bet · H301KrU11 · 2016-06-01 00:00:00 — Visionen ska vara vägledande när filmpolitikens mål och ambitioner omvandlas till konkreta åtgärder och insatser. Motion 2015/16:3387 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. Mål för den nationella filmpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken. Därmed bifaller propositionens förslag om nya mål och avslår motionsyrkanden med förslag om andra eller ändrade mål. Jämför reservationerna 3 (M, C, L, KD) och 4 (SD). filmavtal formulerades mål för avtalet. Dessa utvecklades och förstärktes avtal. Bland annat formuleras en vision om att ska vara en ledande filmnation i . Det sägs vidare att det övergripande målet med ett nytt filmavtal är att främja en svensk filmproduktion av hög kvalitet och hög attraktionskraft, såväl nationellt som internationellt, samt en stark och dynamisk filmbransch. Produktionen ska vara präglad av både kontinuitet och förnyelse. Den nuvarande filmpolitiska inriktningen tar sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen om bl.a. yttrandefrihet, mångfald och tillgänglighet (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) och formulerades i propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22). Den filmpolitiska inriktningen beskrivs där med orden kvalitet, förnyelse och tillgänglighet och förtydligas i sex punkter. De statliga insatserna ska främja • produktion och utveckling av värdefull svensk film • spridning och visning av värdefull film i olika visningsformer i hela landet • ett levande filmarv som bevaras, används och utvecklas • internationellt utbyte och samverkan på filmområdet • barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skapande • jämställdhet och mångfald på filmområdet. Nationella mål för kulturpolitiken är formulerade enligt följande (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145): ”Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling.” För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor • främja kvalitet och konstnärlig förnyelse • främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas • främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan • särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Regeringen föreslår att godkänner följande nya mål för den nationella filmpolitiken: • Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet. • Allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet. • Filmarvet bevaras, används och utvecklas. • Svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet. • Barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till eget skapande. • Jämställdhet och mångfald präglar filmområdet. • Filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Den nya inriktningen på filmpolitiken innebär att staten tar ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. Det ställer nya och större krav på den politiska styrningen. Att formulera mer konkreta mål innebär enligt regeringen att styrningen blir tydligare och måluppfyllelsen lättare att utvärdera. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att målen för filmpolitiken ska fastställas av , vilket ger förutsättningar för en bred demokratisk förankring kring filmpolitiken. Ytterligare ett skäl för att fastställa filmpolitiska mål är enligt regeringen att de mål för svensk film som formulerats avtal upphör när avtalet löper ut. Vissa av dessa mål är fortfarande relevanta och har arbetats in i förslaget till nya mål för den nationella filmpolitiken. Ett flertal av målen filmavtal har emellertid en utformning som mer liknar indikatorer för att mäta måluppfyllelse, snarare än mål för en verksamhet. Flera av dessa är relevanta för filmpolitikens uppföljning, men valet av indikatorer bör enligt regeringen avgöras av efter samråd med branschen. De första sex föreslagna målen är en bearbetning av den inriktning som lades fast i propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22). Det sjunde målet är nytt och bygger på ett av förslagen i promemorian Framtidens filmpolitik (Ds 2015:31). Mål 1: Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet Filmpolitiken ska enligt regeringen bidra till att det skapas film med en sådan bredd och mångfald av berättelser att den är angelägen för alla. Värdefull svensk film ska omfatta såväl filmer med en bred målgrupp som smalare filmer som på olika sätt utmanar publiken, såväl långfilm, barn- och ungdomsfilm, kort- och dokumentärfilm som animation. Film för barn och unga ska vara särskilt prioriterad. En stark och dynamisk filmbransch, präglad av konstnärlig frihet, är avgörande för en framgångsrik produktion av värdefull svensk film. Den professionella filmproduktionssektorn ska ges goda förutsättningar att verka och utvecklas. Den nationella stödgivningen ska därför präglas av tydlighet och transparens och syfta till att stimulera kontinuitet och lång-siktighet i branschen. Mål 2: Allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet Begreppet ”film i hela landet” ska enligt regeringen vara centralt för filmpolitiken. Ett brett utbud av såväl svensk som utländsk film ska göras tillgängligt för en så stor publik som möjligt. Insatser ska vidtas som syftar till att tillgängliggöra värdefull film för alla som bor i , oavsett funktions-förmåga eller modersmål. Därigenom stärks filmens möjlighet att utgöra en arena för möten och samtal mellan människor. ”Film i hela landet” ska inkludera alla visningsfönster för film. I propositionen anges att det ska vara en självklarhet att film som fått statligt stöd ska finnas tillgänglig för publiken. Tillgången till statistik om visningsformer och publikmönster, inklusive den spridning som sker olovligt, är viktig för bedömningen av detta mål. Mål 3: Filmarvet bevaras, används och utvecklas Filmarvet är enligt regeringen en viktig del av kulturarvet i , och politiken på området bör utvecklas i nära samverkan med kulturarvspolitiken i ett brett perspektiv. Tillgängligheten till filmarvet bör så långt det är möjligt omfatta alla som bor i oavsett funktionsförmåga eller modersmål. Filmpolitiken ska bidra till digitaliseringen av filmarvet liksom till både underhåll och en väl fungerande spridningsverksamhet som kan tillgängliggöra filmarvet i hela landet och internationellt. En förutsättning för en offentligt finansierad restaurering och digitalisering av film är att denna film blir tillgänglig för visning. Film som riktar sig till barn och unga ska vara särskilt prioriterad. Mål 4: Svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet Filmpolitiken ska enligt regeringen medverka till att svensk film når ut i världen och att intresset för svenska filmskapare, skådespelare och filmarbetare fortsätter att vara stort, liksom intresset att förlägga inspelningar till . Internationellt utbyte och samverkan är av stor betydelse för såväl produktion och distribution av film som för bevarande av och tillgång till filmen som kulturarv. Svenska filmers framgång på utländska marknader kan ge väsentliga bidrag till en god ekonomi för producenter, upphovsmän och distributörer. Genom att filmen når en stor publik är den betydelsefull i främjandet av Sverigebilden. ger filmer från andra länder svensk film och svensk filmpublik nya kunskaper, nya perspektiv och inspiration. Mål 5: Barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjlighet till eget skapande Barn och unga i hela landet ska enligt regeringen, oavsett funktionsförmåga, ha goda möjligheter att se film och få kunskap om film och rörlig bild. Filmpedagogiskt arbete i skolan spelar en väsentlig roll på alla nivåer. Läro-, kurs- och ämnesplanerna för och gymnasieskolan ställer krav gällande både elevernas kunskap om och deras möjlighet att få skapa rörlig bild. Filmpolitiken ska bidra till att lärare i olika skolformer i hela landet kan erbjudas kompetensutveckling och pedagogiska verktyg för att eleverna ska ges förutsättningar att nå kunskapskraven. Det är viktigt att återkommande följa och utvärdera de insatser som görs inom ramen för filmpolitiken i syfte att utveckla det filmpedagogiska arbetet i hela landet. Mål 6: Jämställdhet och mångfald präglar filmområdet Filmpolitiken ska enligt regeringen bidra till att jämställdhet och mångfald präglar filmområdet. Filmpolitiken ska bidra till en stark inhemsk filmproduktion där det finns utrymme för en mångfald av uttryck och berättelser. Ett brett utbud av filmer från hela världen ska också visas i . Filmpolitiken ska bidra till att långsiktigt främja och upprätthålla jämställdhet och mångfald i svensk filmproduktion. Jämställdhet och mångfald i alla delar av produktionen bidrar enligt regeringen till att stärka kvaliteten i svensk film. De nationella filmstöden ska även fortsättningsvis fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Filmpolitiken ska skapa möjligheter för att en mångfald av röster får höras. Det bidrar till att stärka kvaliteten och relevansen i svensk filmproduktion och till en ökad öppenhet och förståelse mellan människor. I möts människor från olika kulturer och traditioner, med olika funktionsförmågor och erfarenheter som alla har en unik berättelse. Det samiska folkets och de nationella minoriteternas språk och kultur är en betydelsefull del av detta. Det bör återkommande analyseras vilka som får möjlighet att uttrycka sig i film både framför och bakom kameran. Mål 7: Filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet Filmens roll och betydelse i det demokratiska samhället ska enligt regeringen tydliggöras i ett eget mål. Filmen kan bidra till debatt och nytänkande, till fördjupning och ifrågasättande. Med sitt tilltal och genomslag kan den bidra till att utveckla och stärka det offentliga samtalet och därmed yttrandefriheten. Filmpolitiken ska medverka till att ett brett spektrum av ämnen, idéer och perspektiv ryms i utbudet och att utbudet är tillgängligt för många. I flera motionsyrkanden lyfts förslag om andra eller ändrade mål jämfört med regeringens förslag för filmpolitiken. m.fl. (M, C, L, KD) anser i motion 2015/16:3385 yrkande 2 att de mål som regeringen föreslår bygger på den gamla filmavtalsmodellen och att de därmed är otillräckliga. Målen är, anser motionärerna, allmänt hållna och räcker inte för att kunna utvärdera och utveckla svensk film framöver. Motionärerna begär därför att de föreslagna nationella målen ska kompletteras med mål om ökad publik, fler filmproduktioner och större tillgänglighet. I samma motions yrkande 3 begärs att de föreslagna nationella målen ska kompletteras med mål om kvalitet och förnyelse. I motionen framförs att det i propositionen saknas förnyelse i de uttalade målformuleringarna utan att detta motiveras. Motionärerna konstaterar att förnyelse är ett uttalat mål för den nuvarande nationella kulturpolitiken som helhet. Det bör också vara ett framträdande mål för filmpolitiken att bidra till förnyelse såväl av konstnärliga uttryck som av produktion och distribution. m.fl. (SD) anför i motion 2015/16:3387 yrkande 2 i denna del att yttrandefrihetsmålet bör förtydligas. I motionen framhålls att regeringens mål om hur filmproduktion kan stärka yttrandefriheten är mycket otydligt. Att uttrycka sig genom film är ett sätt att nyttja en grundlagsstadgad yttrandefrihet, men – menar motionärerna – påverkar inte yttrandefriheten som sådan. Därför behöver detta mål förtydligas, enligt motionärerna. I samma motions yrkande 3 i denna del anförs att kulturarvsfilmproduktioner bör vara ett mål för filmpolitiken. Det bör vara ett mål att levandegöra det svenska kulturarvet, inte bara genom restaurering av gamla svenska filmer, utan även genom filmatiseringar som utspelar sig i historiska svenska miljöer. I samma motions yrkande 4 begärs att det första filmpolitiska målet korrigeras. Motionärerna anser att regeringen gör en distinktion mellan bred film som är populär och smal film som utmanar publiken, vilket underförstått innebär att bred film inte utmanar publiken. Motionärerna anser att utmanande filmer inte behöver vara smala filmer och att det faktum att publiken blir utmanad inte behöver vara någon begränsning för en films publika framgångar. Utskottet konstaterar inledningsvis att en statlig filmpolitik kommer att ställa nya och större krav på politisk styrning, bl.a. när det gäller långsiktighet och insyn. När filmavtal löper ut upphör också de mål som formulerats i avtalet att gälla. Utskottet delar bedömningen att mer konkreta mål gör styrningen tydligare och måluppfyllelsen lättare att utvärdera. Genom att målen fastställs av ges förutsättningar för en demokratisk förankring av filmpolitiken. Utskottet välkomnar detta. De föreslagna målen bygger i huvudsak på den inriktning för svensk filmpolitik som lades fast i proposition 2012/13:22 Bättre villkor för svensk film. Utskottet bedömer att de föreslagna målen är relevanta och finner inte skäl att förorda de ändringar och kompletteringar som föreslås i motionsyrkandena. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet att godkänner vad regeringen föreslår i propositionen om införande av nya mål för den nationella filmpolitiken och avstyrker motionerna 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3387 (SD) yrkandena 2 och 3, båda i denna del, och yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en handlingsplan för det fortsatta arbetet med jämställdhet inom svensk film, bl.a. med hänvisning till det arbete som bedrivs på området. Jämför reservationerna 5 (M, C, L, KD) och 6 (SD). I resultatredovisning konstateras att fördelat sina stöd till ny film jämnt mellan könen utan att behöva kvotera. I Filmåret i siffror 2015 anges att för lång spelfilm med konsulentstöd är av regissörerna, av manusförfattarna och av producenterna kvinnor. Motsvarande siffror för lång spelfilm med automatstöd är , samt . Andelen filmer med en kvinna som regissör bland de fem högsta stödbeloppen till långa spelfilmer var 2015. I det fortsatta arbetet med att digitalisera filmarvet prioriteras kontinuerligt filmer gjorda av kvinnor. Därmed kan verk som har bortprioriterats men som med dagens och morgondagens ögon ger viktiga perspektiv på vår historia lyftas fram. Regeringen konstaterar i propositionen att jämställdhet och mångfald i alla delar av produktionen bidrar till att stärka kvaliteten i svensk film. I propositionen anförs vidare att detta kräver ett aktivt och uthålligt arbete, både av dem som ansvarar för fördelning av filmstödet och i filmbranschen som helhet. m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:3385 yrkande 12 ett tillkännagivande om att ta fram en handlingsplan med förslag om det fortsatta arbetet med jämställdhet i svensk film. I motionen konstateras att bredden bland svenska filmskapare avseende kön, ålder och etnisk bakgrund har förbättras . är dock andelen kvinnliga regissörer, producenter och manusförfattare knappt en tredjedel, vilket visar att mycket ännu återstår att göra på jämställdhetens område. Därför bör en handlingsplan med förslag kring det fortsatta arbetet med jämställdhet i svensk film tas fram. Det räcker inte, anser motionärerna, med vackert formulerade filmpolitiska mål om jämställdhet. Fortsatt utveckling kräver konkreta åtgärder. Motion från den allmänna motionstiden m.fl. (M) anför i motion 2015/16:2135 yrkande 3 att erfarenheterna från de senaste årens framgångsrika arbete med att göra svensk film mer integrerad och jämställd bör tas till vara och vara en del av en ny filmpolitik. Det är viktigt att filmpolitiken bidrar till att jämställdhet och mångfald präglar filmområdet. Detta kommer också till uttryck i ett av de föreslagna målen. Utskottet vill vidare peka på att enligt regeringens riktlinjebeslut ska främja jämställdhet och mångfald på filmområdet. I likhet med regeringen vill utskottet också peka på filmbranschens ansvar. I sammanhanget ska nämnas att i rapporten i siffror 2015 anför att det skedde en tydlig ökning av jämställdheten generellt inom svensk film. Det har bedrivits ett omfattande arbete för att öka jämställdhet och mångfald inom filmområdet. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. Utskottet är dock inte berett att föreslå tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:3385 (M, C, L, KD) yrkande 12 och 2015/16:2135 (M) yrkande 3. Utvärdering av jämställdhets- och mångfaldsmålen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regelbundet utvärdera jämställdhets- och mångfaldsmålen med hänvisning till bl.a. Stiftelsen Svenska Filminstitutets arbete med frågan. Jämför reservation 7 (SD). Regeringen anför i propositionen att filmpolitiken ska skapa möjligheter för att en mångfald av röster får höras, vilket bidrar till att stärka kvaliteten och relevansen i svensk filmproduktion och till en ökad öppenhet och förståelse mellan människor. I propositionen anförs vidare att det återkommande bör analyseras vilka som får möjlighet att uttrycka sig i film både framför och bakom kameran. m.fl. (V) anför i motion 2015/16:3366 yrkande 2 att regeringen bör se till att det regelbundet utvärderas hur väl jämställdhets- och mångfaldsmålen efterlevs samt att det analyseras om den förda filmpolitiken leder till ökad jämställdhet och mångfald. För att de senaste årens framsteg inte ska bli en parentes måste den föreslagna målsättningen om jämställdhet och mångfald för filmpolitiken kompletteras med en analys av hur den nya politiken påverkar kvinnors och andra marginaliserade gruppers möjligheter att inkluderas i filmbranschen på goda villkor. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av bredd och mångfald inom svensk film. Som utskottet anfört ovan är det angeläget att arbetet för att öka jämställdhet och mångfald på filmområdet fortsätter. Det är också viktigt att fortlöpande följa upp och utvärdera det arbete som bedrivs. Utskottet anser dock att detta i första hand är en fråga för . Utskottet konstaterar att sådana uppföljningar av jämställdhet inom stödgivningen har gjorts och görs regelbundet av . Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:3366 (V) yrkande 2. Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform bör utredas. bifaller därmed helt eller delvis motionsyrkanden om detta. Jämför reservation 8 (S, MP). har funnits , men Stiftelsen bildades formellt 1993. Enligt stiftelseförordnandet är det styrelsen som leder och är ansvarig för verksamheten. Styrelseledamöterna utses av regeringen. Till styrelsens uppgifter hör att utse en verkställande direktör som ansvarar för den löpande förvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. En handling är enligt tryckfrihetsförordningen allmän om den förvaras hos en myndighet och är inkommen dit, eller upprättad där. Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas genom lag, dvs. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Enligt bilagan till OSL ska all verksamhet vid Stiftelsen utom verksamhet som avser fördelning av stöd enligt filmavtalet omfattas av handlingsoffentlighet. Eftersom filmavtalet nu upphör innebär det i princip att offentligheten ökar. Regeringen anför att eftersom det kan finnas uppgifter i de bidragsansökningar som inkommer till som kan behöva omfattas av sekretess kommer regeringen att se över hur en ändamålsenlig reglering av sekretess för vissa uppgifter i verksamhet bör utformas. Regeringen kommer också att se över regleringen av verksamhet i bilagan till OSL. avser regeringen att filmpolitiken ska bli en fullt ut integrerad del av kulturpolitiken och – i likhet med de flesta andra kulturpolitiska områden – en del av statsbudgeten. Regeringens bedömning är att bör ansvara för genomförandet av den statliga filmpolitiken och fördelning av de statliga filmpolitiska stöden. verksamhet bör bedrivas med utgångspunkt i målen för den nationella filmpolitiken och regeringens styrning samt efter samråd med branschens aktörer. Detaljregleringen i regeringens styrning bör vara begränsad. Med den nya filmpolitiken kommer hela verksamhet att styras av samma mål och återrapporteringsrutiner. Regeringen anser att det skapar förutsättningar för en mer effektiv och transparent verksamhet. Att filmpolitiken får en enhetlig styrning, som i vissa delar är mindre detaljreglerad än nuvarande filmavtal, innebär, enligt regeringen, ett ökat ansvar och ökade befogenheter för . får det övergripande ansvaret att forma ett system av stöd och annan verksamhet som bidrar till att de filmpolitiska målen uppnås. För att detta ska vara möjligt krävs en nära dialog med filmbranschen. skyldighet att samråda med branschen bör därför tydliggöras. Måluppfyllelsen bör bedömas utifrån en sammanvägning och helhetsbedömning av ett flertal olika indikatorer. Utvecklingen och urvalet av indikatorer bör genomföras av efter samråd med branschen. För att stärka branschens insyn och inflytande i bör det enligt regeringen införas särskilda råd med syfte att bistå i utformningen av de filmpolitiska stöden och att vara rådgivande i institutets arbete. Regeringen gör bedömningen att bör utse ledamöterna i råden. Dessa bör bestå av personer med stort kunnande om film och filmbranschen, förutom alla det nuvarande filmavtalets parter, exempelvis kreatörernas organisationer, de regionala produktionscentrumen, filmfinansiärer och företrädare för nya visningsformer, bedömer regeringen att det som utgångspunkt bör finnas tre råd: Rådet för utveckling och produktion, Rådet för spridning och visning samt Rådet för filmkulturella frågor. Råden ska ha en tydlig koppling till de stödformer som föreslås. Regeringens bedömning är att även fortsättningsvis bör vara en stiftelse. I propositionen anförs att dagens styrning av bedöms vara i linje med styrning av en myndighet och att även regler om t.ex. upphandling och handlingsoffentlighet är desamma. Förutom att den nuvarande regleringen av verksamheten gör att betraktas som en myndighetsliknande organisation kan en ombildning innebära negativa konsekvenser kostnadsmässigt och för bl.a. personal, fastighetsförvaltning och samlingar. Regeringen anför att stiftelseformen i sig inte utgör hinder för regeringen att tydliggöra och förstärka styrningen av den statliga filmpolitiken. Regeringen anser att det saknas tungt vägande skäl för att ombilda till en myndighet men att frågan vid behov kan aktualiseras längre fram. m.fl. (M, C, L, KD) anför i motion 2015/16:3385 yrkande 5 att roll och framtida organisationsform bör utredas. Motionärerna anför en ny filmpolitik också borde innebära att en ny organisation för svensk film i dess helhet utreds. I motionen anförs att regeringen valt att ge ett mäktigt filminstitut ännu mer makt genom att det vid sidan av sin vanliga verksamhet också ska utse personer i de tre branschråden. Därtill ska ta fram de målindikatorer efter vilka den egna verksamheten ska utvärderas. Detta innebär, menar motionärerna, mer makt till och en större byråkratisk överbyggnad kring hela skapandeprocessen. Det rimliga är i stället att göra en ordentlig utvärdering av framtid givet de nya förutsättningarna. m.fl. (SD) framför i motion 2015/16:3387 yrkande 5 att riskerar att omvandlas till en politiskt färgad institution eftersom regeringen tillsätter samtliga nio ledamöter till . Därtill ska den av regeringen tillsatta styrelsen utse ledamöterna i de rådgivande råden.