bet · H401NU1 · 2016-12-06 00:00:00 — Stöden utvärderas kontinuerligt av forskare och utredare, men den kritik som framförs tas inte alltid till vara för lärande och utveckling. Vidare saknas användbara data som gör att stöden går att följa upp på ett ändamålsenligt sätt, som målen för programmen som beslutar om stöd formuleras på ett sätt som gör dem svåra att följa upp. anför att trots bristen på överblick över stöden och deras effekter kan det vara så att stöden skapar nytta. Men för att öka tilltron till systemet och för att kunna styra insatserna dit de gör mest nytta bör regeringen skapa förutsättningar för att få en bättre överblick över stöden till näringslivet och deras effekter. Regeringen väntas med anledning av granskningen lämna en skrivelse till . Företagande på lika villkor Regeringen anger i budgetpropositionen att kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland företagare i i förhållande till sin andel av befolkningen. För att bidra till att utveckla konkurrenskraften i företagen och för att skapa sysselsättningstillfällen är det viktigt att även fortsättningsvis främja företagsstart och affärsutveckling i dessa grupper. tog fram en strategi för att kvinnor och män ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. bedriver även ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. har arbetet inriktats på att påverka strukturer bl.a. genom att ta fram och sprida relevant kunskap om målgruppen och till målgruppen. Vidare har anordnat forum för erfarenhetsutbyte om integration och mångfald med regionala aktörer, samverkat med bl.a. för att sprida goda exempel och nå ut med information, samt arbetat för att införliva integrationsperspektivet i den egna verksamheten. inledde ett arbete bl.a. i samarbete med för att bidra till att tillvarata den resurs som asylsökande och nyanlända utgör. Syftet är att göra det lättare för nyanlända att starta företag och att underlätta matchning av nyanländas kompetens mot näringslivets kompetensbehov. Ung Företagsamhet (UF) är en organisation vars syfte är att bl.a. införa entreprenörskap i utbildningssystemet. Organisationen finns representerad i hela och finansieras av bl.a. . Enligt regleringsbrev ska disponera en del av medel för verksamhetsstöd till tjänster eller organisationer som främjar företagande bland unga inom gymnasieskolan. är en organisation som arbetar för att studenter ska starta och driva företag. Organisationen finns representerad på 14 orter i landet och arbetar nära högskolor och universitet på orten. Drivhuset finansierades 2015 bl.a. genom driftsbidrag från . Ambassadörsprogram för kvinnors företagande Regeringen gav 2007 i uppdrag att utse ambassadörer för kvinnors företagande med syftet att lyfta fram företagandet som ett möjligt karriärval genom att företagarna berättar om sitt företagande. Programmet förlängdes 2011 till att även gälla perioden –2014 (N2011/1250/ENT) och skulle särskilt synliggöra kvinnor som arbetar med innovationer inom tjänstesektorn. Tillväxtanalys utvärderade programmet perioden –2014 i promemorian Ambassadörer för kvinnors företagande – en teoribaserad utvärdering (PM 2015:13). Myndigheten diskuterar i utvärderingen den bild av kvinnors företagande som synliggjorts och hur förenlig den är med programmets övergripande mål. Tillväxtanalys konstaterar att –2014 skulle projektet särskilt uppmärksamma kvinnor som drev innovativa företag i tjänstesektorn, och med tanke på att kvinnor traditionellt driver företag inom tjänstesektorn är potentialen att ändra den traditionella bilden av kvinnors företagande liten. Vidare menar myndigheten att i och med att ambassadörerna arbetade ideellt förstärks bilden av den tjänande kvinnan som inte drivs av samma ekonomiska intressen som män. Myndigheten anser även att upprättandet en speciell arena för att synliggöra kvinnors företagande förstärker bilden av kvinnor som fundamentalt annorlunda företagare än män. erbjuder innovationscheckar till små och medelstora företag. Syftet är att etablerade små och medelstora företag ska kunna pröva en idé som de annars inte skulle vidareutveckla. Checkarna är värda och kan användas av företaget för att köpa in kunskap från forskningsinstitut, universitet, högskolor eller privata aktörer. Det kan t.ex. handla om utveckling av innovativa affärsmodeller, produkter, tjänster och processer. Checkarna kan också användas för att ta fram en strategi för hantering av immateriella tillgångar. har efter en utlysning beslutat att ge i uppdrag till , Coompanion och Industriella utvecklingscentra (IUC) att förmedla checkarna –2017. Budgeten omfattar , dvs. lämnade sitt slutbetänkande Uppgiftslämnarservice för företagen (SOU 2015:33). arbetade tillsammans med , , , och E-delegationen med att genomföra utredningens förslag t.ex. genom att på skapa en ingång för företagen. Där får företagen som ett första steg en presentation av sina grundläggande uppgifter. Regeringen har gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Av budgetpropositionen framgår att regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) har initierat ett arbete för digitaliserat och förenklat uppgiftslämnande för restaurangföretagare, och liknande lösningar kommer att tas fram för fler branscher, t.ex. inom besöksnäringen, handeln och byggbranschen som har omfattande uppgiftslämnande och där standardiserade digitala processer skulle kunna förenkla uppgiftslämnandet och korta handläggningstiderna. Visit tilldelades 2015 och för att genomföra ett antal insatser som ska stärka Sverigebilden utomlands (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, yttr. 2014/15:NU3y). Visit ska bl.a. marknadsföra på nya tillväxtmarknader som och , öka marknadsföringen av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden samt genomföra insatser för att fler turister ska stanna . Vad gäller anger Visit bl.a. att deras marknadsföringsfokus är att få fler svenska upplevelser in i indiska researrangörers program och att inspirera indiska medier med berättelser om . Arbetet med att introducera som ett resmål i görs i samarbete med svensk besöksnäring, och de nationella turistorganisationerna för och . Regeringen beslutade om att tillsätta en särskild utredare som ska föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (dir. 2016:83). Syftet med utredningen är att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela landet. Utredaren ska bl.a. analysera utvecklingen och bedöma framtida utmaningar och möjligheter för näringen. Utredaren ska vidare lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande och sysselsättning och som bidrar till att aktörerna gemensamt kan kraftsamla inom besöksnäringen. Utredningen ska redovisas . I kommittédirektivet anger regeringen också att hållbara mötes-, idrotts- och kulturevenemang är viktiga reseanledningar. samverkar med besöksnäringen i en gemensam strategi för internationella idrottsevenemang. Den gemensamma strategin fastställdes , och därefter har en samordningsgrupp startats med representanter för bl.a. , specialidrottsförbund, destinationer och besöksnäringen i form av organisationerna Visita, Visit och Svensk Turism. Målet för strategin är att 2025 ska arrangera dubbelt så många internationella idrottsevenemang och idrottsmöten som 2014. Strategin fokuserar på tre områden där besöksnäringen och idrottsrörelsen tillsammans måste öka insatserna. Dessa tre områden är destinationsutveckling, hållbara evenemang och nationell samverkan för att stärka Sverigebilden utomlands. Regeringens budgetproposition är resultatet av en överenskommelse mellan regeringen och , och utskottet noterar att regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet är beräknat med utgångspunkt i den inriktning för näringspolitiken och politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande som redovisas i budgetpropositionen. fastställde ramarna för de olika utgiftsområdena . Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv är fastställd till 6 . I budgetmotionerna från , har partierna föreslagit minskningar av ramen för utgiftsområdet med respektive 401, 441, 411, 942 och i förhållande till regeringens förslag. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för den inriktning för politiken för områdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande som regeringen stakar ut i budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att regeringen fokuserar politiken på de utmaningar företagen möter i och med den ökande globala konkurrensen. Regeringens insatser syftar till att stärka förutsättningarna för företag med bas i att skapas, växa och exportera och är en central del av regeringens jobbagenda. Jobbagendan bygger i sin tur på stabila offentliga finanser och består, förutom av en aktiv näringspolitik, av investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Utskottet delar regeringens uppfattning att prioriterade insatser inom näringspolitiken bör vara de som stärker innovationskraft och omställningsförmåga genom åtgärder för att stärka statens finansieringsinsatser, för att göra mer attraktivt för investeringar i produktion och utveckling samt för att skapa förutsättningar för framför allt små och medelstora företag att ta till vara de möjligheter som den tekniska utvecklingen medför. När det gäller politiken för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande instämmer utskottet i regeringens bedömning att en stark export är central för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet samt att regeringens exportstrategi är en viktig del i detta arbete. Exportfrämjandet ska stärka svensk handel och konkurrenskraft genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga utländska marknader. Handeln drivs av företagen, men det statliga främjandet kan stötta med marknadskompletterande insatser inom ramen för gällande statsstödsregler. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning om betydelsen av investeringsfrämjande insatser för att locka utländska företag att göra direktinvesteringar, vilket skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen tar upp tillkännagivande om att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt samt att regeringen med redogörelsen i budgetpropositionen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I vissa av de här aktuella motionerna föreslås anslagsminskningar med motiveringen att näringslivet behöver mindre statlig inblandning. Det gäller bl.a. motionerna 2016/17:2226 (SD), 2016/17:3126 (M), 2016/17:3392 (KD), 2016/17:3435 (C) och 2016/17:3456 (L). Utskottet kan konstatera att och svenska företag står sig väl i den globala konkurrensen samt att tillväxten är hög och att svensk export åter tar världsmarknadsandelar. Men det finns också utmaningar eftersom allt fler länder och företag konkurrerar högt upp i globala värdekedjor med kunskapsintensiva miljöer, produkter och produktion som tillväxten i allt högre grad sker utanför . Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en aktiv näringspolitik och samverkan mellan politik, näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter skapar de bästa förutsättningarna för att öka antalet jobb i hela landet, skapa innovativa och växande företag samt öka export. När det gäller de enskilda anslagen inom utgiftsområdet står utskottet bakom ökningen av anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling på med anledning av den forskningspolitiska propositionen som regeringen överlämnade till . Det ökade anslaget ska bl.a. användas till insatser för strategiska innovationsområden, standardisering, forskning och innovation i fråga om tillgänglighetsanpassning för personer med funktionsnedsättning samt innovativ produktion av biologiska läkemedel. Utskottet vill med anledning av motionerna 2016/17:351 (C), 2016/17:2033 (C) och 2016/17:3435 (C) där det förordas att det ska inrättas innovationscheckar för innovationer inom vård och omsorg påminna om att redan erbjuder innovationscheckar till små och medelstora företag. Checkarna kan användas av företaget för att köpa in kunskap om utveckling av innovativa affärsmodeller, produkter, tjänster och processer, och att , Coompanion och Industriella utvecklingscentra (IUC) förmedlar innovationscheckarna –2017. Vidare välkomnar utskottet regeringens insatser inom ramen för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling för att förenkla för företagen samt för att stärka konkurrens- och innovationskraft. Med anledning av bl.a. motion 2016/17:3391 (KD) om förenklat uppgiftslämnande för företag vill utskottet påminna om att regeringen arbetar för att göra det enklare för små och medelstora företag genom att bl.a. främja digitalisering och förenkla uppgiftslämnande och myndighetskontakter. Regeringen har även för avsikt att styra relevanta myndigheter mot att digitala lösningar ska vara förstahandsval och ställa krav på att myndigheter ska samordna sina uppgiftskrav med varandra. Utskottet ser därför inget behov av ett tillkännagivande i enlighet med vad som föreslås i den nämnda motionen. Utskottet ser heller ingen anledning att återstarta alliansregeringens ambassadörsnätverk för kvinnors företagande som bl.a. efterfrågas i motionerna 2016/17:3346 (KD), 2016/17:3349 (KD), 2016/17:3392 (KD) och 2016/17:3435 (C). Utskottet vill med anledning av motionärernas förslag här påminna om Tillväxtanalys utvärdering av ambassadörsnätverket som refereras ovan. Utgiftsområdet omfattar även anslag för att främja turism och besöksnäring. Besöksnäringen skapar jobb i hela och ger ofta ungdomar och personer med utländsk bakgrund en väg in på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att Visit har fått i uppdrag att stärka Sverigebilden utomlands och bl.a. ska marknadsföra i tillväxtmarknaden . Utskottet anser dock att bör avslå förslaget i motion 2016/17:122 (SD) om att tillskjuta medel för att Visit ska öppna ett kontor i . Lika så bör avslå motion 2016/17:3392 (KD) i vilken det föreslås insatser för att öka antalet internationella möten i . tillsatte regeringen en utredning för att föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Utskottet anser att bör avvakta utredningens förslag och regeringens beredning av dessa. Utskottet stöder regeringens anslagsförslag för anslaget 1:7 Turistfrämjande. Vad gäller förslagen i motionerna 2016/17:3126 (M), 2016/17:3372 (M) och 2016/17:3435 (C) om att tillföra ytterligare medel till anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation för att förstärka och rådgivning till företagare med utländsk bakgrund vill utskottet påminna om att liknande insatser görs inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling. I Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21) avsattes medel till ett snabbspår för nyanlända företagare. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att insatserna bör fortsätta, och anslaget 1:5 föreslås därför ökas med 2017. Utskottet noterar att arbetar med snabbspåret för nyanlända företagare tillsammans med berörda myndigheter och privata och offentliga aktörer för att fånga upp nyanlända med erfarenhet av företagande så att de kan ges möjlighet att bli företagare även i . Utskottet delar regeringens bedömning om vikten av att arbeta med att identifiera och åtgärda hinder som denna grupp möter när de vill starta och utveckla företag. Utskottet stöder således regeringens föreslagna anslagsfördelning för anslaget 1:20. Utskottet vill även framhålla det nya anslaget 1:21 . Anslaget ska användas till myndighetens förvaltningsutgifter och är en följd av beslutet om att myndigheten ska finansieras genom anslag i stället för avgifter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24, bet. 2015/16:NU1). Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet således regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv och förordar att anvisar anslagen enligt utskottets förslag i bilaga 4. Utskottet förordar vidare att godkänner de bemyndiganden som regeringen föreslagit inom utgiftsområdet. Utskottets förslag till bemyndiganden framgår av bilaga 5. Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar som föranleds av regeringens förslag om att ska byta namn till . Regeringen föreslår att ska byta namn till . Det nya namnet medför ändringar i lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall, sparbankslagen (1987:619), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, lagen (1995:1570) om medlemsbanker, revisionslagen (1999:1079), revisorslagen (2001:883) och aktiebolagslagen (2005:551). I dessa lagar föreslås ordet i olika böjningsformer bytas ut mot i motsvarande form. Lagändringarna föreslås träda i kraft . () har en promemoria upprättats med förslag om att ska byta namn till . Promemorian har remissbehandlats. Lagrådets yttrande har inte inhämtats. Som skäl för namnbytet anger regeringen bl.a. att myndigheten leds av en myndighetschef och därmed är en enrådighetsmyndighet och inte någon nämndmyndighet. Myndighetens namn kan uppfattas som missvisande i fråga om dess ledningsform. Med det nuvarande namnet kan myndigheten dessutom felaktigt uppfattas som en branschorganisation. Genom ett namnbyte till undanröjs denna förväxlingsrisk. Vidare anser regeringen att namnbytet betonar myndighetens förstärkta tillsynsuppgift. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag om att byter namn till . bör således anta de föreslagna lagändringarna. Propositionen tillstyrks därför i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att bredda verksamhetsinriktningen för (), att förändra verksamhetsinriktningen för SP () och att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra en fusion mellan . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att vidta åtgärder för att effektivisera den legala och organisatoriska strukturen kring () och därtill knutna institut. Inom pågår ett arbete för att effektivisera institutens legala och organisatoriska struktur. En legal omstrukturering genomförs för att åstadkomma ett mindre antal aktiebolag där verksamheten organiseras utifrån affärsområden. För att slutföra omstruktureringen av och SP () krävs att verksamhetsföremål justeras så att den nuvarande verksamheten kan bedrivas såväl direkt i som indirekt genom intresse- eller dotterbolag. Föremålet för verksamhet bör även utökas något för att spegla den verksamhet som bedrivs inom det helägda dotterbolaget och dess dotterbolag, vilket inkluderar tillhandahållande av utbildning och tjänster för industrisektorn. De tjänster som avses är främst verksamhet inom teknisk utvärdering, mätteknik och certifiering samt undersökning av material, konstruktioner och system. Vidare föreslår regeringen att verksamhet även ska kunna omfatta ägande och förvaltning av lös egendom. Sådan lös egendom avser primärt innehav av aktier som förvärvas i samband med etablering av fristående bolag till vilka verksamhet (immateriella rättigheter, egendom etc.) och anställda hänförliga till innovationer överförs för avknoppning. I den legala omstruktureringen vidtas även åtgärder i syfte att åstadkomma en enhetlig varumärkesanvändning och därmed stärkt konkurrenskraft för gruppen på den internationella marknaden. Ett led i denna omstrukturering handlar om att göra SP till nytt moderbolag i koncernen, men under namnet . För att möjliggöra detta krävs dels att SP:s verksamhetsinriktning ändras i linje med här föreslagna breddade verksamhetsinriktning, dels att en s.k. omvänd fusion genomförs. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att verksamhetsinriktningen för SP ska kunna ändras i linje med den breddade verksamhetsinriktningen för , utan att beakta det som anförts till om SP:s verksamhet i tidigare propositioner (prop. 1992/93:239, prop. 2008/09:50 och prop. 2012/13:99). Slutligen föreslår regeringen att en fusion ska kunna genomföras mellan SP och . För att underlätta fusionen föreslås en s.k. omvänd fusion, vilket innebär att SP formellt övertar statens aktier i , och i utbyte erhåller staten aktier i nuvarande SP. Regeringen bör därför bemyndigas att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra fusionen. Efter en fusion gäller även i fortsättningen att bolagets syfte ska vara att bereda vinst åt ägaren på samma sätt som forskningsinstituten inom dotter- och intressebolag gör . kommer även , liksom dotter- och intressebolagen, att vara icke vinstutdelande. Vinsten ska användas för att främja bolagets ändamål enligt bolagsordningen. Någon förändring av den industriforskningsverksamhet som bedrivs inom som helhet avses inte ske med anledning av ovan anförda förslag. I nuvarande bolagsordning anges att föremålet för bolagets verksamhet ska vara att bedriva industriforskning i institutsform och att skapa förutsättningar för att utveckla verksamheten så att den, med fokus på forskning, utveckling och innovation, väsentligt bidrar till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och verkar för en hållbar tillväxt samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Av SP:s nuvarande bolagsordning framgår att bolagets övergripande mål är att som en del av den nationella institutsstrukturen bidra till innovation och konkurrenskraft i näringslivet. Vidare ska bolaget inom sitt verksamhetsområde initiera, genomföra och förmedla resultat från behovsmotiverad teknisk-vetenskaplig forskning och utveckling erbjuda och genomföra utvecklingsuppdrag bedriva verksamhet inom teknisk utvärdering, mätteknik, certifiering och undersökningar av material, konstruktioner och system bedriva verksamhet som är förenlig med vad som angetts ovan. Regeringen föreslår att verksamhetsinriktningarna för både och SP ska breddas samt att en fusion ska kunna genomföras mellan SP och . Syftet är att effektivisera den legala och organisatoriska strukturen kring och därtill knutna institut. Utskottet har inget att invända mot dessa förslag och anser således att bör bemyndiga regeringen ett vidta de åtgärder som föreslås i propositionen. Propositionen tillstyrks följaktligen i denna del. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i bilaga 6. 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:2226 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 24 punkt 14 och avslår motionerna 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:2033 av (C), 2016/17:3126 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 19 och 20, 2016/17:3435 av m.fl. (C) och 2016/17:3456 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden fastställde utgiftsområdenas ramar . Förslaget till anslagsfördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv i motion 2016/17:2226 bygger på en utgiftsram som är mindre än den som nu har antagit. Då vi står bakom förslaget i den nyssnämnda motionen använder vi oss av den formella möjligheten att reservera oss mot regeringens motsvarande förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. I stället tillstyrker vi förslaget i motionen. Utgångspunkten för vårt ställningstagande är den värdegrund som genomsyrar vår och syn på en önskvärd samhällsutveckling. Det innebär bl.a. att vi eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande.