godkänns som blodgivare ska ha fyllt och ha god hälsa. Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om könsstympning. Jämför reservationerna 38 (SD) och 39 (V). I motion 2015/16:959 av m.fl. (V) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer för utbildning om könsstympning för personal inom hälso- och sjukvården, skolan och skolhälsovården. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur verksamheter som har specialistkompetens när det gäller kvinnlig könsstympning kan få ett utvidgat ansvar för att kunna fungera som regionala eller nationella . Av lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor framgår att ingrepp i de kvinnliga yttre könsorganen i syfte att stympa dessa eller åstadkomma andra bestående förändringar av dem (könsstympning) inte får utföras, oavsett om samtycke till ingreppet har lämnats eller inte (1 §). Den som bryter mot bestämmelsen kan dömas till fängelse i högst . Om brottet har medfört livsfara, allvarlig sjukdom eller i annat fall inneburit ett synnerligen hänsynslöst beteende ska det bedömas som grovt. Straffet för grovt brott är fängelse i lägst och högst (2 §). Bakgrund och pågående arbete Av regleringsbrevet för när det gäller anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 framgår att länsstyrelserna får ett fortsatt uppdrag att aktivt främja och lämna stöd till insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Särskild prioritet ska ges till insatser för att främja användningen av verksamma förebyggande insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttryck, t.ex. tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning. Samtliga uppdrag ska slutredovisas till () . Vidare framgår av regleringsbrevet att i får ett fortsatt uppdrag att ansvara för ett nationellt kompetensteam med tillhörande stödtelefon för att samordna och stödja arbetet för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttryck, t.ex. tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning. i får också ett fortsatt uppdrag att sprida vägledningen Våga göra skillnad – om skydd, stöd och rehabilitering av unga som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck, som riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja. I uppdraget ingår även att fortsätta spridningen av vägledningen Våga se – om stöd, vård och skydd av flickor som är eller riskerar att bli könsstympade. redovisade ett uppdrag om könsstympning med rapporten till hälso- och sjukvården om kvinnlig könsstympning. Av rapporten framgår att har tagit fram information om kvinnlig könsstympning anpassad till hälso- och sjukvårdspersonal som träffar flickor och kvinnor som är könsstympade eller riskerar att utsättas för könsstympning. publicerade även rapporten och kvinnor i som kan ha varit utsatta för könsstympning – En uppskattning av antalet (S2013/6130/FS). Ärendet bereds inom . har också tagit fram handledningsmaterialet Om könsstympning av flickor och kvinnor – ett handledningsmaterial för samhällskommunikatörer och tar nu fram ett kunskapsstöd till hälso- och sjukvården om vård, behandling och förebyggande arbete. Svar på skriftlig fråga Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:381) om regeringens arbete mot kvinnlig könsstympning uttalade statsrådet att hälso- och sjukvården bedrivs av landstingen och att de själva inom sitt ansvarsområde ska svara för hur vården utformas och vilka resurser som ska finnas tillgängliga. kompetenshöjande material och kunskapsstöd är ett viktigt verktyg för att höja kunskapen och engagemanget i landstingen för att utveckla vården på detta område. Motionsyrkanden om könsstympning behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet uttalade bl.a. att det ser mycket positivt på arbete med denna fråga. Motionerna avstyrktes (s. 104, 1 res. Som redovisats ovan har länsstyrelserna och särskilt i fått fortsatta uppdrag om könsstympning. Även på pågår arbete. Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om omskärelse. Jämför reservation 40 (SD). I motion 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om en utredning av hur åtgärder mot kvinnlig könsstympning kan anpassas för att motverka även manlig omskärelse. Lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar tillämpas på omskärelse av pojkar (1 §). Omskärelse får utföras på begäran av eller efter medgivande av pojkens vårdnadshavare och efter det att vårdnadshavaren har informerats om vad ingreppet innebär. Sådan information ska också ges till pojken om han har uppnått den ålder och mognad som krävs för att förstå informationen. Pojkens inställning till ingreppet ska så långt det är möjligt klarläggas. Ett ingrepp får inte utföras mot en pojkes vilja (3 §). överlämnade en skrivelse om omskärelse till regeringen. Skrivelsen har sin grund i ett gemensamt ställningstagande av Barnombudsmännen i , , , och , i samt nordiska barnmedicinska experter. I skrivelsen föreslås bl.a. att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att omskärelse utan medicinsk grund endast får utföras om en pojke som uppnått den ålder och mognad som krävs för att förstå informationen samtycker till ingreppet. Ärendet bereds inom . Motionsyrkanden om omskärelse behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet konstaterade att skrivelse bereds inom . Motionerna avstyrktes (s. 106, 1 res. Som redovisats ovan bereds skrivelse inom . Enligt utskottet finns det inte skäl att föregripa det pågående arbetet, varför motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om könstillhörighet. Jämför reservationerna 41 (V) och 42 (L). I partimotion 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att en offentlig ursäkt ges till de transpersoner som har tvångssteriliserats. I motion 2015/16:1392 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om ursäkt och möjlighet till skadestånd till dem som blivit utsatta för tvångssterilisering. I partimotion 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om medicinsk könskorrigering och ändring av juridiskt kön. Enligt motionärerna finns det ett angeläget behov att reformera lagstiftningen. De kommer noga följa regeringens beredning av lagstiftningsärendet och anser vidare att regeringen utan onödiga dröjsmål ska återkomma till med ett lagförslag om reviderade åldersgränser. I partimotion 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall (könstillhörighetslagen) bör ersättas av två nya lagar som reglerar frågor om juridiskt kön respektive medicinsk könskorrigering. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en ändring av juridiskt kön bör vara ett helt administrativt förfarande. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att lagstiftningen bör ändras så att möjligheten att ändra juridiskt kön omfattar såväl personer som är folkbokförda eller bosatta i som personer som har svenskt medborgarskap. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att kunskapsstöd genomförs och följs upp regelbundet. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att se över vilka riktlinjer som behöver tas fram så att sjukvården i allmänhet och mödravården i synnerhet har förmåga och kompetens att bemöta transpersoner i samband med graviditeter. Bakgrund och pågående arbete RFSL lämnade en hemställan till regeringen om ett lagförslag som skulle ge personer som genomgått sterilisering enligt den tidigare lagstiftningen rätt till ersättning (S2013/03981/FS). Ärendet bereds inom . avslog Justitiekanslern 161 anspråk på skadestånd av staten från personer som fått ändrad könstillhörighet efter sterilisering (dnr 4243-13-40 m.fl.). Enligt motiveringen kan staten varken på konventionsrättslig eller på annan grund anses vara skadeståndsskyldig gentemot sökandena med anledning av det krav på sterilisering som har gällt enligt könstillhörighetslagen. Staten svarar inte heller för eventuella skador som har uppkommit med anledning av hur hälso- och sjukvården har tillämpat steriliseringskravet i praktiken. Utredningen om åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet (S 2014:03) överlämnade betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) till statsrådet . Utredningens uppdrag har varit att utreda om åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet bör ändras. Utredningen föreslår att könstillhörighetslagen upphävs och ersätts av två nya lagar – en lag om ändring av juridiskt kön och en lag om tillståndsprövning av ingrepp i könsorganen och avlägsnande av könskörtlarna. Lagen om ändring av juridiskt kön ska reglera förutsättningarna för en ändring av en persons juridiska kön i folkbokföringen, vilket innebär att en person tilldelas ett nytt personnummer. Utredningen föreslår att ett krav för att en ung person ska ges tillstånd till ingrepp i könsorganen eller avlägsnande av könskörtlarna är att personen har fyllt . Andra förutsättningar för tillstånd är att det är förenligt med vetenskap och beprövad erfarenhet, att vårdnadshavaren samtycker och att den unge har tillräcklig mognad att själv samtycka till ingreppet. Betänkandet har remissbehandlats och remissvaren har sammanställts (S2015/418/FS). Ärendet bereds inom . redovisade uppdrag inom området könsdysfori. Könsdysfori är den medicinska benämningen på ett tillstånd som innebär ett psykiskt lidande eller en försämrad förmåga att fungera i vardagen på grund av att könsidentiteten inte stämmer överens med det registrerade könet. har tagit fram två nationella kunskapsstöd till de som utreder och behandlar könsdysfori: God vård av vuxna med könsdysfori – Nationellt kunskapsstöd samt God vård av barn och ungdomar med könsdysfori – Nationellt kunskapsstöd. Kunskapsstöden innehåller bl.a. ett fyrtiotal rekommendationer till professionen inom specialistvården och kompletteras av informationsmaterial till vårdsökande och personal. Vidare har tagit fram ett administrativt stöd vid könsbyte. Svar på skriftlig fråga Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2014/15:407) om upprättelse för transpersoner som har tvångssteriliserats uttalade statsrådet att man inom bereder det ärende med ersättningsanspråk som 2013 överlämnades av RFSL. I denna beredning ingår bl.a. att analysera de överväganden som JK redogjort för i sitt beslut samt den publicerade domen från mot . Motionsyrkanden om könstillhörighet behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att såväl RFSL:s hemställan till regeringen om ersättning som betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering bereds inom . (s. 108, 1 res. Som redovisats ovan bereds såväl RFSL:s hemställan till regeringen om ersättning som betänkandet Juridiskt kön och medicinsk könskorrigering (SOU 2014:91) inom . Vidare konstaterar utskottet att har tagit fram två nationella kunskapsstöd om könsdysfori och ett administrativt stöd vid könsbyte. Enligt utskottet finns det därför inte skäl att föreslå någon åtgärd från och motionsyrkandena bör avslås. Hälso- och sjukvård – förenklad behandling De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlades /15. Yrkandena behandlades i betänkandena /15:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt 2014/15:SoU11 Äldrefrågor. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. Nationella riktlinjer, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1778 av Per Ramhorn och (båda SD) och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:690 av (M), 2015/16:891 av (KD), 2015/16:1401 av m.fl. (S), 2015/16:1424 av (S), 2015/16:1513 av och (båda S), 2015/16:2148 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2015/16:2464 av (C) yrkande 3. Vi anser att det ska införas nationella riktlinjer som garanterar likvärdig vård för extremt tidigt födda barn. Regeringen bör uppdra åt t.ex. att ta fram sådana nationella riktlinjer. Vad vi anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vård av personer med kroniska sjukdomar, punkt 3 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi anser att en särskild nationell strategi bör utarbetas för att utveckla och förbättra hälso- och sjukvården för personer med kroniska sjukdomar så att den blir effektivare, av högre kvalitet och i högre grad involverar patienterna i vården. Regeringen bör ta fram en strategi enligt ovan. Vad vi anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Centralisering av viss avancerad cancervård, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 4. Utredningen om utveckling av högspecialiserad vård överlämnade sitt betänkande Träning ger färdighet – koncentrera vården för patientens bästa till regeringen . Betänkandet har remitterats. Vi anser att beredningen av betänkandet inte bör föregripas. Motionsyrkandet bör avslås. Väntetider i cancervården, punkt 5 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2876 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15. För att den svenska hälso- och sjukvården ska vara av internationell toppklass krävs att vi fortsätter att minska väntetiderna i vården. Regeringen bör enligt vår mening verka för kortare väntetider i cancervården i hela landet, speciellt när det gäller väntetider för barn med cancer. Det är även viktigt att satsa på efterbehandling och stöd till anhöriga. Vad vi anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förlossningsvård, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: