bet · H301TU9 · 2016-04-08 00:00:00 — Kommissionen framförde att bristen på infrastruktur för alternativa bränslen och gemensamma tekniska specifikationer för gränssnittet mellan fordon och infrastruktur är ett stort hinder för marknadsintroduktionen av och kundförtroendet för dessa bränslen. Kommissionen har därför tagit fram ett direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU). Centralt i direktivet är att varje medlemsstat ska upprätta ett nationellt handlingsprogram för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen som ska överlämnas till kommissionen . Handlingsprogrammen ska innehålla nationella syften och mål för utbyggnaden av laddnings- och tankstationer för olika typer av alternativa bränslen, såsom elektricitet, vätgas och naturgas, samt olika former av stödåtgärder. Avsikten med direktivet är att medlemsländernas strategier sammantaget och på lång sikt ska ge en säkerhet för privata och offentliga investeringar i fordons- och bränsleteknik samt infrastrukturuppbyggnad. När det gäller de nationella målen ska medlemsstaterna se till att ett lämpligt antal laddningsstationer eller tankstationer installeras vid vissa årtal (2020 för laddningsstationer, 2020 alternativt 2025 för CNG-tankstationer och 2025 alternativt 2030 för LNG-tankstationer). Direktivet är antaget, och medlemsstaterna ska ha genomfört det . I promemorian Genomförande av direktivet 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (N2015/08127/MRT), som tagits fram inom , föreslås hur och rådets direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen ska genomföras i svensk rätt. Genomförandet föreslås ske huvudsakligen genom en ny lag, benämnd lagen om infrastruktur för alternativa bränslen till transporter, med tillhörande förordning där de mer konkreta bestämmelserna införs. Vissa myndighetsföreskrifter förutses också behöva införas, men det lämnas inga förslag på sådana i denna promemoria. Förslagen föreslås träda i kraft . Vissa av bestämmelserna ska dock tillämpas endast på laddnings- och tankstationer som tas i bruk eller förnyas fr.o.m. . Promemorian var föremål för remissbehandling fram till och bereds inom . anordnade även ett remissmöte . I motion 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkande 3 framförs att EU:s infrastrukturdirektiv bör genomföras fullt ut . Motionärerna framhåller att det är skyldighet som EU-medlem att genomföra direktivet, men det är också betydelsefullt för att styra bort transportsystemet från nuvarande ensidiga fossilberoende. I motionen pekar motionärerna på att genom att etablera konkurrerande infrastruktur bryts låsningen vid bensin- och dieselmotorer och en reell konkurrensneutralitet mellan olika lösningar kan skapas. Motionärerna framhåller att det är särskilt angeläget att snabbt få fram lösningar för sjöfarten så att minskade utsläpp kan mötas även på andra sätt än genom övergång till relativt dyr lågsvavlig olja. Utskottet välkomnar att det även på EU-nivå har tagits initiativ till att främja omställningen till mer miljövänliga drivmedel bl.a. genom direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen. Syftet med direktivet är att bidra till en långsiktigt hållbar transportsektor genom att stödja uppbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen i EU och införandet av gemensamma tekniska specifikationer för denna. Utskottet har tagit del av promemorian Genomförande av direktivet 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen, som tagits fram inom och i vilken det föreslås hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Promemorian har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Utskottet finner inte anledning att föregripa denna process och avstyrker därmed motion 2015/16:2124 (MP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elvägar med hänvisning till pågående utvecklingsarbete. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). (C) framhåller i motion 2015/16:1365 yrkande 2 att det finns ett ökat intresse för eldrift av vägtransporter med en rad intressanta forsknings- och utvecklingsinsatser. Motionären anser därför att bör göras till elväg som första objekt i en övergripande skandinavisk satsning och att bör få i uppdrag att genomföra en sådan försöksverksamhet, förslagsvis mellan och . I motionen anges att möjligheterna att tillföra laddningsstationer vid sidan av den nu aktuella satsningen med konduktiv överföring bör göras. Dessutom framhålls i motionen att prognosen på batterisidan är positiv. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2015/16:3058 yrkande 20 på att elektrifierade vägar är ett innovativt sätt att minska användningen av fossil energi i det svenska transportsystemet för tung trafik. Motionärerna framhåller att teknikerna för elvägar har utvecklats mycket och är så pass mogna att några av dem kan demonstreras och genomföras . Vidare påminner motionärerna om att det för tillfället testas två olika tekniker, en vid och en i , och framhåller att genom den här typen av tekniska innovationer kan vi utveckla och värna alla transportslag som ett mer hållbart samhälle kan nås. Motionärerna menar därför att det är angeläget att regeringen prioriterar frågan om elektrifierade vägar och ser över möjligheterna att utöka försöksprojekten. Omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning är en av vår tids stora framtidsutmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutveckling inom bl.a. eldrift är enligt trafikutskottets uppfattning avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. Utskottet välkomnar därför att , och samarbetar i Projektet elvägar. Syftet med projektet är att skapa ett kunskapsunderlag för beslut om eventuell fortsatt utveckling och genomförande av elvägar för tunga fordon (upp till ) i det svenska vägtransportsystemet. Detta ska leda fram till utveckling och tillämpning av kunskap och lösningar i samverkan mellan industri, akademi och myndigheter. För att få fram det önskade kunskapsunderlaget har två demonstrationsanläggningar baserade på två olika tekniker byggts och ska testas på var sin vägsträcka i . beslutade i samråd med och att Region och E-Road ska få testa var sin lösning för elvägar. I närheten av ska en teknik som innebär att en elskena i vägbanan driver och laddar fordonet under resan testas. Region ska utanför testa en teknik som innebär att en strömavtagare på lastbilshyttens tak matar ner strömmen till en elhybridmotor i lastbilen. Försöken beräknas vara avslutade . genomförde Region och dess entreprenör, , de första förberedande arbetena för demonstrationsanläggningen av elvägen utanför på . Demonstrationsanläggningen beräknas stå klar för de första testerna /. Bygget av den andra teststräckan som genomförs av (), utanför påbörjas senare . Vid ett besök i utskottet framförde företrädare för att tekniken för elvägar finns och fungerar. Dock framhölls att det finns systemfrågor kvar att lösa, bl.a. frågor om investering, drift och underhåll samt ägande. Mot bakgrund av pågående försöksverksamheter finner inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avser dock att följa utvecklingen av elvägsprojekten med stort intresse. Motionerna 2015/16:1365 (C) yrkande 2 och 2015/16:3058 (M) yrkande 20 avstyrks därmed. Tillhandahållande av förnybara bränslen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en ändring i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Utskottet anser att kraven i lagen är väl avvägda och finner därför inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Jämför reservation 3 (SD). beslutade att anta regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, den s.k. pumplagen (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Lagen syftade till att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel i hela , främst mot bakgrund av att tillgängligheten hade bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. I ett första steg berördes tankställen som säljer mer än bensin eller diesel . Kraven innebar därefter en successiv skärpning, när alla säljställen med en försäljningsvolym överstigande motorbensin eller dieselbränsle var skyldiga att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel. beslutade om att höja denna gräns för skyldigheten att tillhandahålla förnybara bränslen motorbränsle (prop. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). I pumplagen finns det möjlighet att få dispens från skyldigheten att tillhan-dahålla förnybara drivmedel. I motion 2015/16:2013 av (SD) konstateras att det drivmedel som ger minst miljöpåverkan, elenergi, inte inkluderas i förnybara drivmedel som kan tillhandahållas enligt den s.k. pumplagen. Motionären menar att detta borde vara självklart ur ett miljöperspektiv men även för att underlätta för de mindre aktörerna. Motionären pekar på att pumplagen har bidragit till nedläggning av mackar på framför allt landsbygden. och (båda SD) konstaterar i motion 2015/16:2049 att förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den s.k. pumplagen trädde i kraft . Motionärerna framför att många serviceinrättningar av ekonomiska skäl har tvingats lägga ned sin verksamhet då de inte har haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel. I motionen anges att tillhandahålla förnybara drivmedel är bra för fler och bättre miljöalternativ, men motionärerna anser inte att det ska vara påtvingat genom en lagstiftning som avsevärt försvårar för små näringsidkares överlevnad. Motionärerna yrkar därför att skyldigheten för bensinstationer och andra försäljningsställen att tillhandahålla förnybara drivmedel tas bort. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 33 konstateras att det inom EU finns gemensamma hålbarhetskriterier för förnybara bränslen. Motionärerna vill synliggöra de fossila bränslenas påverkan och vill därför att det införs gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen i EU. Vidare framförs i motionen att resultatet av hållbarhetskriterierna, som inkluderar bl.a. miljöpåverkan och växthusgasprestanda, bör synliggöras för konsumenten i form av en EU-gemensam märkning. Motionärerna anser att med en sådan märkning har konsumenten möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan förnybara och fossila alternativ. I motionen framförs vidare att med hållbarhetskriterierna som grund kan man införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen, och på så sätt kan konsumenten fatta ett medvetet beslut. När det gäller åtgärder för att trygga tillgången till alternativa drivmedel vill utskottet inledningsvis påminna om att tillkännagav att regeringen bör se över konsekvenserna av den s.k. pumplagen (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). Utskottet uttalade i betänkandet att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets mest glesbefolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen redovisade därefter ett regeringsuppdrag med förslag till ändringar i pumplagen. Utskottet behandlade regeringens proposition 2013/14:181 om förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel i betänkande 2013/14:TU13. Utskottet välkomnade att regeringen lämnat förslag som innebar att den administrativa bördan för bränsleförsäljare och myndigheter minskar som förutsebarheten ökar genom att man i lagstiftningen drar gränsen för skyldigheten att tillhandahålla förnybara drivmedel vid motorbränsle två kalenderår tidigare. Utskottet framförde även att det var positivt att dispenserna från pumplagens sista steg permanentas och att de får ges för så som behovet kvarstår. I regeringens proposition Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16) framhöll regeringen att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så vid att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och angav följande. Teoretiskt sett skulle tillhandahållandet av s.k. grön el medföra att lagens skyldigheter uppfylls om bränsleförsäljaren kan visa att elen verkligen härrör från en förnybar källa. Mot bakgrund av att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten av förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip är försumbar riskerar syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Enligt utskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av sådana drivmedelsstationer. Utskottet anser att kraven i den s.k. pumplagen är väl avvägda och finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2015/16:2013 (SD) och 2015/16:2049 (SD) avstyrks därmed. När det gäller motionsyrkandet om hållbarhetskriterier för fossila bränslen har miljö- och jordbruksutskottet tidigare hänvisat till bränslekvalitetsdirektivet och framfört att det kan vara lämpligare att hänvisa till krav på minskade utsläpp från fossila bränslen, snarare än hållbarhetskriterier (senast i bet. 2013/14:MJU20 och 2014/15:MJU13). Utskottet vill även peka på att enligt uppgift från Miljö- och pågår arbete på med att ta fram föreskrifter för att genomföra bränslekvalitetsdirektivet. Utskottet finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandet och avstyrker således även motion 2015/16:2371 (C) yrkande 33. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. främjande av miljöbilar. Utskottet hänvisar bl.a. till redan vidtagna åtgärder eller pågående arbete. I motion 2015/16:920 av (C) yrkande 1 konstateras att de kommuner som har undantagit miljöbilar från parkeringsavgift har brutit mot lagen. Motionären pekar på att många bilister ser förmånerna som tunga skäl för att gå över till renare alternativ och framhåller att det är viktigt för att ställa om den svenska fordonsflottan. Motionären anser därför att lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. bör ändras. I yrkande 2 framförs att en poolbil ersätter minst fem bilar, minskar beroendet av egen bil och ökar möjligheterna för mer gång-, cykel-, och kollektivtrafik. Motionären pekar på att det saknas möjlighet för kommuner att reservera parkering för bilpooler på gatumark. I motionen anges att detta förhindrar bilpoolsintroduktionen dels då det finns ont om p-platser (kvartersmark, tomtmark eller privat mark), dels att dessa ofta är mer undanskymda än p-platser på gatumark. Motionären framhåller att avsaknaden av en nationell definition av vad som är en bilpool omöjliggör för kommuner att reservera parkering för bilpooler på gatumark. Vidare pekar motionären på att Transportstyrelsen bad om ett sådant uppdrag i remissvar. Det är därför rimligt att ge dem det, då det både kan användas för att ge parkeringsförmåner, och för att sänka momsen på bilpooler så att de likställs med kollektivtrafik. och (båda MP) konstaterar i motion 2015/16:2124 yrkande 7 att i syfte att sänka kostnaderna och få ned miljöbelastningen har många kommuner, ensamma eller i grupp, utvecklat system för samordnad varudistribution till äldreboenden, skolor, förskolor osv. Motionärerna framför att det har gjort det möjligt att radikalt öka lastfaktorn och på så sätt minska antalet leveranser och därmed även miljöbelastningen. I motionen framförs att med tanke på de uppenbarligen mycket stora potentiella vinster – både samhällsekonomiskt och miljömässigt – som finns i en samordning av leveranser finns det skäl att överväga att ge kommuner möjlighet att införa krav på obligatorisk samordning av varudistribution inom delar av kommunen. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 26 framför motionärerna att det bör införas ett paket med regelförenklingar på nivå för att öka kommuners självbestämmande och främja miljövänliga och tysta transportalternativ. Motionärerna framför bl.a. att goda kommunikationer underlättar människors vardag och skapar förutsättningar för hållbar tillväxt i hela . Vidare anför motionärerna att transporter kan ha en negativ inverkan på miljön och att det finns många föråldrade regler som hindrar lokala och regionala initiativ. Exempelvis menar motionärerna att det bör vara möjligt att ställa krav på varutransporter i tätorter och gratis miljöbilsparkeringar. I yrkande 28 konstaterar motionärerna att det enligt kommunallagen inte är möjligt för en kommun att favorisera miljöbilsägare med gratis parkeringsplatser. Motionärerna framför att detta bör ändras så att det i stället blir möjligt för kommuner att tillhandahålla gratis parkering för miljöbilar, eller särskilda parkeringsplatser för bilpooler eller elbilar. I motion 2015/16:2456 av och (båda C) framförs att ska arbeta för att få världens mest miljöanpassade buss- och lastbilspark och se över möjligheterna att införa en miljöfordonspremie för köp i av de mest miljövänliga bussarna och lastbilarna. I motionen framförs bl.a. att tunga transporter är en av våra återstående stora miljöutmaningar som tillgången till konkurrenskraftiga och goda transporter är avgörande för företagsamhet, jobb och välfärd i . Motionärerna pekar på att det är viktigt att införa styrmedel som miljöriktade för att gynna de miljöbästa och energieffektiva lastbilarna. (M) pekar i motion 2015/16:2575 på att det bör genomföras en översyn av behovet av en långsiktig strategi för miljöklassificeringen av bilar. I motionen framförs bl.a. att det är långsiktigt ohållbart att en viss bilmodell kan miljöklassificeras för att sedan förlora denna klassificering ett annat, utan att något annat än statens preferenser förändrats. Motionären framhåller att denna osäkerhet inte främjar konsumentbeteende mot mer miljövänliga inköp. I motionen pekas även på att det försvårar för företagsmarknaden som ofta anskaffar leasingbilar på flerårskontrakt för sina anställda. I motion 2015/16:2721 yrkar (M) att man bör se över möjligheterna att införa gröna registreringsskyltar för miljöbilar. Som skäl för yrkandet anges att det skulle tydliggöra variationerna av miljöbilar, visa på det goda exemplet, synliggöra det växande antalet miljöbilar och göra det lättare för bilägarna att få förmåner såsom gratis parkering. I motion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 32 anförs att ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten är bilpooler. Konceptet växer, och fler och fler nyttjar denna tjänst. finns det dock ingen juridisk definition av begreppet bilpool. Det leder till att kommuner inte kan skapa parkeringsytor för bilpoolsbilar eftersom kommunen inte kan tilldela platser till fristående bolag. Därmed bör regeringen få i uppdrag att ta fram en juridisk definition av bilpool för att öka tillgängligheten för bilpoolsbilar. I motion 2015/16:3115 av (SD) framförs i yrkande 3 att elbilar bör få kostnadsfri parkering i hela landet. Motionären anför bl.a. att utvecklingen av elbilar förbättras och att det går snabbast i områden där förutsättningarna att äga en elbil är mycket goda. När det gäller motionsyrkandena om särskilda parkeringsplatser eller avgifter för bl.a. elbilar kan utskottet konstatera att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling och trafikens konsekvenser på människor och miljö. Utskottet vill vidare lyfta fram att Utredningen om fossilfrihet på väg bl.a. har föreslagit beskattning av p-platser i städerna och krav på att laddplatser ska ingå när parkeringar byggs ut. Enligt vad utskottet har erfarit bereds utredningens förslag inom . Utskottet vill vidare peka på att bestämmelserna i lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgifter för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. avser kommuners rätt att ta ut avgift. Föreskrifter om skyldighet att betala för parkering meddelas i allmänhet genom lokala trafikföreskrifter. Enligt 10 kap. 1 § trafikförordningen (1998:1276) kan det genom lokala trafikföreskrifter meddelas särskilda trafikregler. De särskilda trafikreglerna får enligt andra stycket 17:e punkten samma paragraf bl.a. avse avgiftsplikt för parkering. Av 10 kap. 2 § trafikförordningen framgår att föreskrifter om avgiftsplikt får avse ett visst eller vissa fordonsslag. Vilka slag fordonen är indelade i framgår av 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. ”Miljöbil” är inte ett slag av fordon enligt 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner. är det dock möjligt för kommuner att reservera laddplatser och/eller parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Utskottet vill även lyfta fram att Parkering har infört avgiftsfri parkering för supermiljöbilar på alla bolagets besöksparkeringar som finns utomhus (detta gäller med andra ord inte i p-hus eller garage). Totalt rör det sig om drygt 10 000 bilplatser. När det gäller motionsyrkandet om gröna registreringsskyltar för miljöbilar kan utskottet konstatera att det är Transportstyrelsen som ansvarar för frågor om utformningen av registreringsskyltar. Utskottet bedömer att myndigheten är väl skickad att ta ansvar för fordonsskyltars utformning och anser inte att färgen på skyltarna är en fråga för att närmare besluta om. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att svenska registreringsskyltar har fått ett något justerat utseende för att de skylttyper som krävs i dagens trafik ska finnas. Utskottet vill gärna framhålla att bilpooler är ett exempel på en lösning som kan ha positiva effekter både för den enskilde och för samhället. Utskottet ser därför positivt på framväxten av bilpooler och har med tillfredsställelse tagit del av att det finns bilpooler på ett femtiotal orter i och att det i allt fler städer finns företag som driver bilpooler kommersiellt. Utskottet vill påminna om regeringens satsning på särskilda stadsmiljöavtal med fokus på hållbara transporter i städer. Syftet med satsningen är att skapa förutsättningar för att en större andel av transporterna i städer ska ske med kollektivtrafik, cykel eller gång och hållbara transporter. Statlig medfinansiering om maximalt kan komma i fråga för lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i städer. Såvitt utskottet erfar skulle t.ex. bilpooler eller andra åtgärder kunna vara en del i en sådan motprestation som kan bidra till minskad biltrafik och därigenom bättre stadsmiljö och mindre trängsel. Utskottet välkomnar även det nya stöd till eldrivna bussar som regeringen har infört . är premien , och för åren 2017–2019 är den . Utskottet kan liksom regeringen konstatera att eldrivna bussar ger mindre klimatutsläpp och mindre buller och frigör biodrivmedel till andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Utskottet ser vidare mycket positivt på det arbete som bedrivs i kommunerna med att samordna varudistributionen till kommunernas verksamhet. Med hänsyn till redan vidtagna åtgärder och pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2015/16:920 (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2124 (MP) yrkande 7, 2015/16:2371 (C) yrkandena 26 och 28, 2015/16:2456 (C), 2015/16:2575 (M), 2015/16:2721 (M), 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 32 och 2015/16:3115 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet välkomnar det arbete som pågår för att främja elfordon. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). (S) pekar i motion 2015/16:2196 på att trots elbilens potential att på ersätta diesel- och bensinbilar går elbilsförsäljningen i trögt. Motionären framhåller att de satsningar som regeringen har aviserat på bl.a. solceller, elbilar och elbussar är historiska och en bra start.