bet · H401UbU4 · 2016-10-14 00:00:00 — Stiftelsen bidrag till svensk forskning Utskottet föreslår att lägger redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning till handlingarna. har i enlighet med 2 § 5 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat Stiftelsen . Resultatet av granskningen har med tillämpning av 9 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen överlämnats som en redogörelse till . Granskningen visar att stiftelsen uppfyller syftet med verksamheten och ger väsentliga bidrag till svensk forskning. Redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning lägger redogörelse /16:RR6 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning har i enlighet med 2 § 5 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat Stiftelsen . Resultatet av granskningen har med tillämpning av 9 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen överlämnats som en redogörelse till (redog. 2015/16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning). Granskningsrapporten har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Det har inte väckts någon motion med anledning av redogörelsen. Stiftelsen () instiftades av 1964 till minne av . beslutade om stadgar för RJ (det s.k. stiftelseförordnandet). Syftet var att stödja vetenskaplig forskning med anknytning till . Vid bildandet framhöll att styrelsen skulle få möjlighet att ompröva stiftelsens verksamhet i ljuset av vunna erfarenheter och med hänsyn till utvecklingens krav. [1] Stiftelsens medel förvaltades ursprungligen av , som tillgodogjorde stiftelsen avkastningen. Verksamheten lyder under stiftelselagen och styrs av stiftelsens stadgar som antas av stiftelsen och fastställs av . aktuella stadgar finns i bilaga 2[2]. beslutade att skulle överföra (penningvärde) till RJ. av RJ:s tillgångar upphörde därmed. Förvaltningen överläts på fonden, som därmed frigjordes helt från (förs. 1986/87:22, bet. FiU 1986/87:33, rskr. 1986/87:364). I och med att upphörde beslutade 1988 om bl.a. ändringar i stadgarna som innebar att inte längre skulle besluta om ändringar i stiftelsens stadgar utan endast fastställa, eller förkasta, sådana stadgeändringar som fondens styrelse antagit . Skälet var att markera fondens ställning som självständigt rättssubjekt (se förs. 1987/88:6, bet. FiU 1987/88:4, rskr. 1987/88:67). fick RJ ytterligare medel i form av en kulturvetenskaplig donation på (penningvärde). Donationen ska främja utvecklingen av starka forskningsmiljöer av högsta internationella klass. krav på stiftelsens placeringspolicy slopades 2006. I stället beslöts att närmare föreskrifter för stiftelsens placeringar skulle preciseras i stiftelsens placeringspolicy som skulle revideras och beslutas av styrelsen (bet. 2005/06:UbU17, rskr. 2005/06:310, rskr. 2005/06:311). RJ stöder framför allt samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. RJ förvaltar ett kapital på och delade 2015 ut till forskning. Av riksdagsordningen framgår att stiftelsen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till (tilläggsbestämmelse 13.23.1) och att var och en av riksrevisorerna får lämna redogörelser till om revisionsberättelserna över årsredovisningen för bl.a. Stiftelsen (tilläggsbestämmelse 9.17.6). Stiftelsens årliga berättelse över fondens verksamhet och förvaltning och revisionsberättelse över stiftelsens årliga berättelse bereds av utbildningsutskottet. Redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning Utskottets förslag i korthet lägger redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning till handlingarna. Granskningens omfattning och syfte I redogörelsen framgår att det finns flera motiv till granskning av Stiftelsen (). konstaterar bl.a. att utser och fastställer dess stadgar. RJ förvaltar också ett stort kapital och äger fastigheter. Syftet med granskningen är att genomlysa RJ:s verksamhet. Följande frågeställningar har använts i granskningen: • Uppfyller RJ:s forskningsfinansiering syftet med verksamheten? • Präglas RJ:s kapitalförvaltning av god hushållning? • Arbetar ändamålsenligt? RJ:s forskningsfinansiering uppfyller syftet med verksamheten har RJ utvecklat olika stödformer. De stödformer som används är främst projekt, program, områdesgrupper, infrastruktur för forskning, forskningsinitiering, internationellt samarbete och riktade insatser. var projekt, dvs. finansiering som löper , den dominerande stödformen, men nya stöd har tillkommit . De stödformer som ökat mest är programfinansiering, som löper , och riktade insatser. Det innebär att styrelsen har nyttjat möjligheten att utveckla verksamhetens inriktning ”i ljuset av vunna erfarenheter och med hänsyn till utvecklingens krav”, som uttalade [3]. anger att stiftelsen ska ge företräde åt forskningsområden vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt. RJ:s tolkning av detta har i praktiken varit att nästan uteslutande stödja samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. menar att det är en rimlig tolkning men att såväl en vidare som en snävare tolkning är möjlig. Stadgarna anger vidare att RJ särskilt ska stötta stora och långsiktiga forskningsprojekt, stötta nya forskningsuppgifter som kräver snabba och kraftiga insatser och främja kontakter med internationell forskning. Genom stödformer som program, riktade insatser mot särskilt angelägna forskningsområden och finansiering av gästprofessurer uppnås dessa syften. bedömning är därför att RJ uppfyller syftet med verksamheten. Forskare uppskattar även det faktum att RJ i hög grad tillhandahåller fria forskningsmedel, som inte är inriktade mot en viss forskningsfråga. Återkoppling till forskarna och beviljandegrad fattar beslut om forskningsanslag, men de inkomna ansökningarna bedöms och prioriteras i RJ:s beredningsgrupper[4]. Beredningsgrupperna föreslår vilka projekt som ska beviljas medel. Det finns ett ansökningstillfälle för projekt. När ansökningstiden har gått ut rensas ofullständiga ansökningar och ansökningar som inte uppfyller de formella kraven ut och avslås. Vanliga anledningar till direktavslag är att forskare inte har avlagt doktorsexamen vid ansökningstillfället eller att de inte har slutredovisat tidigare forskningsprojekt till RJ när ansökningstiden har gått ut. Beredningsprocessen sker i två steg. I den första omgången väljer beredningsgrupperna ut de ansökningar som ska gå vidare till en andra bedömningsomgång. RJ:s bedömningskriterier är den vetenskapliga kvaliteten i forskningsinnehållet och forskningens internationella anknytning. De projektledare vars ansökningar inte går vidare till andra omgången får ett meddelande om det via e-post; däremot ges inga skriftliga utlåtanden om ansökan. De projektledare vars ansökningar väljs ut av beredningsgrupperna för fortsatt beredning skickar i ett andra steg in en längre, fördjupad projektansökan. Granskningen visar att de motiv som används för avslag i beredningsgrupperna är relevanta utifrån kriteriet om vetenskaplig kvalitet. Men beredningsgrupperna arbetar delvis olika, och diskussioner om kriterier, t.ex. forskningens internationella anknytning, fördes inte i alla beredningsgrupper. Akademins uppfattning om RJ:s beredningsprocess är generellt sett positiv, men det efterfrågas en återkoppling vid avslag i första steget, där den sökande vill veta om det är värt att arbeta vidare med förslaget eller inte. RJ har infört en begränsning i forskares möjligheter att söka projektfinansiering som innebär att om en sökande fått avslag på en projektansökan får han eller hon inte ansöka året därpå. Denna begränsning har förstärkt behovet av att RJ ska ge återkoppling till den som inte beviljats finansiering. Forskaren kan därmed få veta om det är värt att arbeta vidare med forskningsförslaget eller inte. På grund av ett högt ansökningstryck är beviljandegraden överlag låg – i genomsnitt var den –2015. Beviljandegraden varierar dessutom mellan ämnesområden och lärosäten. Till exempel har områdena sannolikhetsteori och statistik en beviljandegrad på , medan utbildningsvetenskap har en beviljandegrad på . Den låga beviljandegraden kan i sig utgöra en utmaning, eftersom forskare investerar en ansenlig mängd tid i framgångslösa ansökningar som sannolikheten att en ansökan beviljas kan bero på små skillnader i kvalitet. RJ har tagit fram riktlinjer för jämställdhetsarbetet där man uttrycker följande: ”RJ:s utgångspunkt är att kvinnor och män har lika stor förmåga såväl att bidra till och att bedriva som att bedöma vetenskaplig forskning. Strävan efter att uppnå jämställdhet är därför en fråga om kvalitet och rättvisa.” För att följa upp jämställdhetsarbetet har RJ formulerat följande mål: • RJ ska ha en jämn könsfördelning i sina beredande och beslutande organ, dvs. styrelse, finanskommitté, beredningsgrupper, områdesgrupper och liknande. Målsättningen är densamma vid rekryteringen av externa sakkunniga. • RJ ska både möjliggöra och försäkra sig om att andelen kvinnor och män bland dem som söker anslag motsvarar andelen kvinnor och män bland de potentiellt sökande forskarna. • Kvinnor och män ska ha en beviljandegrad som står i relation till söktrycket, liksom samma storlek på anslagsbeloppen i jämförbara situationer. • Stödformer och utlysningar liksom bedömningskriterier och beredningsformer ska utformas på sådant sätt att forskare oberoende av kön har samma möjligheter att erhålla anslag[5]. konstaterar att RJ har en tydlig jämställdhetspolicy med mätbara mål och att samtliga beredningsgrupper har en jämn könsfördelning. Andelen projektansökningar med kvinnor som projektledare har ökat betydligt och motsvarar nu andelen disputerade forskare inom humaniora och samhällsvetenskap. har kvinnliga forskare med en karriärålder på eller mer en lägre beviljandegrad än manliga forskare med motsvarande karriärålder, och skillnaden kan inte förklaras av akademisk position. För forskare med en karriärålder är sannolikheten att bli beviljad högre för män än för kvinnor när kontrollvariabler för akademisk position och karriärålder inkluderas. När kontrollvariabler för forskningsämnen inkluderas är skillnaden i sannolikhet att beviljas medel till männens fördel. De mer omfattande programbidragen som löper beviljas dessutom oftare för program som leds av män. Skillnaden i beviljandegrad mellan i synnerhet äldre kvinnliga respektive manliga forskare förtjänar enligt ytterligare analys från RJ:s sida. präglas överlag av god hushållning RJ förvaltar som ska bidra till att finansiera svensk forskning. Stiftelsens stadgar reglerar hur kapitalet ska förvaltas och anger att styrelsen ska förvalta stiftelsens medel i syfte att upprätthålla en långsiktig anslagskapacitet (6 § i ). RJ:s avkastning uppfyller styrelsens mål, och den långsiktiga utdelningen av medel till forskningen ligger på en sådan nivå att stiftelsens kapital bevarar sitt ursprungliga värde. RJ har valt en aktiv förvaltningsstrategi. Förvaltningsresultatet överträffar index, och värdepappersvalet bidrar positivt till överavkastningen. I jämförelse med andra statligt bildade forskningsstiftelser och AP-fonderna (1–4) står sig RJ:s förvaltningsresultat väl. Därmed är avkastningen tillfredsställande i förhållande till den valda risknivån. konstaterar att förvaltningskostnaderna hos RJ är i det högre spannet men ändå rimliga. Kostnaderna drivs upp av de externa förvaltningskostnaderna, där courtage och förvaltning av externa fondavgifter ingår. har undersökt om , och styrdokument är i enlighet med best practice beaktat en kapitalförvaltare av RJ:s storlek och inriktning. RJ:s kapitalförvaltning sköts av en relativt liten organisation, vilket gör den personberoende. Eftersom RJ har valt en aktiv förvaltningsstrategi är bedömning att bemanningen är den lägsta möjliga. samlade bedömning är att styrdokumenten innehåller den information som bör finnas och att de är tydliga. Några avvikelser från best practice finns dock. För det första har dokumentation om och uppföljning av placeringspolicyn och finanspolicyn varit bristfällig. Detta är dock åtgärdat i och med en uppdatering av månadsrapporteringen där limitkontroller numera ingår. För det andra saknas instruktioner i arbetsbeskrivningen för back-office om, när, hur och till vem överträdelser och andra incidenter ska hanteras och rapporteras. Placerings- och finanspolicyerna saknar även instruktioner om hur överträdelser ska hanteras. Därmed finns det en risk för att styrelsen inte får information om eventuella avvikelser från placeringspolicyn och att viktig kunskap försvinner om en nyckelperson slutar sin anställning. RJ menar att i och med att månadsrapporteringen hädanefter innehåller uppgifter om kontrollimiterna borde risken vara avvärjd. Denna rapport sänds till styrelsens ordförande och finanskommittén. menar att det är viktigt att det finns tydlig dokumentation om och rutiner för överträdelserapportering för att styrelsen ska bli informerad och för att organisationen ska ha möjlighet att dra lärdom av tidigare brister så att dessa inte upprepas. Kunskaper om rutiner ska inte försvinna om en anställd slutar. RJ handlar med värdepapper via svenska och utländska motparter och betalar courtage vid finansiella transaktioner. Eftersom courtagekostnader är en betydande post har undersökt i vilken utsträckning RJ har försökt att minimera denna kostnad. Motpartsavtalen beskriver de överenskommelser som parterna har ingått, t.ex. om courtage för transaktioner vid köp eller försäljning av aktier och kostnader för analyser. Motpartsavtal saknas dock i flera fall, och RJ har inte förhandlat om särskilda villkor för att sänka kostnaderna trots att stiftelsen förvaltar ett stort kapital och skulle kunna vara en stark förhandlingspartner. är omsättningshastigheten hög. bedömer att det därmed är möjligt att minska transaktionskostnaderna. Styrelsen kan arbeta mer strategiskt har framför allt beslutat i förberedda ärenden och har inte haft tid och utrymme för strategidiskussioner, t.ex. om stiftelsens inriktning. Styrelsen sammanträder för att besluta om förberedda ärenden, t.ex. årsberättelse, budget och de forskningsbidrag som beredningsgrupperna föreslår. Styrelsen har dock tagit initiativ till bl.a. frågor om etik och hållbarhet i kapitalförvaltningen, jämställdhet i forskningsfinansieringen och utvärdering av projekt som stödform. Med tanke på RJ:s stora frihet att utforma verksamheten inom ramen för stadgarna är det motiverat att styrelsen i högre grad ägnar sig åt strategiska diskussioner om forskningsfinansieringens framtida inriktning. RJ har valt att ha en del av kapitalet investerat i direktägda fastigheter. Styrelsen fastställer RJ:s fastighetspolicy, som finns , och enligt den beslutar vd:n om tilldelningen av lediga lägenheter. Lägenheterna ska antingen erbjudas till anställda i RJ eller lämnas till bostadsförmedling. konstaterar att fastighetsägandet innebär risker, och det är därför viktigt att det finns en aktuell fastighetspolicy som följs och att styrelsen informeras om efterlevnaden av fastighetspolicyn, om antalet lediga lägenheter och om hur dessa har förmedlats. Utskottet har med intresse tagit del av effektivitetsrevision av Stiftelsen och noterar slutsatser. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att granskningen visar att fonden uppfyller syftet med verksamheten och att den ger väsentliga bidrag till svensk forskning, särskilt inom samhällsvetenskap och humaniora. Utskottet förutsätter att styrelsen gör nödvändiga överväganden med anledning av uttalanden i granskningen. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /16:RR6 Stiftelsen bidrar till svensk forskning. [1] utlåtande med anledning av framställningen från kommittén för utredning rörande : bankoutskottets utlåtande nr 1964, skrivelse nr 351–1964. [2] Utdrag /16:RR6, bilaga 1. [3]utlåtande med anledning av framställningen från kommittén för utredning rörande : bankoutskottets utlåtande nr 1964, skrivelse nr 351–1964. [4] Det finns fyra beredningsgrupper för projekt: beredningsgrupp 1 (ekonomi, juridik, statsvetenskap, statistik m.m.), beredningsgrupp 2 (pedagogik, psykologi, sociologi m.m.), beredningsgrupp 3 (språk, konst- och litteraturvetenskap, idéhistoria m.m.), beredningsgrupp 4 (filosofi, historiska vetenskaper och teologi). Därutöver finns beredningsgruppen för program och beredningsgruppen för infrastruktur till forskning. Beredningsgrupperna för projekt består av svenska och nordiska forskare inom respektive grupps forskningsområden. Beredningsgruppen för program består av internationella forskare som representerar hela de samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningsfälten. [5] .