bet · H301TU19 · 2016-05-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät och förslag till ändringar i väglagen, ledningsrättslagen, lagen om elektronisk kommunikation och . Den nya lagen innehåller bestämmelser om bl.a. tillträde till fysisk infrastruktur, samordning av bygg- och anläggningsprojekt och bestämmelser om information och öppenhet i syfte att underlätta och påskynda utbyggnaden av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft förutom ändringarna i som ska träda i kraft . Vidare föreslår utskottet att avslår yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden om delaktighet i informationssamhället, tillgång till elektroniska kommunikationstjänster och olika regleringsfrågor m.m. med hänvisning till bl.a. vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät. Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Billigare utbyggnad av bredbandsnät Tillgång till elektronisk kommunikation Teknikskiftet i delar av det fasta telefonnätet Statens innehav av digital infrastruktur 1.Tillgång till bredband, punkt 3 (M, C, L, KD) 2.Tillgång till bredband, punkt 3 (SD) 3.Tillgång till bredband, punkt 3 (V) 4.Stöd till utbyggnad av it-infrastruktur, punkt 4 (C) 5.Telefoni och mobiltäckning, punkt 5 (M, C) 6.Telefoni och mobiltäckning, punkt 5 (V) 7.Bredbandskoordinatorer, punkt 6 (KD) 8.Vissa regleringsfrågor, punkt 7 (M, C, L, KD) 9.Statens innehav av digital infrastruktur, punkt 9 (M, C, L, KD) 10.Roaming, punkt 10 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Billigare utbyggnad av bredbandsnät antar regeringens förslag till 1. lag om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, 2. lag om ändring i väglagen (1971:948), 3. lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144), 4. lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation med den ändringen att 7 kap. 10 § första stycket punkt 1 ska ha följande lydelse: "1. tvisten har samband med skyldigheter som följer av denna lag eller av föreskrifter, tillståndsvillkor eller beslut om förpliktelser som meddelats med stöd av lagen eller som följer av rättsakter som avses i 1 § andra stycket eller 3 a § första stycket 1, eller", 5. lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2015/16:73 punkterna 1–5. 2015/16:840 av Serkan Köse (S), 2015/16:1942 av (M) och 2015/16:2441 av (C) yrkande 9. 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 4 i denna del och 5, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:734 av (M) yrkande 2, 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del, 2015/16:845 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 22 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Stöd till utbyggnad av it-infrastruktur 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6, 2015/16:2188 av m.fl. (S), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 4 (C) 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del, 2015/16:486 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:554 av och (båda S), 2015/16:603 av och (båda S), 2015/16:606 av m.fl. (S), 2015/16:825 av (S) yrkande 2 i denna del, 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Reservation 5 (M, C) Reservation 6 (V) 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 7 (KD) 2015/16:86 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2015/16:142 av (S), 2015/16:497 av (S), 2015/16:1086 av (M) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 23. Reservation 8 (M, C, L, KD) Teknikskiftet i delar av det fasta telefonnätet 2015/16:1256 av (M). Statens innehav av digital infrastruktur 2015/16:825 av (S) yrkande 1 och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 24. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 27. Reservation 10 (M, C, L, KD) 2015/16:1470 av m.fl. (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), Boriana (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät. Propositionen syftar till att i svensk rätt införliva bestämmelser som följer av och rådets direktiv /61/EU om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (utbyggnadsdirektivet). Inom utarbetades därför promemorian Billigare utbyggnad av bredbandsnät som därefter remissbehandlades. Regeringen beslutade att begära Lagrådets yttrande med anledning av promemorian. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets synpunkter. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Inga följdmotioner har väckts med anledning av regeringens proposition. I betänkandet behandlar utskottet även ett femtiotal motionsyrkanden om it-politiska frågor från den allmänna motionstiden . En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. informerade Post- och () generaldirektör utskottet om bl.a. aktuella telefoni- och bredbandsfrågor. informerade tjänstemän från utskottet om vissa it-politiska initiativ inom EU som arbetar med, och i samband med utskottets sammanträde informerade PTS om arbetet med tilldelning av spektrum i 700 MHz-bandet. Regeringens proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät har tillkommit mot bakgrund av EU:s direktiv /61/EU om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation, det s.k. utbyggnadsdirektivet (i andra sammanhang även kallat grävdirektivet). Bestämmelserna i direktivet ska bidra till att målen för EU:s digitala agenda uppnås. I agendan sätts målet att alla i bör ha tillgång till grundläggande bredband , och ambitionen är att alla EU-medborgare 2020 ska ha tillgång till internethastigheter som överstiger /s, och att av de europeiska hushållen ska abonnera på internetförbindelser på över /s. Med grundläggande bredband avser att det ska finnas en samhällsomfattande bredbandstäckning som baseras på en kombination av fasta och trådlösa nät. Som ett led i arbetet för att nå målen i den digitala agendan presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till förordning om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. Efter förhandlingar om förslaget antog och rådet rättsakten i form av ett direktiv. Det övergripande syftet med direktivet är att sänka kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsbredband, vilket ska bidra till en ökad digitalisering av den offentliga sektorn och på så sätt skapa en digital hävstångseffekt inom alla ekonomiska sektorer. Trots de framsteg som gjorts inom EU på området anser kommissionen att det fortfarande investeras för lite i utbyggnaden av höghastighetsbredband men också att utbyggnaden kan underlättas om investeringskostnaderna blir lägre. I utbyggnadsdirektivet fastställs minimirättigheter och minimiskyldigheter som gäller inom hela EU för att främja utbyggnaden av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation och samordning mellan olika sektorer i linje med den digitala agendan för . Målsättningen med direktivet är att uppnå ett mer resurseffektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur för bredband men även att skapa bättre förutsättningar för effektiva tillståndsprocesser för att anlägga nät och bättre möjligheter till samförläggning av infrastruktur. Utbyggnadsdirektivet täcker i huvudsak följande fem områden: • Bestämmelser om tillträde till befintlig fysisk infrastruktur med rättigheter och skyldigheter för tillträde till olika typer av infrastruktur. Detta ska möjliggöra en högre grad av gemensamt utnyttjande av befintlig infrastruktur och därmed minska kostnaderna för grävning i samband med utbyggnad av höghastighetsnät. Direktivets bestämmelser riktar sig därför inte bara till tillhandahållare av allmänna kommunikationsnät utan också till innehavare av annan infrastruktur, t.ex. infrastruktur som används för el- eller transporttjänster. • Bestämmelser om samordning av bygg- och anläggningsprojekt som ska ge betydande besparingar och begränsa olägenheterna för det område som påverkas av utbyggnaden av höghastighetsnät. • Bestämmelser om öppenhet och insyn för att erbjuda tillgång till nödvändig information inför ett eventuellt tillträde till och samordning av bygg- och anläggningsprojekt. • Bestämmelser om utrustning i byggnader och tillträde till utrustning för att reglera hur såväl nyproducerade byggnader som byggnader som genomgår renoveringar ska utrustas i syfte att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsbredband. • Information om tillståndsprocesser som krävs för att underlätta för den som vill bygga ett bredbandsnät och en tidsgräns inom vilken tillstånd ska ges för att påskynda processen. I proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät föreslår regeringen en ny lag för att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv /61/EU om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. Direktivet syftar till att sänka kostnaderna för utbyggnad av nät för såväl fast som trådlöst bredband. Detta görs genom att befintlig fysisk infrastruktur ska nyttjas för utbyggnad genom samordning av bygg- och anläggningsprojekt och genom att byggnader utrustas med infrastruktur för att underlätta installation av bredband. Vid sidan av den föreslagna lagen om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät föreslås även ändringar i väglagen (1971:948), ledningsrättslagen (1973:1144), lagen om elektronisk kommunikation (2003:389) och (2010:900). Enligt den nya lagen ska den som tillhandahåller ett allmänt kommunikationsnät eller viss infrastruktur vara skyldig att under vissa förutsättningar låta den som bygger ut bredbandsnät få tillträde till infrastrukturen. Vidare innebär lagen att ett offentligt organ som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt i vissa fall är skyldigt att samordna projektet med utbyggnad av bredbandsnät. Detsamma gäller den som annars utför ett sådant projekt om det helt eller delvis är finansierat av offentliga medel. Lagen innehåller även bestämmelser om tvistlösning och tillsyn. Vidare ska det finnas en informationstjänst genom vilken den som bygger ut bredbandsnät ska kunna få kännedom om befintlig fysisk infrastruktur och om planerade och pågående bygg- och anläggningsprojekt. Regeringen föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft utom ändringen i som föreslås träda i kraft . Billigare utbyggnad av bredbandsnät Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät och till ändringar i väglagen, ledningsrättslagen, lagen om elektronisk kommunikation och . Utskottet bedömer att den fortsatta bredbandsutbyggnaden härigenom kommer att underlättas och göras mer kostnadseffektiv. Lagens syfte och omfattning I proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät föreslår regeringen att antar en ny lag om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät för att därigenom i svensk rätt införliva och rådets direktiv /61/EU om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. Syftet med den nya lagen är att underlätta utbyggnaden av bredbandsnät, vilket ska åstadkommas genom att främja en gemensam användning av befintlig fysisk infrastruktur och genom en effektivare utbyggnad av ny fysisk infrastruktur så att bredbandsnät kan byggas till en lägre kostnad. Regeringen påpekar inledningsvis att lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, redan innehåller ett antal bestämmelser om tillträde till infrastruktur. Det övergripande syftet med LEK är att ge enskilda och myndigheter tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte i fråga om urval av elektroniska kommunikationstjänster och deras pris och kvalitet. Den bakomliggande tanken är att målsättningarna i huvudsak ska uppnås med hjälp av en väl fungerande marknad, och därför är LEK till övervägande del en konkurrensfrämjande lag även om den också innehåller vissa andra typer av bestämmelser. Utbyggnadsdirektivets syfte är dock inte tänkt att i första hand uppnås genom att främja konkurrens på marknaden. I stället är det utbyggnaden av höghastighetsnät som är det centrala, vilket ska uppnås genom de åtgärder som anges i direktivet. Bestämmelserna i utbyggnadsdirektivet och LEK riktar sig inte heller mot samma grupp av intressenter. LEK gäller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster med tillhörande installationer och annan radioanvändning. Utbyggnadsdirektivet berör däremot aktörer i många olika branscher och således inte enbart aktörer inom området elektronisk kommunikation. Regeringen preciserar att den nya lagen inte ska tillämpas i fall som redan regleras genom LEK, t.ex. i fråga om bredbandsutbyggarens tillträde till befintlig infrastruktur, samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av den fysiska infrastrukturen. Vidare förtydligas att den nya lagen inte omfattar , Säkerhetspolisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Försvarsmakten, () och . Tillträde till fysisk infrastruktur En avgörande bestämmelse i den föreslagna lagen är att en nätinnehavare blir skyldig att på rättvisa och rimliga villkor medge tillträde till fysisk infrastruktur på begäran av en bredbandsutbyggare. Med nätinnehavare avses i lagförslaget den som tillhandahåller ett allmänt kommunikationsnät som vägar, hamnar, järnväg, flygplatser eller en infrastruktur som exempelvis el-, gas-, vatten- och fjärrvärme. Enligt lagförslaget ska nätinnehavaren ha rätt till viss ersättning för de kostnader som uppstår i samband med att tillträde medges till innehavarens infrastruktur. Regeringen anser att ersättningen bör vara rättvis och icke-diskriminerande, i likhet med övriga villkor för denna typ av tillträde. Med fysisk infrastruktur avses passiva nätdelar som är avsedda att rymma andra nätdelar utan att själva bli aktiva. Det handlar om t.ex. kanalisationer, , tillsynsbrunnar, kopplingsskåp, byggnader eller ingångar till byggnader, antenninstallationer, torn och stolpar. Fysisk infrastruktur innefattar således många olika typer av infrastruktur. Det ska vara nätinnehavarens ansvar att söka sådana tillstånd som krävs för att tillträdet ska kunna realiseras och som bredbandsutbyggaren inte själv kan söka. Nätinnehavaren ska få avslå en begäran om det begärda tillträdet inte är rimligt. En begäran om tillträde ska vara skriftlig och innehålla en redogörelse för utbyggnaden i de delar som är relevanta i förhållande till begäran om tillträde samt en tidsplan för utbyggnaden. Nätinnehavaren ska senast efter mottagandet av en fullständig begäran om tillträde skriftligen meddela bredbandsutbyggaren om begäran medges eller avslås. Meddelandet ska även innehålla nätinnehavarens villkor för tillträde eller de omständigheter som nätinnehavaren hänvisar till för att avslå begäran. Som skäl för att med lagens stöd ge en bredbandsutbyggare tillträde till befintlig fysisk infrastruktur anför regeringen att detta kan sänka kostnaderna väsentligt för utbyggnad av såväl fast som trådlöst bredbandsnät. Det kan t.ex. handla om att installera basstationer eller annan utrustning i någon annans , torn eller stolpar eller om att lägga ned fiberkablar eller andra delar av ett bredbandsnät i någon annans kanalisation. En möjlighet att utnyttja sådan infrastruktur medför att bredbandsutbyggaren inte behöver gräva ned eller anlägga egen kanalisation, vilket minskar kostnaderna i samband med utbyggnaden. Dessa kostnader kan annars vara betungande när bredbandsnät ska anläggas och också vara avgörande i bedömningen om det är lönsamt att bygga ut ett bredbandsnät eller inte. Om nätinnehavaren och bredbandsutbyggaren inte når en överenskommelse om tillträde ska, om någon av parterna begär det, en utpekad tvistlösningsmyndighet pröva tvisten. Beslutet ska meddelas senast efter att en fullständig begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra särskilda omständigheter. I anslutning till tillträdesregleringen föreslås också en ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) som rör andrahandsupplåtelse av kanalisation. Samordning av bygg- och anläggningsprojekt En annan central bestämmelse i direktivet är den som reglerar frågan om skyldigheten att samordna bygg- och anläggningsprojekt för att därigenom underlätta utbyggnaden av bredbandsnät. Regeringen föreslår därför att en nätinnehavare som är ett offentligt organ och som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt på rättvisa, icke-diskriminerande och öppet redovisade villkor ska medge samordning av projektet och en bredbandsutbyggares projekt, om bredbandsutbyggaren begär det. Detsamma gäller för en nätinnehavare som utför ett bygg- eller anläggningsprojekt som finansieras helt eller delvis med offentliga medel. Om den begärda samordningen inte är rimlig, ska nätinnehavaren få avslå begäran. En begäran om samordning ska vara skriftlig och innehålla en redogörelse för bredbandsutbyggarens bygg- eller anläggningsprojekt i de delar som är relevanta för samordningen. En sådan begäran ska lämnas senast en månad innan nätinnehavaren ansöker om nödvändiga tillstånd hos behöriga myndigheter. Nätinnehavaren ska senast efter mottagandet av en fullständig begäran om samordning skriftligen meddela bredbandsutbyggaren om begäran medges eller avslås. Meddelandet ska innehålla villkoren för samordningen eller de omständigheter som nätinnehavaren hänvisar till för att avslå begäran. I lagförslaget anges dock vissa undantag från en nätinnehavares skyldighet att samordna bygg- och anläggningsprojekt. Skyldigheten ska inte gälla för bygg- och anläggningsprojekt av mindre betydelse, och den ska inte heller gälla om projektet rör fysisk infrastruktur som stöder samhällsviktig verksamhet om en samordning kan påverka verksamhetens funktion negativt eller om samordningen kan skada allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt. Vidare föreslås att om en nätinnehavare och en bredbandsutbyggare inte når en överenskommelse om samordning ska, om någon part begär det, tvistlösningsmyndigheten pröva tvisten. Myndigheten ska avgöra tvisten. Beslut ska meddelas senast efter det att begäran kom in till myndigheten, om inte är nödvändig med hänsyn till tvistens omfattning eller andra särskilda omständigheter. Bestämmelser om information och öppenhet En viktig förutsättning för att underlätta utbyggnaden av bredbandsnät är tillgången till information och öppenhet. Mot denna bakgrund vill regeringen kunna utse en myndighet som ska ansvara för en informationstjänst för utbyggnad av bredbandsnät genom vilken information om nätinnehavares fysiska infrastruktur och planerade och pågående bygg- och anläggningsprojekt kan göras tillgänglig elektroniskt för bredbandsutbyggare. Informationstjänsten ska också innehålla upplysningar om andra liknande tjänster där sådan information finns tillgänglig. Informationstjänsten ska även innehålla information om tillstånd som kan behövas vid utbyggnad av bredbandsnät och hur man ansöker om sådana tillstånd. Den nya lagen om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät ska även göra det möjligt för en bredbandsutbyggare att begära av en nätinnehavare att få tillgång till information om nätinnehavarens fysiska infrastrukturs lokalisering och sträckning, typ, nuvarande användning och kontaktuppgifter. En sådan begäran om information ska vara skriftlig och ange vilket geografiskt område som begäran avser. Nätinnehavaren ska på proportionella, icke-diskriminerande och öppet redovisade villkor göra informationen tillgänglig för bredbandsutbyggaren senast efter att begäran togs emot. Om informationen finns tillgänglig genom informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät, ska skyldigheten att lämna information kunna fullgöras genom att bredbandsutbyggaren hänvisas dit. Nätinnehavaren ska få begränsa tillgången till informationen till följd av tystnadsplikt eller, om det är nödvändigt, med hänvisning till nätets driftssäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt, folkhälsa eller affärs- och driftsförhållanden. I det allmännas verksamhet ska i stället offentlighets- och sekretesslagen tillämpas. Vidare föreslås i propositionen att en bredbandsutbyggare ska ha rätt att begära av en nätinnehavare att på plats få undersöka sådan fysisk infrastruktur som bredbandsutbyggaren senare kan komma att begära tillträde till. En sådan undersökning ska medges på proportionella, icke-diskriminerande och öppet redovisade villkor. Nätinnehavaren får avslå bredbandsutbyggarens begäran om den begärda undersökningen inte är rimlig. Begäran ska vara skriftlig och ange vilken infrastruktur som avses. Om begäran beviljas, ska undersökningen utföras senast efter att begäran togs emot. Nätinnehavaren får begränsa undersökningen till följd av tystnadsplikt eller, om det är nödvändigt, med hänvisning till nätets driftssäkerhet, allmän säkerhet, totalförsvaret eller säkerhet i övrigt, folkhälsa eller affärs- och driftsförhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället offentlighets- och sekretesslagen. I fråga om öppenhet och insyn när det gäller bygg- och anläggningsprojekt och den därtill sammanhängande skyldigheten att lämna information föreslår regeringen att en nätinnehavare som är ett offentligt organ och som planerar eller utför ett bygg- eller anläggningsprojekt ska vara skyldig att göra minimiinformation om projektet tillgänglig via informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät eller någon annan elektronisk tjänst. Detsamma ska gälla en nätinnehavare som planerar eller utför ett bygg- eller anläggningsprojekt som är helt eller delvis offentligt finansierat. Informationen ska göras tillgänglig i sådan tid att en bredbandsutbyggare kan begära samordning av bygg- och anläggningsprojekt. Nätinnehavaren ska uppdatera informationen från det att en förändring inträffat. Med minimiinformation avses lokalisering och typ av projekt, berörda delar av nätet, beräknat datum för inledning av projektet och projektets varaktighet samt kontaktuppgifter till nätinnehavaren. En nätinnehavare ska även vara skyldig att på skriftlig begäran från en bredbandsutbyggare ge minimiinformation om ett planerat bygg- eller anläggningsprojekt, oavsett hur detta finansieras. Nätinnehavaren ska på proportionella, icke-diskriminerande och öppet redovisade villkor tillhandahålla informationen via informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät från mottagandet av begäran. Det ska i begäran framgå vilket geografiskt område som begäran avser. Skyldigheten gäller i förhållande till ett bygg- eller anläggningsprojekt för vilket tillstånd har beviljats, tillstånd har sökts eller för vilket nätinnehavaren avser att ansöka om tillstånd . När det gäller bygg- eller anläggningsprojekt som inte kräver något tillstånd ska nätinnehavaren lämna information om de bygg- och anläggningsprojekt som nätinnehavaren planerar att påbörja . Nätinnehavaren ska uppdatera informationen senast efter att en förändring inträffat. Om nätinnehavaren har gjort informationen tillgänglig elektroniskt genom någon annan elektronisk tjänst än informationstjänsten för utbyggnad av bredbandsnät, kan skyldigheten fullgöras genom att bredbandsutbyggaren hänvisas dit.