bet · H301FiU30 · 2016-03-17 00:00:00 — Därigenom kommer enligt motionären nybelåningen att minska, skulderna att amorteras ned och riskerna för en bostadsbubbla att minska avsevärt. I kommittémotion 2015/16:1933 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås också att det införs ett amorteringskrav på bostadslån. Ett mandat till om att införa ett amorteringskrav bör enligt förslaget innehålla ett undantag för nyproduktion och flexibilitet vid förändringar i livssituationen såsom skilsmässa och arbetslöshet. Motionärerna betonar också att utformningen måste godkännas av regeringen. Även i motion 2015/16:2758 av (SD) yrkande 2 yrkas att det bör lagstiftas om amorteringskrav. Utskottet konstaterar att det genom ändringarna i lagen om bank- och finansieringsrörelse införs krav på amortering. Därmed anser utskottet att yrkandena i motionerna är tillgodosedda. Utskottet avstyrker motionerna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:89 Amorteringskrav: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:1627 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om amorteringskrav och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1933 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av amorteringskrav och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2758 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om krav på amortering och tillkännager detta för regeringen. [1] Skuldkvoten utgörs i detta sammanhang av hushållens totala skulder i förhållande till deras disponibla inkomster. [2] i det finansiella systemet, . [3] Dealing with Household Debt, World Economic Outlook, IMF, . [4] Se prop. 2013/14:228 Förstärkta kapitaltäckningsregler. [5] och rådets direktiv /17/EU av om konsumentkreditavtal som avser bostadsfastighet och om ändring av direktiven /48/EG och 2013/36/EU och förordning (EU) nr 1093/2010. [6] Se prop. 2002/03:139 s. 322 f. ska besluta om regeringens förslag att införa en bestämmelse om amorteringskrav i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Det innebär att när banker och andra kreditinstitut lånar ut pengar för att finansiera en bostad ska de också ha villkor som gör att låntagaren i normalfallet ska amortera - betala tillbaka - på sitt lån. En robust amorteringskultur stärker hushållens finansiella motståndskraft. Det är en grundpelare i en sund kreditverksamhet och bidrar till att skulder samlat kan hållas på nivåer som inte utsätter samhället för makroekonomiska risker. Bakgrunden till den här lagstiftningen är förstås den ökade skuldsättning som vi kan se hos de svenska hushållen. har hushållens skulder ökat mycket snabbare än inkomsterna. Skuldkvoten har inte riktigt, men nära nog, fördubblats . En viktig förklaring till skuldökningen är förstås de ökade priserna som har präglat vår bostadsmarknad. En hel del av det här kan hänföras till strukturella faktorer som utförsäljningarna, ombildningarna, av hyresrätter, förändringar i skattesystemet och en rejält sänkt ränta. Trots detta kvarstår dock enligt en stor del, ungefär en fjärdedel av ökningen av skuldkvoten, som inte kan förklaras strukturellt. Och även om svenska hushåll har marginaler att klara ränteutgifter även om räntorna skulle höjas ordentligt, inkomsterna skulle minska eller bostadspriserna skulle falla medför hög belåning makroekonomiska risker. För att klara större störningar skulle hushållen tvingas minska sin konsumtion, vilket får negativa effekter på tillväxt och arbetslöshet. Internationella undersökningar visar också att hushåll som har en skuldsättning av bostadens marknadsvärde är mer benägna att dra ned på sin konsumtion om något oförutsett skulle inträffa. Eftersom har haft en svag amorteringskultur och fortfarande har långa avbetalningstider, där många med skulder inte amorterar alls eller bara amorterar lite, finns det goda skäl att även med lagstiftning verka för en bättre ordning framöver. Internationella organisationer som , och pekar också entydigt i sina granskningar på den privata skulduppbyggnaden som en risk i och för den svenska ekonomin. Den proposition som utskottet nu delvis bifaller bygger på en överenskommelse mellan regeringen och fem andra partier. Under utskottets beredning har vi förändrat förslaget något, vilket faktiskt gör det ännu mer robust. Framför allt vill finansutskottet tidsbegränsa undantaget för amorteringskrav i nyproduktion till . De inlåsningseffekter som amorteringsfriheten för den första ägaren av nyproduktion riskerar att föra med sig kan vi därmed begränsa. Jag vill här också tydliggöra att undantaget inte innebär en lagstiftad amorteringsfrihet för nyproduktion. Bankerna kan, och bör sannolikt också ganska ofta, ändå kräva att låntagaren ska amortera. Utskottet understryker också, liksom regeringen i propositionen, att skogs- och jordbruksfastigheter inte ska omfattas, och som tidigare gäller att dessa krav ska gälla för nya krediter, alltså inte för gamla lån. Man ska också kunna få undantag från amortering om man exempelvis drabbas av sjukdom eller skilsmässa eller att en närstående går bort. Amoreringskrav är förstås inte det enda svaret på hushållens skulduppbyggnad och en allt tuffare situation på bostadsmarknaden. Den kanske viktigaste insatsen är att öka bostadsbyggandet från de låga nivåer som vi har haft det . Inte minst viktigt är att det byggs hyresrätter. Regeringen har också föreslagit åtgärder för att öka utbudet av bostäder. Den största bostadspolitiska satsningen på sjösattes och omfattar . Genom investeringsstödet kan resurser även styras till byggandet av mer prisvärda hyresrätter och bostäder med rimliga hyror så att trycket på bostadsmarknaden minskar liksom behovet för hushåll att skuldsätta sig. Dessutom har regeringen avsatt pengar för att ge kommunerna tydliga incitament att bidra till ett ökat bostadsbyggande. föreslår dock utskottet att vi ska införa en bestämmelse om amorteringskrav. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. behandlar vi propositionen om amorteringskrav. Turerna har varit många, men står ett enigt utskott bakom dessa förslag. Förändringen genomförs i lagen om bank- och finansieringsrörelse och riktar sig alltså till kreditinstituten. Bakgrunden till att vi vill genomföra krav på amortering är att vi ser att hushållens skulder har ökat kraftigt. Människors skuld i förhållande till disponibel inkomst har ökat, och bostadspriserna har stigit i snabb takt. Flera tunga internationella bedömare har pekat ut den svaga amorteringskulturen som ett problem och rekommenderat att öka amorteringstakten på bolån och att införa ett amorteringskrav. När mina föräldrar var nyblivna husägare och låntagare var det självklart med amortering. Man skulle minska sina skulder. Man vet aldrig vad som händer. Då låg räntan under vissa perioder ändå så högt som . Ändå betade man av sina skulder. har amortering inte alls varit lika självklart. amorterade av hushållen med en belåningsgrad på mellan . Många, särskilt i storstadsområdena, förlitade sig på en ordentlig värdestegring och såg därmed inte behovet av att amortera. Då blir riskerna också större. Om prisstegringen uteblir blir marginalerna mindre. Om priserna går ned kan den som blir tvungen att sälja snabbt hamna i långvariga ekonomiska problem. Få tänker nog egentligen att det kan hända. Men det var inte länge sedan bubblan sprack i . Priserna hade pressats upp snabbt, och förväntningarna var höga. Så kom finanskrisen som byggandet kom igång. Även om man inte ser någon sådan tydlig risk här och behöver man ändå ha marginaler för det oförutsedda. Amorteringskraven har också blivit tuffare från bankernas sida . kräver bankerna för nya låntagare som regel en ganska omfattande amortering. är det av hushållen med nya lån och en belåningsgrad på mellan som amorterar. har tydliga riktlinjer med tuffa krav på amortering från till bankerna stoppats och fått rullas tillbaka av konkurrensskäl. Bankerna ser därför också behovet av en lagreglering och är i stort positiva till det lagförslag som genomförs. menar att utan ett lagstadgat krav kan det inte uteslutas att vi faller tillbaka i en situation där en betydande del av låntagarna inte amorterar på sina bolån, något som skulle förstärka de risker som redan finns på den svenska bostadsmarknaden. Med en självreglering gällande amortering hade det funnits en flexibilitet som kan saknas vid lagkrav. Men stora delar av den faktiska tillämpningen av amorteringskravet kommer att styras av föreskrifter från och regeringen, inte via lag. Det är oerhört viktigt att regeringen noga följer effekterna av föreskrifterna så att det inte uppstår några oväntade eller oönskade effekter. Jag tycker också att det finns skäl att följa utvecklingen och se hur olika reformer påverkar i förhållande till varandra. Ju fler kranar man vrider på, desto större effekt kan man få. Jag skulle vilja lyfta fram ett par viktiga undantag från amorteringskravet. När människor råkar ut för någonting oväntat, såsom sjukdom, separation eller arbetslöshet som kan få ganska stora ekonomiska effekter, är det viktigt att man kan göra ett tillfälligt uppehåll i amorteringen. Den som exempelvis avser att sälja sin bostad för att anpassa sig till en ny ekonomisk situation ska kunna få tid på sig att göra detta utan att dra på sig onödiga skulder . Ytterligare ett mycket viktigt undantag är det som gäller för jord- och skogsbruksfastigheter. Utskottet betonar i sitt ställningstagande ytterligare vikten av att dessa helt undantas från amorteringskravet - något som regeringen redan har skrivit i propositionen. Det ska inte finnas något utrymme för att låta dem eller delar av dem omfattas eftersom det skulle innebära stora administrativa svårigheter och svåra gränsdragningar. Regelkrångel är något som företag behöver mindre av och inte mer. För oss har det också varit viktigt att motverka retroaktivitet. Det är viktigt att de som redan har ingått låneavtal på vissa premisser kan förvänta sig att de ska fortsätta att gälla. Efter att Lagrådet påpekat att det tydligt bör framgå av lagen att den bara gäller nya krediter tecknade efter lagens ikraftträdande har utskottet antagit Lagrådets förslag till förtydligande. Det har funnits invändningar att det trots detta kan uppstå retroaktivitet när låntagare tecknar tilläggslån. För dem skulle amorteringstakten grundas på hela belåningsgraden. Och det har vädrats farhågor om att det kan leda till att hushållen väljer att teckna blankolån i stället för att använda bostaden som säkerhet. Det här är ett exempel på en effekt som vi förväntar oss att regeringen mycket noga följer upp. I propositionen föreslås ett evigt undantag från amortering för nyproducerade bostäder. Det fanns en politisk enighet bakom förslaget eftersom vi vill uppmuntra till nybyggnation. Men flera remissinstanser var mycket negativa. Många menade att det finns en risk för betydande prisfall när nyproducerade lägenheter sedan säljs vidare, och förordade åtminstone en tidsbegränsning i undantaget. Vi har därför i utskottet enats om att sätta en femårsgräns för undantaget från amortering. Det är inte meningen att vi ska skapa nya problem som vi försöker att åtgärda andra. Sammantaget tror vi att ett amorteringskrav kan bidra till en sundare amorteringskultur, som i sin tur ökar hushållets motståndskraft och gör dem ekonomiskt mer tåliga vid olika störningar. Det åligger regeringen att följa utvecklingen efter att amorteringskravet har börjat gälla och att vid behov justera föreskrifterna så att det inte blir några oönskade effekter. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Vi ska besluta om att införa amorteringskrav efter en lång och snårig process med framför allt juridiska hinder längs med resan. Jag instämmer i mycket av det som och säger. Vi har efter förhandlingar en enig riksdag som ställer sig bakom införandet av amorteringskrav, men tycker jag att dagens beslut väcker ett antal frågor. I en lista över världens mest skuldsatta ekonomier i alla kategorier hamnade på andra plats, endast slaget av . Då handlar det inte om att vår statsskuld är stor eller att våra företag är belånade i stor utsträckning. Nej, det är hushållens skuldsättning som har skenat . Kurvan över hushållens skuldsättning har pekat uppåt i en obruten takt. Enligt , , har hushållens lån ökat med , eller . När det tar så här för politiken att reagera och ens införa ett så litet hinder för skuldsättning som ett amorteringskrav är, då undrar man om politiken klarar av att leverera. Processen med att införa ett amorteringskrav har tagit , men debatten och förslagen har funnits en betydligt . är en liten och öppen ekonomi. Det betyder att vi påverkas snabbt av beslut i vår omvärld. Det kräver också att vi klarar av att både besluta om förebyggande åtgärder och att fatta snabba beslut när det krävs. Frågan är om vi har den politiska kapaciteten. När jag ser processen om amorteringskrav blir jag en aning tveksam. I praktiken är lagkravet redan genomfört i och med att bankerna stramat upp sin utlåning. Men det är bedrövligt att det ska krävas en lagstiftningsprocess för att bankerna ska ta samhällsansvar. Men det kanske är just det som visar på att vi inte kan släppa över ansvaret och makten till bankerna. En annan fråga vi politiker måste ställa oss är om amorteringskravet är tillräckligt. höjdes kravet på egeninsats från till av kostnaden för ett bostadsköp. Det hade en liten påverkan, men hushållens skuldsättning steg ändå. Jag tror knappast att amorteringskravet kommer att hjälpa jättemycket. beräkningar visar, som vi har fått se i utskottet, att amorteringskravet endast påverkar nya låntagare och därför endast får en liten effekt på lång sikt. Fler åtgärder behövs därför. Den viktigaste åtgärden för att påverka hela lånestocken vore att trappa ned ränteavdragen. bidrar staten till att öka skuldsättningen och därigenom skapa finansiell instabilitet. När hushållen har råd att låna mer pengar på grund av ränteavdragen stiger priserna på bostäder, och skuldsättningen ökar. Så kan vi inte ha det. Det är nödvändigt att politiken kommer överens om en nedtrappning av ränteavdragen , för riskvarningar saknas inte. Ränteavdragen har också en mycket tveksam fördelningspolitisk profil. De gynnar rika kort och gott, men vi är allihop med och betalar. är ränteavdraget en tickade bomb som har varnat för kan motsvara eller av bnp om ingenting görs. Därför behöver vi införa ett tak så att de rika som har extrema räntekostnader inte subventioneras av vår välfärd. Det är två partier i som har försökt vara statsbärande och ta ansvar för statsfinanserna, och det är Socialdemokraterna och . Tyvärr gör man väldigt lite åt hushållens skuldsättning mer än att prata. Finansminister kan tänka sig att trappa ned ränteavdragen om man hade gjort det som den moderatledda regeringen tog bort fastighetsskatten. Det är ett tag , och problemen med skuldsättningen finns ju här och . Men är knappast bättre. vid makten tog man bort fastighetsskatten, man tog bort förmögenhetsskatten, man drev på för ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter och man stoppade effektivt nybyggande. Där kan man snacka om att slänga mer ved på brasan för att hushållens skuldsättning verkligen skulle stiga. Jag tycker att det är dags att gå från ord till handling och göra någonting åt ränteavdraget . En del ekonomer propagerar också för ett införande av ett skuldkvotstak. Den åtgärden är jag personligen mer tveksam till. Vi har en stor segregation framför allt i våra städer. Om vår inkomst direkt utan någon helhetsprövning gör att vi sållas bort från vissa områden tror jag att det i stället riskerar att förstärka segregationen ytterligare. I stället behövs en politik som går till handling och ser till att öka byggandet av hyresrätter. Därför är jag glad över att tillsammans med regeringen har förhandlat fram den största bostadspolitiska satsningen . Det är en politik som kan göra skillnad och som kan innebära att du som ung kan få en hyresrätt att bo i i stället för att skuldsätta dig över öronen för att ens kunna flytta hemifrån. Med detta sagt, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget till beslut i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)