bet · H301SkU20 · 2016-03-03 00:00:00 — I motionen sägs att två lagar står mot varandra: dels kassaregisterlagen som föreskriver att en elektronisk kassaapparat ska användas även vid försäljning av varor vid torg- och marknadsförsäljning i utomhusmiljö, dels förordning om elektronisk materiel som kräver att kassaapparaten bl.a. ska uppfylla IP-klassningen för utomhusbruk. finns inte någon sådan elektronisk kassaapparat att tillgå för utomhusbruk. Även i motion 2015/16:2468 av (M) yrkas att kassaregisterlagen ses över. har avvisat möjligheterna till undantag från kravet på kassaregister trots att godkända kassaregister för utomhusanvändning inte kunnat levereras. I motion 2015/16:2566 av Finn m.fl. (M) föreslås att kassaregisterlagen ses över eftersom många kunder vid kontantköp eller kortköp inte efterfrågar vare sig papperskvitto eller digitalt kvitto. Det finns då en risk att detta i sig leder till skattefusk och snedvriden konkurrens. För torg- och marknadshandeln finns ingen garanti för att någon certifierad kontrollenhet kan klara de väderförhållanden som råder. I motion 2015/16:2974 av (KD) anförs att kravet i kassaregisterlagen om att kunden alltid ska få ett kvitto om kunden ber om det bör ses över. Både företagare och kunder upplever det som tidskrävande och slöseri med papper att behöva få kvitto på en sak för en mindre summa. I motion 2015/16:3012 av Per Åsling m.fl. (C) framförs önskemål om ett förtydligande av dispensreglerna. I samband med att det generella undantaget från kassaregister för torghandel togs bort utvidgades möjligheten för att undanta verksamheter från kravet på kassaregister om kravet oavsett orsak är oskäligt. I flera fall har det upplevts som mycket svårt eller rent av omöjligt att få dispens. Undantaget från kravet på kassaregister för torg- och marknadshandeln slopades efter kritik om att undantaget snedvred konkurrensen och missgynnade den fasta handeln som omfattades av kravet på kassaregister. Sedan krav på kassaregister infördes även för torg- och marknadshandeln har en debatt förts om bl.a. elsäkerhet i samband med denna handel och att det påstås sakna kassaregister som kan användas utomhus. Finansminister hänvisar med anledning av interpellation 2014/15:571 om möjligheten till undantag från reglerna om krav på kassaregister till att , och i en gemensam skrivelse redovisade en samsyn om hur frågor om elsäkerhet bör hanteras i samband med torg- och marknadshandel. Sammanfattningsvis anser myndigheterna att elektriska produkter som är avsedda för utomhusmiljö bör väljas men att en inomhusapparat kan användas efter en riskbedömning, om användaren ser till att den inte utsätts för skadlig fukt eller annan påverkan. Utskottet tolkar finansministerns svar som att lagstiftningen kan hanteras även när det gäller torg- och marknadshandel, detta mot bakgrund av myndigheternas uttalande och eftersom har möjlighet att medge dispens från skyldigheter som gäller kassaregister. Någon generell dispens för torg- och marknadshandel kan däremot inte komma i fråga. Utskottet delar finansministerns bedömning. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen men är inte berett att föreslå att bestämmelserna om kassaregister ses över. Motionsförslagen med den inriktningen avstyrks. Undantaget från kravet på kassaregister för de allra minsta företagen med låg omsättning motiverades när lagstiftningen infördes främst med att det ansågs tveksamt om de kostnader som krav på ett certifierat kassaregister för med sig skulle stå i rimlig proportion till den samhälleliga vinsten i form av förbättrad skattekontroll. Utskottet anser att dessa skäl alltjämt är giltiga och avstyrker förslaget i motion 2015/16:895. Utskottet anser slutligen inte att det finns anledning att se över bestämmelsen om att ett kvitto framställt av kassaregistret ska tas fram och erbjudas kunden vid varje försäljning. Utskottet avstyrker motion 2015/16:2974. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att systemet med personalliggare ska utvärderas och om att oannonserade kontrollbesök ska kunna göras på alla arbetsplatser. Jämför reservation 7 (V). Den som bedriver restaurang-, frisör- eller tvätteriverksamhet ska föra en personalliggare och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsupp-gifter för näringsidkaren och löpande dokumentera nödvändiga identifika-tionsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. Skyldigheten att föra personalliggare gäller dock inte för enskild närings-verksamhet där bara näringsidkaren, hans eller hennes make, maka eller barn är verksamma, eller fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, hans eller hennes make, maka eller barn är verksamma. Skyldigheten att föra personalliggare gäller även för byggbranschen. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare eller tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras fullgör sina skyldigheter. Kontrollbesök får bara genomföras i verksamhetslokaler eller på byggarbetsplatser. Kontrollbesök på en byggarbetsplats får dock inte genomföras i en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. I motion 2015/16:1116 av Boriana och (båda M) anförs att reformen med personalliggare behöver utvärderas. Systemets effektivitet i förhållande till kostnaderna bör ses över. En utvärdering av reformen om personalliggare skulle ge svar på frågan om den ökade regelbördan för företagen i restaurang-, frisör- och tvätteribranschen har lett till den avsedda effekten – nämligen att förhindra svartarbete och skattefusk. I motion 2015/16:1863 av (S)yrkande 2 anförs att kan göra oannonserade besök hos restauranger, frisörer och tvätterier och även på byggarbetsplatser. För att ytterligare stärka den sunda konkurrensen bör enligt motionen oannonserade besök kunna göras på i princip alla arbetsplatser utanför privatbostäder. Därmed skulle det bli lättare att komma åt företag som bryter mot skatte- och bokföringsregler. Personalliggare infördes för byggbranschen för att motverka förekomsten av svartarbete och främja en sundare konkurrens i branschen (prop. 2014/15:6, bet. 2014/15:SkU6). I lagstiftningsärendet framkom att systemet med personalliggare i restaurang- och frisörbranscherna, som innefattade en möjlighet för att genomföra oannonserade kontrollbesök, haft positiva effekter på löneredovisningen inom de berörda branscherna. Regeringen bedömde att förslaget om personalliggare i byggbranschen innebär en ökning av den administrativa bördan för berörda företag men att denna ökning är försvarbar med hänsyn till syftet med förslaget. Förslaget förväntades även få positiva effekter från konkurrenssynpunkt, vilket gynnar de seriösa företagen. Utskottet räknar med att regeringen även utan tillkännagivande från noga följer hur systemet med personalliggare fungerar. Utskottet ser inte några tydliga behov av att utöka möjligheten för att göra kontrollbesök på andra arbetsplatser än de nu aktuella. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder bör minska. Jämför reservation 8 (KD). En företrädare för en juridisk person kan bli personligen ansvarig för i princip alla skatter och avgifter, inklusive ränta, som påförts den juridiska personens skattekonto. Det personliga ansvaret har sin grund i att – skatteavdrag inte gjorts med rätt belopp – skatt eller avgift inte har betalats – oriktiga uppgifter har lämnats som har lett till att den juridiska personen har tillgodoräknats överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt med ett för stort belopp eller att ingående mervärdesskatt eller punktskatt har betalats tillbaka med ett för högt belopp. De juridiska personer som berörs är främst aktiebolag men även ekonomiska och ideella föreningar samt stiftelser, konkursbon och utländska juridiska personer som ska betala skatt i . Företrädare är vanligtvis den eller de personer som sitter i styrelsen. Även den som utan att vara legal företrädare har haft ett bestämmande inflytande i den juridiska personen kan vara företrädare. Om företaget inte kan betala skatt eller avgifter i sådan tid att beloppet har kommit in till konto senast på förfallodagen och inte heller har beviljats anstånd med betalningen löper företrädaren risk för att personligen bli betalningsansvarig för den juridiska personens skatteskulder. För ett personligt betalningsansvar krävs dock att företrädaren har agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt. En betalningsunderlåtelse anses aldrig uppsåtlig eller grovt oaktsam om det senast på förfallodagen vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samlad avveckling av skulderna med hänsyn till samtliga borgenärers intressen. Sådana åtgärder kan vara en konkursansökan, en ansökan om företagsrekonstruktion eller en betalningsinställelse som följs av en ansökan om ackord eller konkurs. Om det finns särskilda skäl kan företrädaren helt eller delvis befrias från betalningsskyldigheten. I kommittémotion 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder bör minska. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande gäller dock inte för skatteskulder eftersom styrelsen kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, trots att styrelsen följt alla steg i fråga om kontrollstämma etc. vill se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan (bet. 2014/15:SkU20). Utskottet ser inte skäl för att med anledning av motionen göra ytterligare uttalanden i denna fråga. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att anståndsreglerna ska ses över och bli mer generösa. Jämför reservation 9 (KD). Den nya skatteförfarandelagen innebar att reglerna om anstånd med att betala skatter eller avgifter gjordes mer generösa och enklare att tillämpa. En tidigare uppdelning i omprövnings- och befrielseanstånd med olika högt ställda krav togs bort, och den mer generösa anståndsmöjligheten vid överklagande och omprövning gjordes allmänt tillämplig. Enligt de nya reglerna ska anstånd alltid kunna medges om det är tveksamt hur mycket skatt eller avgift den skattskyldige kommer att behöva betala; detta gäller oberoende av om den skattskyldige begärt omprövning eller överklagat eller om frågan om skattenedsättning uppkommit på annat sätt. Syftet med förändringen är bl.a. att ska ha möjlighet att bevilja anstånd i de fall då en skattskyldig ansökt om ackord och det finns skäl som talar för att en ackordsuppgörelse kan komma till stånd. Fördelen för den skattskyldige med ett anstånd i stället för ett enkelt uppskov med indrivningsåtgärder är skillnaden i kostnadsränta. Vid ett uppskov utgår den höga kostnadsräntan, och vid anstånd används den s.k. basräntan. Mot bakgrund av nya borgenärsroll fick verket vidare möjlighet att bevilja anstånd om det är till fördel för det allmänna (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3). I motion 2014/15:2633 av (M) yrkande 1 sägs att anståndsreglerna i skattemål bör bli mer generösa. har i en undersökning kommit fram till att i av de mål där den skattskyldige har nekats anstånd i förvaltningsdomstol har den skattskyldige senare vunnit skatteprocessen helt eller fått delvis bifall i skattefrågan. För att stärka rättssäkerheten i skattemål bör huvudregeln vara att anstånd ska beviljas. Endast i uppenbara fall bör anstånd inte beviljas. Utmätt egendom bör inte få säljas förrän exekutionstiteln har vunnit laga kraft. I kommittémotion 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att vid t.ex. skattemål är ordningen sådan att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. vill se över anståndsreglerna. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. Anståndsreglerna ändrades vid skatteförfarandelagens tillkomst för att utöka möjligheterna till anstånd. De mer generösa anståndsmöjligheterna gäller inte i första hand vid omprövning och överklagande utan syftar till att förbättra situationen för skattskyldiga i andra fall när det kan bli aktuellt med en skattebefrielse. Utskottet ser inte något behov av att se över anståndsreglerna med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Ersättning för kostnader i skattemål Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans när överklagar. Jämför reservation 10 (KD). Kostnaderna för och domstolarna bärs av staten. Huvudregeln är att den skattskyldige ska stå för sina egna kostnader i skatteförfarandet och skatteprocessen. Enskilda kan få ersättning enligt 15 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) för resor och uppehälle i samband med muntliga förhandlingar i förvaltningsdomstol. Möjligheten att få ersättning för kostnader för ombud, biträden eller utredningar i skattemål regleras i 43 kap. skatteförfarandelagen (SFL). Man har rätt till ersättning för skäliga kostnader för ombud, biträde, utredning eller annat i ett ärende eller mål i den utsträckning sökandens yrkanden bifallits helt eller delvis, om ärendet eller målet avser en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen eller om det finns synnerliga skäl för ersättning. Ombud eller biträden har inte rätt till ersättning. Ersättning får inte beviljas för kostnader som avser skyldigheten att lämna deklaration, lämna föreskrivna uppgifter eller att genom räkenskaper, anteckningar eller annan lämplig dokumentation se till att det finns underlag för att fullgöra uppgiftsskyldighet samt för kontroll av uppgiftsskyldighet. Ersättningen kan i vissa fall minskas, t.ex. om sökanden varit försumlig eller orsakat att ärendet eller målet blivit mer omfattande än nödvändigt. Ansökan om ersättning för kostnader ska framställas i samband med att domstolen avgör målet. Ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning, eller ställande av säkerhet får enligt 68 kap. 2 § SFL inte betalas ut förrän beslutet har fått laga kraft mot . I kommittémotion 2015/16:2865 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att företag inte kan få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans när överklagar. Utskottet ser inte något behov av att se över ersättningsreglerna i skattemål med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och föreslå åtgärder för att minska administrationen samt om att företagare som lämnat in felaktiga eller försenade uppgifter enbart ska beläggas med en administrativ avgift. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:2244 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) föreslås att ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och föreslå åtgärder för att minska administrationen. Motionärerna anför att med gynnsamma förutsättningar för företagande och entreprenörskap kan fler jobb växa fram. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investera i kärnverksamheten. I motion 2015/16:3081 av (SD) yrkande 1 föreslås att företagare som lämnat in felaktiga eller försenade uppgifter enbart ska beläggas med en administrativ avgift om felet inte begåtts uppsåtligt eller för egen skull. Enligt motionen är det inte rimligt att de som offrar mycket för att få ett företag att fungera väl straffas när felaktiga uppgifter inte lämnats uppsåtligt eller för egen skull. Företagens skatteadministration underlättas bl.a. genom att utvecklar och förbättrar sin service och information, inte minst genom att erbjuda företag olika elektroniska tjänster. Utskottet noterar att det i väckts en fråga, 2015/16:789 Minskad skatteadministration för bättre företagsklimat, som besvarades av finansministern . Frågeställaren undrar om finansministern tänker verka för att ska få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. I sitt svar anför finansministern följande. I de riktlinjer för skattepolitiken som antog är en vägledande princip för skattepolitiken att medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Regelverket ska inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Nyttan av förenklingar ska dock alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. har i uppgift, enligt det mål för skatt som regeringen har beslutat i regleringsbrev, att de eftersträvade skatte- och avgiftsintäkterna ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag. arbetar löpande med att förenkla skatteadministrationen. Inriktningen är att det ska bli lättare att göra rätt från början och att den administrativa bördan därmed ska minska för företag, privatpersoner och myndigheten. Arbetet innebär att ser över regler inom skatteområdet, undersöker vilka områden som genererar fel i deklarationerna samt fångar upp behov av förenklingar som framförs av medborgare, företag och andra externa intressenter. Vidare bidrar den ökade användningen av elektroniska tjänster till att förenkla och underlätta så att medborgare och företag gör rätt från början. genomför en större riksomfattande företagsenkät. I undersökningen 2013 instämde av företagen i att det är enkelt för företag att deklarera och lämna uppgifter om skatter. Innan digitaliseringen av skatteadministrationen tagit fart 2002 instämde av företagen. Ett av regeringens mål för arbetet med att förenkla för företagen är att de administrativa kostnaderna ska vara lägre 2020 än vad de var 2012. har regeringens uppdrag att följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader. Ökade eller minskade kostnader till följd av förändringar avseende skatteadministration är en delmängd i denna mätning. Jag tycker inte att företagen ska belastas med administration för ytterligare en mätning och kartläggning som skulle bli följden om även skulle få ett sådant uppdrag. Utskottet ser inte något behov av ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga och avstyrker motion 2015/16:2244. avslog ett yrkande i motion 2015/16:259 om att skattetillägg bör avskaffas och att felaktiga uppgifter som beror på ett oavsiktligt fel, slarv och dylika orsaker endast ska beläggas med mindre administrativa avgifter som har karaktären av påminnelseavgifter (se bet. 2015/16:SkU4). godtog utskottets uppfattning att skattetillägg är en viktig del i det skatteadministrativa sanktionssystemet. Utskottet avstyrker motion 2015/16:3081. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att regeringen ska redovisa statusen på de svenska bilaterala skatteavtalen för . Jämför reservation 12 (SD). I motion 2015/16:1624 av m.fl. (SD) anförs att tempot i arbetet med bilaterala skatteavtal måste öka. Målet måste vara att ska återta sin position bland de nationer som har bäst villkor i sina skatteavtal, och antalet länder som vi tecknar avtal med måste öka. En tydlig agenda för arbetet och vilka åtgärder som vidtas för att nå målet måste arbetas fram. Motionärerna anser att frågan är så viktig att regeringen bör redovisa statusen på de svenska bilaterala skatteavtalen för . En sådan redovisning bör innehålla såväl skatteavtalens antal som deras kvalitet. En tidsplan för det fortsatta arbetet bör också ingå. Finansminister anförde som svar på interpellation 2014/15:561 Om bilaterala skatteavtal bl.a. följande (prot. 2014/15:110). har frågat mig om jag är medveten om det problem han beskriver med statusen på skatteavtalen och konsekvenserna av denna situation. Han efterfrågar även åtgärder i förhållande till vad han anser är brister i tempot med att teckna nya avtal samt att uppgradera och komplettera befintliga avtal i syfte att förbättra förutsättningarna för den svenska industrins konkurrenskraft. Slutligen frågar han hur jag ska säkerställa att så blir fallet och när det kommer att ske. Låt mig börja med att slå fast att ett brett och konkurrenskraftigt nät av skatteavtal är viktigt för en exportberoende och öppen ekonomi som . Det finns ingen motsättning mellan regeringens prioriteringar på skatteavtalsområdet och de svenska exportföretagens. När granskade det svenska avtalsnätet 2010 låg fokus och resurser i stor utsträckning på att förhandla informationsutbytesavtal och att omförhandla vissa centrala skatteavtal i fråga om informationsutbyte. Det arbetet är nu slutfört, och nät med 40 informationsutbytesavtal är ett av världens största. Dessa avtal och de omförhandlade skatteavtalen är mycket viktiga för att skydda den svenska skattebasen, och beräknar att de genererat i skatteintäkter. Sedan informationsutbytet byggts ut har åter kunnat koncentrera förhandlingsarbetet på skatteavtalen. Man måste dock komma ihåg att skatteavtalsförhandlingar är processer som inte ensidigt råder över. Det är ett bilateralt arbete där krav från svensk sida bemöts med motkrav. Det tar tid innan man når fram till ett undertecknat avtal. börjar vi dock se resultatet av de senaste årens förhandlingsarbete. Ett avtal har ingåtts med , och avtalet med har uppdaterats. Vi har också undertecknat ett nytt avtal med . Det pågår även förhandlingar med flera ytterligare länder som vi vet är viktiga för svenska företag. Några av dessa förhandlingar är långt gångna, och förhoppningen är att vi inom en relativt nära framtid kommer att kunna presentera färdiga förhandlingsresultat. I sammanhanget ska också beaktas att arbetet med skatteavtalsfrågor inte enbart består i bilaterala förhandlingar. Det pågår också annat internationellt arbete med dessa frågor. Något som just nu är aktuellt, och som noterar i sin Uppföljningsrapport , är det arbete mot BEPS, base erosion and profit shifting, som bedrivs av med stöd av G20. har ett mycket omfattande och aktivt engagemang i det arbetet. Utskottet kan instämma i vad motionären och finansministern anfört om vikten av ett fortsatt förhandlingsarbete när det gäller skatteavtal för att skydda den svenska skattebasen. har godkänt ett stort antal informationsutbyteavtal och även godkänt ett nytt skatteavtal med och (bet. 2015/16:SkU6). Finansministerns svar visar att regeringen bedriver förhandlingsarbetet med skatteavtalen med full kraft, och utskottet ser inte något behov av att regeringen, som föreslås i motionen, redovisar statusen på de svenska bilaterala skatteavtalen för . Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att skatteflyktslagen ska ses över.