bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — (SOU 2012:48) var en del av underlaget som låg till grund för förslaget i budgetpropositionen (prop. 2012/13: l utg.omr. Det anförs också i promemorian att regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. skulle godkänna investeringsplanen för –2015 grundade sig på treårsplan –2015. gett in i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. följande information när det gällde behovet av att förvärva nya räddnings- Planerade investeringar uppgår till totalt 909 Investeringar i nya helikoptrar förväntas uppgå till under I en tabell i treårsplanen anges att prognosen för investeringar avseende helikoptrar uppgick till och till för de två följande åren. Vidare anförs i svarspromemorian att i en promemoria daterad redogör för sin syn på behovet av att införskaffa en ny helikopterflotta om sjö- och flygräddningsverksamheten införlivas i I svarspromemorian anförs även att informerade Regerings- kansliet om att anskaffningen av nya räddningshelikoptrar skulle ske via förvärv i stället för som tidigare planerat genom operationell leasing. Anledningen var enligt att upphandlingen av operationella leasingavtal, där inga giltiga anbud kom in, gav en indikation om fördubblad kostnad vid operationell leasing jämfört med förvärv finansierat delvis via egna medel och delvis via lån. 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN Som svar på en fråga från utskottet om vilken information trafikutskottet fick av i samband med trafikutskottets beredning av budgetpropositionen om dåvarande helikoptrar och behov av nya helikoptrar anförs i promemorian att det i inte påträffats någon dokumentation som utvisar att det skulle lämnats någon annan information till trafikutskottet utöver det som anges i budgetpropositionen (prop. 2012/13 utg.omr. Vidare anförs i svarspromemorian att informerade () om att upphandlingen av räddningshelikoptrar var avslutad och att S.p.A. hade tilldelats avtalet. Det har i inte påträffats någon dokumentation som utvisar att någon företrädare för eller därefter informerade om avtal. I svarspromemorian anförs också att varken regeringen eller har fattat beslut om att godkänna att tecknade det aktuella avtalet. Det har inte påträffats någon dokumentation i som visar att på något annat sätt godkänt att skulle ingå avtalet. Det var som självständigt ansvarade för upphandlingen av helikoptrarna och ingick det aktuella avtalet. Vidare anförs i svarspromemorian att en tjänsteman i skickade e-postmeddelanden till tjänstemän i från sin privata e-postadress. Tjänstemannen har redovisat att det rör sig om tre meddelanden. Dessa meddelanden rörde inte det avtal om köp av räddningshelikoptrar som ingick . De handlade om bedömning av om det s.k. HKP4-systemet kunde vara ett långsiktigt alternativ för ett civilt räddningshelikoptersystem i statlig regi. Dessutom handlade ett meddelande om det bolag som tidigare ansvarade för sjö- och flygräddningen. I promemorian anförs också att det fanns tekniska förutsättningar att som anställd i få tillgång till e-postsystem utanför tjänstestället. Det förutsatte att den anställde hade arbetsredskap eller en tjänst som tillhandahöll samt att någon av de tjänster som fanns för ändamålet hade aktiverats. och hade tjänstemannen i inte tillgång till dessa tjänster. Tjänstemannen använde sin privata e-postadress för att utbyta epostmeddelanden utanför tjänstestället. fördes det en kontinuerlig dialog mellan chefer och medarbetare om lämpligheten i att använda privat it- utrustning i arbetet. De aktuella e-postmeddelandena blev kända för departementet först i samband med att det kom in en begäran om att få ta del av handlingar . Samtliga handlingar bedömdes då vara allmänna och de diariefördes därefter. Som svar på frågan om uppgifter i tv-programmet om att en promemoria från i en version har diarieförts vid och i en annan version under 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN 2015 stämmer och när de olika promemoriorna i så fall kom in till anförs att den promemoria som i frågan anges ha diarieförts torde vara en promemoria som kom in till och som diariefördes . hade till överlämnat ett utkast till promemoria med beteckningen arbetsmaterial, daterat 2011, med i stora delar samma innehåll som den promemoria som kom in den Det var först i samband med att det kom in en begäran om att få ta del av handlingar som bedömningen gjordes att även utkastet av promemorian skulle diarieföras. Utskottet har därefter genom en skrivelse till begärt svar på vissa kompletterande frågor. Som svar fick utskottet en promemoria från (bilaga A4.3.4). I svarspromemorian anförs att treårsplan –2015 och det som framkom i kontakterna med verket om planen bedömdes tillsammans med den interna beredningen inom utgöra tillräckligt underlag för att tillgodose beredningskravet enligt regeringsformen. Vidare anförs i promemorian att frågan om hur sjö- och flygräddnings- verksamheten skulle säkerställas hade varit aktuell i under Det var mot den bakgrunden som treårsplan för 2013–2015 analyserades. Analyserna ledde inte till någon annan slutsats än att investeringsplanen för 2013-2015 för borde godkännas. Analyserna dokumenterades enbart i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. I promemorian anförs också att betänkande Maritim samverkan (SOU 2012:48) inte ledde till att regeringen vidtog några åtgärder såvitt avser statens helikopterverksamhet. departementet) lade betänkande till handlingarna den 18 Med anledning av en fråga från utskottet om det vidtogs några åtgärder inom med anledning av den information fått om att anskaffningen av nya räddningshelikoptrar skulle ske via förvärv i stället för som tidigare planerat genom operationell leasing, anförs i promemorian att det inte vidtogs några åtgärder i med anledning av informationen. bifogar – med anledning av att utskottet önskat ta del av den dokumentation som innehåller informationen – tertialrapport 3 från . Vidare anförs i svarspromemorian att i ett antal skrivelser (bl.a. i dnr N2011/04693/TE) har beskrivit verkets olika överväganden för att säkerställa sjö- och flygräddningen. I övervägandena har såväl ekonomiska, juridiska som säkerhetsmässiga aspekter beaktats. för att säkerställa en väl fungerande sjö- och flygräddningsverksamhet har valde att inte förlänga befintliga leasingavtal. befintliga leasingavtalen skulle förlängas eller inte var en fråga för 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN Det har inte påträffats någon dokumentation i som visar att någon företrädare för har informerat om vilka möjligheter till förlängning som fanns av de befintliga leasingavtalen eller vilka kostnader en förlängning skulle medföra. I svarspromemorian anförs också att det enligt 2 § förordningen (2007: 1161) med instruktion för är en av verkets huvuduppgifter att tillhandahålla sjöräddnings- och flygräddningstjänst. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 22) att skulle godkänna investeringsplanen för –2015 där förvärv av helikoptrar ingick. Vidare föreslog regeringen i propositionen att regeringen skulle bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför om högst . Denna låneram var kopplad till förvärvet av helikoptrar. Informationen som gavs av om att upphandlingen av räddningshelikoptrar var avslutad och att . hade tilldelats avtalet föranledde inte något beslut eller någon annan åtgärd inom . Vidare anförs i promemorian att den kontinuerliga dialogen inom mellan chefer och medarbetare om lämpligheten i att använda privat it-utrustning inte dokumenterades. För handlingar som inte omfattades av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) fanns inte några fastställda rutiner för användningen av privat it-utrustning och privat e-post i arbetet. Utskottet har beslutat att i en skrivelse till begära svar på följande frågor: –Hur fördes dialogen med under processen för att köpa nya helikoptrar? –På vilket sätt gav klartecken till att avtal för köp av nya helikoptrar skulle tecknas ? –Utskottet önskar ta del av relevanta allmänna handlingar inom som härrör från dialogen med om köp av nya helikoptrar 2012. –Innehöll avtalet om köp av nya helikoptrar någon klausul av innebörden att avtalet för sin giltighet var beroende av godkännande av investeringsplanen for eller att avtalet kunde hävas om inte godkände investeringsplanen? Som svar på frågorna fick utskottet en skrivelse från (bilaga A4.3.3). I svarsskrivelsen anför att verket – genomförde tre upphandlingar av nya räddningshelikoptrar till sjö- och flygräddningsverksamheten. Den tredje upphandlingen resulterade i att avtal kunde tecknas med S.p.A. 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN denna tidpunkt var den svenska sjö- och flygräddningen utsatt för mycket stor riskexponering på grund av avtalsförhållanden och de befintliga räddnings- Nya räddningshelikoptrar var en förutsättning för att kunna upprätthålla beredskapen för sjö- och flygräddning utan avbrott på kort och lång sikt, men också för att leva upp till ökade myndighetskrav på flygsäkerhet och förmåga. Vidare anförs att har genomfört det tydligt uttalade uppdraget att vidta de åtgärder som krävdes för att undvika avbrott i verksamheten, vilket befarades få allvarliga konsekvenser för det En tät dialog och avstämning med skedde kontinuerligt , via telefonsamtal, möten och Vidare anförs att redan i samband med den tidigare omförhandlingen av avtalen med konstaterade att det befintliga upplägget innebar en alltför hög grad av riskexponering för den samhällsviktiga sjö- och flygräddningen, vilket även redovisades för Som en säkerhetsåtgärd inleddes en förhandlingsprocess med ERA Leasing LLC, ägaren till de två helikoptrar som leasade via operationella leasingavtal. Vidare anförs att flottan av räddningshelikoptrar 2012 sammanlagt bestod av sju helikoptrar med olika status. Innebörden av detta var att riskerade att , när avtalen med ERA gick ut, stå inför en situation där antalet funktionsdugliga helikoptrar uppgick till maximalt fem och befarat endast tre, vilket skulle innebära att endast två operativa helikopterbaser skulle kunna upprätthållas. Det var under dessa omständig- heter som anskaffningen av nya räddningshelikoptrar genomfördes. verkets bedömning delades av . När det gäller finansieringen av nya räddningshelikoptrar anförs i skrivelsen att är ett affärsverk som i huvudsak finansieras via avgifter på handelssjöfarten samt försäljnings- och uppdragsintäkter. får anslag för uppgifter som inte är riktade mot handelssjöfarten. verket får inga anslag för investeringar, utan dessa finansieras företrädesvis med egna medel. Detta gäller även investeringen i nya räddningshelikoptrar, som till har finansierats via egna medel och resterande del via lån i Riksgälden med löptid. Den första delbetalningen till genomfördes och uppgick till 26 miljoner euro, vilket finansierades via egna medel. De lån som därefter har tagits i Riksgälden uppgår till och har till sin helhet rymts inom tidigare låneram, som uppgick till 335 miljoner Den ökning av låneramen som beslutades har därmed inte behövt Lånen i Riksgälden tecknades . Vidare anförs i skrivelsen att avtal med var ett resultat av en lång process som har genomförts i nära dialog med Redan treårsplanen för åren 2011–2013, som lämnades till regeringen , beskriver behovet av nya räddningshelikoptrar och har med investeringen i investeringsplanen. 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN treårsplanen för åren 2013–2015 finns investeringen återigen beskriven och upptagen i investeringsplanen. Behovet har dessutom utförligt beskrivits i flera pm till . Det stora antal möten som har ägt rum i frågan om räddningshelikoptrar är tyvärr inte dokumenterade genom minnesanteckningar. uppfattning är och har varit att minnesanteckningar bör upprättas, vilket också har framhållits. Även om det inte finns något formellt regeringsbeslut som godkänner att undertecknade avtalet , finns det dokumentation som visar att så faktiskt var avsikten. Innan avtalet med undertecknades skedde dessutom en muntlig avstämning med , mot bakgrund av innehållet i utredningen , varvid klartecken gavs att gå vidare i processen och teckna avtalet. I skrivelsen anförs också att avtalet med inte är villkorat och inte innehåller någon hänvisning till beslut i . Bifogat till svarsskrivelsen finns bl.a. till för tredje tertialet 2011, daterad . I rapporten anges bl.a. att efter dialog med fattades beslut om att anskaffningen av nya räddningshelikoptrar skulle ske via förvärv i stället för som tidigare planerat genom operationell leasing. Anledningen anges vara att upphandlingen av operationella leasingavtal, där inga giltiga anbud kom in, gav en indikation om en fördubblad kostnad vid operationell leasing jämfört med förvärv finansierat delvis med egna medel, delvis via lån. Vidare bifogas ett e-postmeddelande från en tjänsteman vid Närings- departementet till . I meddelandet anges bl.a. avsikten att den nuvarande helikopterflottan när leasingavtalen går ut ska ersättas med nya helikoptrar som ska köpa. För att göra detta möjligt krävs det att låneram på höjs med till totalt . Vidare anges att ska finansiera två helikoptrar med egna medel medan de övriga fem ska finansieras med lånemedel. Den totala summan för fem helikoptrar beräknas till ca . Vidare anges att detta upplägg redan är överenskommet mellan ”N-dep. och Fi vilket gjordes i samband med då regeringsbeslutet togs att skulle ta över ägandet av sjö- och flygräddningshelikoptrarna”. Till svarsskrivelsen bifogas även till . När det gäller anskaffningen av nya räddningshelikoptrar anförs bl.a. att det pågick anbudsutvärdering och att tilldelning beräknades ske senast . Om verkets investeringsplan anförs att den beslutade investeringsplanen uppgår till . Prognosen för helåret uppgick dock endast till ca . Anledningen var den försenade investeringen i nya räddningshelikoptrar där av den totala investeringsutgiften beräknades belasta 2012 och resterande andel 2013–2014. Samtliga investeringar skulle finansieras med egna medel. 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN Det bifogas också ett e-postmeddelande från från till en tjänsteman på . anfördes bl.a. att upphandlingen av nya räddningshelikoptrar var avslutad. Vidare bifogas ett regeringsbeslut från om regleringsbrevet för för . Av detta framgår att inom en total ram om högst får använda valutaderivatinstrument t.o.m. för att skydda sig mot valutakurssvängningar vid köp av nya helikoptrar för sjö- och flygräddning. I ärendet höll utskottet en utfrågning med generaldirektör och en utfrågning med tidigare infrastrukturministern (bilaga B6 och B11). Vid utfrågningen medverkade förutom generaldirektören Zetterdahl dessutom styrelseordföranden , ställföreträdande Generaldirektören redogjorde först för att den svenska sjö- och flygräddningen var utsatt för en mycket stor riskexponering på grund av avtalsförhållanden och räddningshelikoptrarnas beskaffenhet innan förvärvade den dåvarande operatören Norrlandsflyg. Risken var stor att flygtrafiken till och från skulle stoppas, fartygsanlöp och transitflyg inom svenskt territorium skulle utebli, många liv inte skulle kunna räddas och undsättning av hjälpsökande som hamnat i en nödsituation inte skulle kunna ske. Vidare uppgav generaldirektören att det inte var något alternativ att underlåta att handla under de förutsättningarna som Att ta risken i det läget var helt otänkbart. det tydligt uttalade uppdraget att vidta de åtgärder som krävdes för att undvika avbrott i verksamheten. har tillsammans med sin styrelse och vidtagit de åtgärder som krävdes för att leva upp till sitt ansvar och framför allt det som krävdes för att inte låta som nation hamna i ett krisläge med enorma konsekvenser för medborgare, industri och Vidare anförde generaldirektören att anskaffning av nya räddningshelikoptrar inte var något som genomfördes lättvindigt eller drivet av suspekta motiv. konstaterades brister i de dåvarande Utvärderingar från räddningsinsatser har visat att räddningshelikoptrarna behövde ha bättre förmåga för att kunna undsätta människor i nöd. Utgångspunkten har varit samlade erfarenheter från Försvarsmakten, Norrlandsflyg, , och De nya helikoptrarna behövde helt enkelt ha bättre 2012 bestod flottan av sju räddningshelikoptrar med varierande funktionsstatus och varierande avtalsmässiga leasingförutsättningar. 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN fanns att skulle stå inför en situation där antalet funktions- dugliga helikoptrar uppgick till tre av sju. Den riskexponeringen gick inte att acceptera med hänsyn till författningsreglerade ansvar att bedriva sjö- och flygräddning. Generaldirektören anförde också att lämnade in treårsplanen för åren 2011–2013. Redan i denna beskriver behovet av nya räddningshelikoptrar. Det har hållits ett stort antal möten i frågan. Klartecken att anskaffa nya räddningshelikoptrar gavs i samband med ett telefonmöte med . En tät dialog och ständiga avstämningar med och Sjöfarts- verkets styrelse skedde kontinuerligt via telefonsamtal, möten och pm. Innan avtalet med undertecknades skedde en avstämning med mot bakgrund av innehållet i utredningen samverkan och avtalstecknandet som skulle ske i närtid. uppfattning har varit att skriftliga minnes- anteckningar skulle upprättas, vilket också har framhållits. Vidare anförde generaldirektören att erhöll regeringsbeslut på att valutasäkra anskaffning av nya helikoptrar . Ansvarsfördelningen mellan , och var att och skulle vidta de åtgärder som krävdes för att säkerställa att sjö- och flygräddningen skulle kunna upprätthållas utan avbrott. svarade för den politiska förankringen och de politiska beslut som krävdes. stämde löpande av samtliga beslut med såväl som . avslutades projektet för implementering av nya räddningshelikoptrar. hade en investeringsbudget på . Då är ett affärsverk som inte får anslag för att genomföra investeringen såg verket till att det fick en ökning av låneramen som ingick i budgetpropositionen. Det var en ren säkerhetsåtgärd som verket inte har behövt använda. Generaldirektören anförde också att privata e-postmeddelanden inte är arbetssätt. Det är en felaktig handling, och den har verket bett om ursäkt för. Vad gäller diarieföring kan man alltid bli bättre på det. Det har inte förekommit något engagemang i att undanhålla eller gömma någonting, utan det har handlat om rutiner som i vissa fall kan bli bättre. Verket har aldrig haft ambitionen att förhindra en spårbarhet. På frågan om i vilken mån den politiska ledningen i varit direkt inblandad i diskussioner med svarade general- direktören att har haft tertialdialoger med där den politiska ledningen har varit med. Ministern var med på dessa tertialdialoger. Verket hade inte någon tertialdialog utan att man diskuterade helikoptrar. Både statssekreteraren och ministern var med – kanske inte vid alla tillfällen, men så fort ministern hade tillfälle och kunde deltog hon. 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN På en fråga om kommentarer till utredningen av en samordning av helikopterverksamheten mellan försvaret och samt mediediskussioner där hypotesen förts fram att helikopterköpet forcerades fram för att det fanns ett hot mot egen helikopterverksamhet, svarade generaldirektören att brådskan berodde på att ville säkra verksamheten kort- och långsiktigt. Verkets ambition var att säkra verksamheten, och sedan skulle egentligen vem som helst kunna ta över verksamheten när den väl var säkrad. Som svar på en fråga om generaldirektören kände till någon instruktion från till om att man ska använda privat e-post för kommunikation svarade generaldirektören att hon inte kände till någon På fråga om det finns motsättningar mellan det grunduppdrag har att rädda liv och göra gott och upphandlingslagstiftningen, offentlighetsprincipen och annan lagstiftning svarade generaldirektören att det normalt sett inte finns några motsättningar Vid utfrågningen svarade den ställföreträdande generaldirektören , på en fråga om helhetsbilden var att fått en klarsignal från regeringen vad gällde helikopterinköpen, att det var en pågående process som hade pågått under . Men det var också så att innan avtalet undertecknades hade en telefonavstämning med Den telefonavstämningen ägde rum utifrån den maritima utredningen, som hade kommit och som verket också hade haft en fortlöpande dialog om och vad den skulle innebära för planerade förvärv av nya helikoptrar. ringde till innan avtalet under- tecknades och ställde frågan, mot bakgrund av den utredningen, om verket kunde gå vidare och underteckna avtalet och fortsätta anskaffningsprocessen. Vid det telefonsamtalet fördes såvitt hon kommer ihåg inte någon diskussion om den politiska förankringen. Men det hade varit tydligt att svarade för att genomföra de åtgärder som krävs för att inte riskexponera verksamheten medan svarade för den politiska Vidare anförde att det fortfarande finns några av de gamla avyttrade en helikopter till ett annat land. Efter det finns det fyra helikoptrar kvar som står i i väntan på försäljning. En av de helikoptrarna är i mycket gott skick. Och ytterligare en är inte ens värd att göra luftvärdig. helikoptrarna är luftvärdig . Samtliga leasingavtal har gått ut. leasingavtalen var inte möjliga att förlänga, eftersom de saknade en Och i tidigare dialoger med ägaren till de helikoptrarna hade det väldigt tydligt framgått att det inte var möjligt att teckna avtalen på I övrigt fanns det alltså fem ytterligare helikoptrar, varav en som det var väldigt osäkra avtalsförhållanden kring, eftersom den fortfarande ägdes av de tidigare ägarna till Norrlandsflyg, som hade haft en 4 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN väldigt besvärlig förhandlingsprocess med, som hade slutat i att fattat beslut om att skulle förvärva Norrlandsflyg. Den fanns det en stor osäkerhet runt. Sedan var det ytterligare två helikoptrar som var av sämre status. Totalt sett hade inte kunnat upprätthålla den yttäckning som krävs. anförde även att de totala kostnaderna för sjö- och flygräddningen i uppgår till . Det omfattar inte bara helikopterverksamheten, utan helikopterverksamheten står för av de totala kostnaderna. Resten är kostnader för Sjö- och flygräddningscentralen, kustradionätet, våra båtresurser som verkar i sjö- och flygräddning, administration och så vidare. Antalet anställda uppgår till ungefär 175 personer, varav ungefär 110 personer finns i helikopter- verksamheten. Det är drygt 80 personer i operativa besättningar. Det finns fyra besättningar på varje bas. Varje besättning består av två piloter, en vinsch- operatör och en ytbärgare. Denna verksamhet är organiserad ganska fristående från övriga delar av , så verket ser inget praktiskt hinder i att flytta över verksamheten någon annanstans om det är regeringens och vilja. Det är fullt möjligt eftersom den är så separerad från övriga delar av . Själva förvärvet av nya helikoptrar utgör inte något hinder för att flytta över verksamheten till en annan myndighet. Det finns en etablerad praxis för hur en sådan övergång av verksamhet går till. Vidare anförde att avtalet om räddningshelikoptrarna var sådant att en viss procentandel av den totala kontraktssumman skulle betalas i samband med avtalstecknandet. Den betalningen ägde i själva verket rum . Sedan skedde första leveransen av helikoptrarna . tog emot de två första helikoptrarna . Enligt avtalet skulle en delbetalning ske vid avtals- tecknandet, och sedan betalade man fullt för respektive helikopter i samband med leverans. fick en utökad låneram, vilket var en säkerhets- åtgärd eftersom verket i stor omfattning är avgiftsfinansierat. hade haft en kraftig nedgång i avgiftsintäkterna och ansåg därför att denna säkerhet behövdes. kan man konstatera att denna utökning av låneramen aldrig behövdes, för har med god marginal hållit sig inom den tidigare låneramen och har finansierat merparten av investeringen, , med egna medel.