bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Det tycker vi att man bör ha när det är högkonjunktur. Det konstaterar alla möjliga instanser som kritiserar just detta. , och var ute och kritiserade det. Om man inte tar ansvar för att man ska ha en budget i balans kan man blåsa på med hur mycket pengar som helst överallt. Då räcker pengarna till precis allting. Vi har en lite annan grundläggande syn på konkurrenskraft. och vill gärna stödja och ge bidrag och tror att det är på det viset man skapar konkurrenskraft. Vi är övertygade om att konkurrenskraften finns där i grunden. Det som behöver göras är att lyfta det ok av höga skatter, krångliga regler och särkrav från axlarna på de näringsidkare som vi har i landet. Om man lyssnar på miljöorganisationer och många som är med i klimatdebatten hör man att många talar om att köttkonsumtionen har en del i detta. Varken regeringen eller jag pekar och säger att man ska göra si eller så. Vi tror på att om man informerar allmänheten på ett bra sätt har människor möjlighet att välja vad de ska äta och vad de tycker är bra för miljön. Det skapar också ett stort utrymme för att köpa svenskt kött. Där har bönder en stor möjlighet att öka sin produktion fastän köttkonsumtionen ska minska. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det är 300 miljoner som ni minskar på det här området. Man kan säga att det är struntpengar. Men det är en oerhört stor andel av de pengar som finns för de här satsningarna inom jordbruket. Ni talar om budget i balans. Borde inte titta på när ni sänkte skatten med många miljarder och lånade till varenda krona i den skattesänkningen? Vi har snart en budget i balans. De pengar vi använder och lånar är till för investeringar i det svenska samhället. De skänker vi inte bara ut och kastar bort. Vi vill satsa på och framtid, skapa jobb och sysselsättning, bättre skola och bättre sjukvård. Det finns mycket att använda pengarna till och kanske för att rätta till lite skevheter. Jag vill ställa frågan igen till : Hur kan du få det till att en minskning med 95 miljoner till exportsatsningar är en satsning? Enligt all läsförståelse som finns borde det rimligtvis vara att ni minskar och drar undan pengar för att öka exporten. Låt mig börja med spåret om köttet. Till en början låter det som att vi skulle kunna vara ganska överens. Det är vi nog delvis i detta. Det är huvudsakligen ett individuellt ansvar hur man konsumerar. Jag kan hålla med om att varje individ bör ta det ansvaret själv och fundera på vad man äter och ha en bra balans. Många skulle säkert behöva dra ned på konsumtionen av vissa produkter. Det som blir problem är när man diskuterar, och som ofta sker i debatten, styrmedel såsom köttskatt. Då riskerar effekten att bli just den som jag tror att inte vill. Man riskerar att det får som konsekvens att det slår extra hårt mot svensk produktion. Svenskt kött är en premiumprodukt. Det kostar mer än importerat eftersom det är högre kvalitet. Svenska konsumenter är i stor utsträckning beredda att betala för det mervärdet. Men höjer man priset ytterligare kommer en större andel att välja bort det för billigare importerat. Då har vi heller inte nått någon miljöeffekt eftersom det importerade oftast har större miljöpåverkan. Så var det med den saken. Vi återgår till budgeten. Trots skattehöjningar på 40 miljarder på jobb och tillväxt lyckas regeringen inte att presentera en budget i balans. Det är skattehöjningar som vi huvudsakligen säger nej till. Vi har ändå en budget i balans. Jag upprepar att skillnaden i våra budgetförslag på det här området är 0,3 miljarder. Det klingar ganska falskt när regeringen nu talar om att Alliansen hade stora underskott. Det var under lågkonjunktur då det brukar vara legitimt att man gasar på för att öka konsumtionen. Det var dessutom så att Socialdemokraterna under samtliga år levererade budgetmotioner där man använde mer pengar än vad alliansregeringen gjorde. Underskotten hade varit ännu större om ni hade fått bestämma. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Apropå den tidigare debatten tycker jag inte att man blir riktigt trovärdig när man talar om vikten av att vi ska konsumera och äta hållbarare och sedan säger att vi politiker inte har något ansvar utan att det helt och håller är individens ansvar. Jag undrar om också tycker att vi politiker inte har det minsta ansvar för exempelvis hur mycket bil det svenska folket kör. Det är en intressant jämförelse. Den svenska köttkonsumtionen står för ungefär lika stora klimatutsläpp som de ungefär 4,5 miljoner bilar som vi har. Där tycker jag att vi ändå är ganska överens. Vi måste minska utsläppen från massbilismen. Vi måste hitta sätt för människor att transportera sig på ett hållbarare sätt. Varför skulle vi inte kunna vara överens om att också hjälpa svenska folket att konsumera mat på ett hållbarare sätt? Jag noterar också att avfärdar den öronmärkta satsningen på till ekologisk mat. Det är tråkigt. Jag skulle egentligen vilja prata skog med . Det finns en satsning i betänkandet på för att skogsbruket ska bli hållbarare. I korthet går det ut på att skogsägare ska kunna få bidrag för att sluta naturvårdsavtal eller biotopsskyddsavtal med svenska myndigheter för att mer skog ska kunna skyddas. Det är väldigt viktigt om vi ska nå våra miljömål om levande skogar, ett rikt växt- och djurliv och även uppnå våra internationella åtaganden. Det gäller till exempel Nagoyamålsättningen att vi ska skydda av vår landareal. Men avfärdar detta och drar i betänkandet ned för att skydda mer skog. Varför gör ni så, ? Jag tackar för frågorna. Vi börjar även här med köttfrågan. Jag håller med om att politiken visst kan ha ett ansvar även för konsumtionen, åtminstone till viss del, när vi ser att konsumtionen också har externa effekter som påverkar andra. Det kan vara riktigt att politiken tar ett ansvar. Det gör vi också i de delar vi kan. Vi tar till exempel ansvar för hur köttproduktionen ser ut i . Vi ställer krav i som är betydligt hårdare än på andra håll, vilket innebär att den svenska köttproduktionen är betydligt mer miljövänlig. Det är också det som är motivet till att vi bör undvika att hamna i en situation där svensk köttproduktion slås ut och konkurreras ut av importerat kött. Det är vad man riskerar om man börjar tala om ett verktyg som köttskatt. Det tror jag att man måste se. Jag tror nog att menar väl. Men effekten av ett sådant styrmedel kan bli en helt annan än den jag tror att har tänkt sig, det vill säga att den köttproduktion som försvinner är den svenska och inte den importerade. Då har vi inte uppnått någonting. När det gäller skogen stämmer det att vi har en budget där vi lägger en lägre summa än vad regeringen gör. Det är 105 miljoner lägre än de 322. Vi gör helt enkelt en annan prioritering där. Det är viktigt att det ska vara balans mellan produktionsmål och miljömål. Vi tycker att det finns en slagsida mer åt miljösidan i det sätt som regeringen arbetar här, vilket skapar problem för produktionen i skogsbruket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi hör detta från skogsägarna. Jag nämnde ett par exempel på detta i mitt anförande med olika begränsningar som man upplever successivt läggs på skogsbruket. Vi tycker inte att man behöver ytterligare dra på detta. Vi drar inte ned budgeten till noll, naturligtvis, utan den är fortfarande över 200 miljoner. Men man kan göra en annan prioritering . Det blir en smått absurd diskussion då anför saker som inte finns i betänkandet. Det är inte någon som föreslår en köttskatt. Däremot vill vi ha en hållbarare livsmedelskonsumtion. Vi talar inte om att det är något fel på den svenska produktionen eller någonting sådant. Det handlar om en hållbarare livsmedelskonsumtion. Det finns ett politiskt ansvar att ta här. För att återgå till skogsfrågorna tycker jag att detta är intressant. brukar vara ett av de partier som talar om vikten av att hjälpa de privata skogsägarna för att kunna bedriva ett mer hållbart skogsbruk. Vi anslår mer i budgeten. Vi har för att man ska kunna skydda mer skog. Det är många privata skogsbrukare som vill kunna göra det. kan de göra det, och de kan få ersättning i form av naturvårdsavtal om de sluter sådana. De får pengar för det. Det är precis det som pengarna är avsatta till. Varför går emot det? Varför drar ned på anslaget när vi vet att intresset där ute för att bedriva ett hållbart skogsbruk och skydda mer skog är stort? Vi har alla ett ansvar för att värna miljömålet om ett rikt växt- och djurliv. Vi har mängder med arter som är akut hotade. Den vitryggiga hackspetten är ett sådant exempel. Hur ska vi kunna skydda denna fågel och andra fåglar, för den delen, lavar och mossor om de inte har några miljöer att leva i, ? Det är det som frågan handlar om. Vi måste skydda mer skog så att utrotningshotade arter har någonstans att leva. Det går ni emot. Ni drar ned med . Varför gör ni så, ? Låt oss ta frågan om köttet först. Det stämmer att det inte finns något förslag om köttskatt i budget som det är . Det var jag också tydlig med i mitt anförande: Det finns inte något sådant. Men när frågan ändå lyfts här i replikerna undrar man vilka styrmedel det egentligen är som regeringssidan och regeringens stödpartier i så fall tänker på. Det räcker ju inte med att bara prata om detta, utan man måste mena någonting med det man säger. Menar man bara att det är information så att konsumenterna kan välja? I så fall är vi helt överens. Men jag har uppfattat att det finns en helt annan ambition från vänstersidan, det vill säga att man vill styra på ett annat sätt. Då är jag rädd att man landar fel. Det handlar inte om en köttskatt just . Det är vi överens om, och jag tycker att det är bra att det inte finns något sådant förslag. Det är lite avslöjande när man lyssnar på när han talar om skogen. Han talar om att man ska hjälpa skogsägarna, och han talar om att de ska få bidrag. Detta är klargörande när det gäller den skillnad som finns i synen på politiken generellt från allianssidan och från vänstersidan. Vi tror inte att det i första hand är bidrag som näringarna behöver generellt - inte de gröna näringarna och inte heller skogsägarna. Det är inte bidrag som kommer att göra att skogen fungerar bättre. Det som behövs är stärkt konkurrenskraft. Det är sänkta kostnader, och inte höjda kostnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Regeringen höjer skatterna med 40 miljarder på jobb och tillväxt. Det är klart att det tynger ned alla näringar - även skogsnäringen. Det handlar om regelbördan och vilka möjligheter man har när man av olika skäl inte får avverka. Detta är en tendens vi har sett . Vi hör från skogsägarna att de uppfattar att äganderätten urholkas och att det blir allt svårare att driva ett effektivt jordbruk. Jag tycker att det är ett stort problem, och det är tråkigt att inte ser det. Jag tackar för anförandet av . Han nämner ganska bra förslag som vill driva. Mycket av politiken liknar den som driver och har drivit. Han talar om enklare regler, minskade skatter och åtgärder mot myndigheternas moderna variant av baggböleri. Han nämner artskyddsförordningen och att nu kanske äntligen tänker att man måste se över dieselskatterna för jordbruket. Om man ser på budgeten som sådan ser man dock tyvärr att satsar betydligt mindre. Man tar 300 miljoner från utgiftsområde 23. Det handlar bland annat om en hel del satsningar på skog och även export som vi tycker är intressant. Alliansen talar mycket om att man vill göra satsningar och så vidare. Det är lite svårt att uppleva det så, även om man skulle tillgodoräkna sig dieselskatterna. Dessutom sitter Alliansen, och i det här fallet, på någon form av åskådarbänk genom den famösa så kallade , eller vad den nu är. Den är ju upplöst, men den är fortfarande i något slags bruk. Frågan är hur ser på den politiska framtiden. Hur avser att driva en politik som gör skillnad? Eller ska man fortsätta att driva någon form av baksätespolitik, som man gör när man sitter i baksätet och klagar på hur föraren styr men inte är beredd att ta över och styra? Tack, , för frågorna! Angående summorna i utgiftsområdet nuddar du vid det själv, men jag vill ändå poängtera att siffrorna för dieselskatten inte finns med här. De ligger på ett annat område. Men detta är riktat till jord- och skogsbruket. Det är alltså pengar som kommer detta utgiftsområde till godo på sätt och vis, även om det inte syns i de här siffrorna. Egentligen är skillnaden ännu mindre än de 0,3 miljarder som framgår av siffrorna. Dessutom kan man addera att vi säger nej till den överindexering av fordons- och bränsleskatterna som regeringen vill driva igenom. Detta gäller inte bara för de gröna näringarna, utan det gäller generellt. Men det påverkar och slår kanske extra hårt just mot de gröna näringarna. Dessa pengar kan man i alla fall ha i bakhuvudet när man ser på hur mycket vi spenderar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel blir lite filosofisk och talar om framtiden. Han undrar hur jag och ser och hur vi vill driva politik framöver. Jag tror att det väljarna förväntar sig är att varje parti nu presenterar sina förslag tydligt. Alliansen gjorde en samlad tillbakagång vid det förra valet. Vi har behövt ompröva delar av vår politik. Det gäller på detta område, och det gäller på andra, även om jag tror att flera av de grundläggande frågorna om konkurrenskraft, till exempel, finns kvar från det vi bedrev under regeringsåren. Det är självklart att Alliansen fortfarande har otroligt mycket gemensamt. Vi har i regeringsställning och visat att vi kunde komma överens och kompromissa. Det kommer vi att göra också framöver. Vår ambition är naturligtvis att Alliansen ska vara större än nuvarande regeringssida och att vi därmed ska kunna styra det här landet i en bättre riktning. Tack för svaret, ! gäller det kanske inte mig eller vårt parti i första hand, utan jag tror att det framför allt är landsbygdens boende och de bönder som påverkas av de förslag vi lägger fram här som funderar. De funderar på när ska ta över styret. När kommer man att hoppa ur baksätet, och när kommer man att göra allvar av förslagen? Vi vet alla att de förslag vi diskuterar inte betyder något så länge man inte är beredd att ta regeringsmakten och styråran. Jag tror att det är lite grann detta frågan handlar om över huvud taget: Hur ser man på detta? Hur ser man under denna parlamentariska förutsättning? Vi ser ju gott och väl hur opinionssiffrorna ser ut och hur det troligtvis kommer att se ut efter valet . Hur ser på det? Jag delar inte uppfattningen att de förslag som presenteras inte betyder någonting. Det är klart att det är viktigt att vi går igenom vår politik och presenterar ett genomarbetat förslag. Det förutsätter jag att alla partier gör, även . Det är bara så väljarna kan ta ställning till det alternativ de tycker är det bästa när det är dags att gå till val. Jag tycker att det är ganska fruktlöst, om jag ska vara ärlig, att stå här och spekulera i vad som eventuellt händer i ett val . Jag är tydlig med vad som är vår ambition: Alliansen och ska växa, och vi ska vara större än regeringssidan. Vår väg framåt för att lyckas med det är att presentera våra förslag. Vi säger nej till 40 miljarder i skattehöjning . Vi tycker att pengarna används bättre på ett annat sätt för att stärka konkurrenskraften bland annat i de gröna näringarna. Vi har också en lång rad andra förslag som inte ligger i budgeten. Där har vi också ibland ett läge att vi får en majoritet i den här och kan tvinga regeringen att gå i en mer korrekt riktning än man annars skulle göra i det här landet. Eftersom budgetramen redan är beslutad av kommer vi att avstå från att delta i beslutet om miljö- och jordbruksutskottets förslag till anslag under punkt 2 i betänkandet. Jag vill dock yrka bifall till vår reservation nr 3 om utbetalning av direktstöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel För handlar landsbygdspolitik om att ge förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där. Med detta sagt kan vi inte nog betona att utgör en helhet, och vi tror att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet. En sverigedemokratisk landsbygdspolitik har sin utgångspunkt i lönsamt jordbruk och skogsbruk. Dessa och flera andra landsbygdsnära näringar brukar naturens resurser och producerar naturliga och hållbara produkter, något som stimulerar företagsamhet och sysselsättning på landsbygden och ger skatteintäkter till både stat och kommuner. Det finns ett brett spektrum av viktiga näringar, och vi efterlyser generella förbättringar för småföretag på landsbygden. Det handlar även om att ska kunna producera livsmedel och förse våra viktiga industrier med råvara - de första länkarna i långa förädlingskedjor som skapar arbetstillfällen och välstånd över hela landet. vill att i högre grad ska kunna bistå med rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Dessutom vill vi stödja arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar och prioritera åtgärder för ökad röjning. En väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle kunna öka incitamenten för att röja och att röja rätt. Enligt forskare på finns också en potential för ökat nyttjande av skogens möjligheter, vilket kan generera tiotusentals nya jobb. Det rör sig om såväl traditionella som nya jobb, och det finns såväl traditionella som nya produkter och såväl traditionella som nya möjligheter. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag, men relativt lite av dessa produkter når de svenska konsumenterna. är importen av fiskprodukter för konsumtion till omfattande. Det finns utan tvivel utrymme för att öka andelen svenska fiskprodukter på den svenska marknaden, vilket skulle bidra till att stärka självförsörjningsgrad gällande livsmedel. Vi vill bland annat förstärka anslagen för fiske och vattenbruk i syfte att stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare hantering för miljötillstånd och stöd till näringens olika forsknings- och avelsprogram. föreslår att 338 miljoner avsätts till ett nytt anslag, nämligen djurvälfärdsersättning. är det enda landet i EU som har ett lagstadgat beteskrav för mjölkkor. Kravet innebär att korna måste beta utomhus , beroende på klimatet. Bete är i sig positivt och kan ge korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Det bidrar också till andra värden, som öppna landskap och biologisk mångfald. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi anser att det är i harmoni med de ambitioner gällande djurvälfärd vi har, men det kan också innebära en konkurrensnackdel för svenska bönder i och med att högre kostnader och vissa andra delar tillkommer. Vi vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. För den enskilda mjölkbonden skulle det innebära en ekonomisk förstärkning, men det är framför allt en viktig åtgärd för att förstärka och värdesätta den svenska mjölkproduktionen. höjs dieselskatten med per liter. Det finns ingen kompensation för jord- och skogsbruket i budgeten . Regeringens föreslagna höjning av dieselskatten innebär en ökad kostnad för jordbruket på ca . Vi i vill i stället sänka skatten på drivmedel. Vi vill sänka den till den nivå som råder i , alltså per liter. Det betyder att vi vill öka återbetalningen med per liter. Svenska bönder konkurrerar nämligen på samma marknad som danska och andra europeiska bönder, och vi anser därför att det är rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt stor reform, men den skulle definitivt innebära en ekonomisk lättnad för de enskilda lantbrukarna. Vi avsätter därför nästan 1,6 miljarder i budgeten för detta ändamål. väljer i sitt budgetförslag att slopa skattesubventionerna på de så kallade första generationens biodrivmedel. Det är biodrivmedel som tillverkas av jordbruksråvaror och vars miljönytta är ytterst tveksam. Jordbruksbaserade biodrivmedel genererar nämligen stora koldioxidutsläpp när de produceras, och en ökad efterfrågan kan faktiskt i förlängningen leda till skövling av till exempel tropikskog i andra länder. Det har tidigare framförts att skattelättnader på biodrivmedel är ett sätt att stödja svenska bönder. Men man bör vara medveten om att den etanol och biodiesel som förbrukas i till importeras och att dess positiva effekt för svenskt lantbruk därmed borde anses vara försumbar. I budgetförslaget sparar SD 3,7 miljarder genom att slopa dessa skatte-subventioner. sänker vi skatten på diesel med 1,6 miljarder, vilket har nämnts tidigare. Vi motsätter oss även regeringens fortsatta höjningar av skatten på bensin och diesel. Det är skatter som slår hårdast mot just dem som bor och är verksamma på landsbygden. Sammantaget innebär våra förslag om sänkt dieselskatt, betesersättning och sänkta lönekostnader för småföretag ett förbättrat ekonomiskt resultat på flera hundra tusen för en medelstor mjölkgård. Vi anser att det är fullt rimligt. Det är nämligen dags att riksdag och den inser att svenskt jordbruk faktiskt konkurrerar på en tuff europeisk marknad. Hårda särregler och högre skattetryck leder till sämre konkurrenskraft, vilket endast leder till att svensk livsmedelsproduktion flyttar utomlands och att arbetstillfällen försvinner. Det gynnar varken miljön, djurvälfärden eller den svenska välfärden generellt. I slutändan handlar detta om att väljer att prioritera svensk landsbygd och svenska bönder - på riktigt. Jag får ju säga att om vi socialdemokrater hade kunnat hantera budgetfrågorna lika lättvindigt och kreativt som , som helt sonika kan bortse från vissa kostnader, hade det varit lätt att satsa på alla områden i budgeten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel När vi röstade om budgeten föll ju SD:s budgetmotion. stödde SD budgetförslag, vilket skulle innebära stora minskningar på de många områden vi talar om. Det var 2 miljarder och 300 miljoner mindre till det här området jämfört med ert budgetförslag, . Jag har otroligt svårt att förstå den logiken. Säger ni till era väljare att om ni inte får igenom ert budgetförslag stöder ni ett annat förslag - som är en riktig käftsmäll för dem ni påstår att ni jobbar för? Det är inte bara inom jordbrukspolitiken ni kovänder, utan det är på flera områden. När detta kommer ut till era väljare, hur ska ni förklara att ni står för en neddragning med 2 miljarder och 300 miljoner på detta område? Avseende hur vi finansierar vårt budgetförslag gör vi det ganska väl genom att dra ned på klimat och inköp av naturreservat. Det motsvarar ungefär den summa vi avsätter till höjningar på utgiftsområde 23. Jag har alltså inga problem med att stå bakom siffrorna. När det gäller våra val och att vi i det här fallet valde att rösta med är det så att vi i första hand röstade på vår budgetmotion. Eftersom inget annat parti valde att rösta på den valde vi att i den delen rösta vidare och följa . Vi anser nämligen att det ändå är det närmaste vi kan komma att driva den politik vi vill driva i . Vi visar ganska tydligt här, inte bara för Alliansen utan även för väljarna, att vi vill göra en förändring och att vi är beredda att bidra till den förändringen. Tyvärr valde Alliansen i det här fallet inte att samordna sig kring en gemensam budget. Det ska dessutom bli väldigt intressant hur man kommer att göra 2017, inför valet . Kommer man att kunna formera en gemensam politik? Det får dock Alliansen svara på. När begärde replik på sa han att budgetmotion i stort liknar . Jag har dock ändå lite svårt att förstå detta.