bet · H301NU9 · 2016-02-04 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om internationell handel och EU:s inre marknad. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om främjande av internationell handel, handels- och investeringsavtalet mellan och , tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, tjänstehandel samt främjande av EU:s inre marknad. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Främjande av internationell handel Handels- och investeringsavtalet mellan och Främjande av EU:s inre marknad Övrigt om handel på den inre marknaden 1.Främjande av internationell handel, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Främjande av internationell handel, punkt 1 (SD) 3.Handels- och investeringsavtalet mellan och , punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Handels- och investeringsavtalet mellan och , punkt 2 (V) 5.Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (SD) 6.Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (V) 7.Insyn och konsekvensanalyser, punkt 4 (V) 8.Tjänstehandel, punkt 5 (V) 9.Miljöteknik och , punkt 6 (V) 10.Handel med sälprodukter, punkt 7 (M, SD) 11.Främjande av EU:s inre marknad, punkt 8 (M, C, L, KD) 12.Exportförbudet för snus, punkt 9 (SD) 13.Metall- och skrothandel, punkt 10 (SD) Främjande av internationell handel, punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Främjande av internationell handel 2015/16:268 av (KD), 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 8, 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4, 2015/16:2451 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:2603 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7–9 samt 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Handels- och investeringsavtalet mellan och 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 9. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (V) 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2015/16:1707 av (MP). Reservation 7 (V) 2015/16:194 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 8 (V) 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 9 (V) 2015/16:2600 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 10 (M, SD) Främjande av EU:s inre marknad 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 11 (M, C, L, KD) 2015/16:533 av (M), 2015/16:953 av och (båda M) och 2015/16:2853 av m.fl. (SD). Reservation 12 (SD) 2015/16:771 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:917 av (C) och 2015/16:2852 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 13 (SD) Övrigt om handel på den inre marknaden 2015/16:772 av (M), 2015/16:899 av (KD), 2015/16:1317 av (SD), 2015/16:1963 av och (båda C) och 2015/16:2752 av (SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (SD), (V), (KD), (S), (S), (L), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 42 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika handelspolitiska frågor inom ramen för internationell handelspolitik och EU:s inre marknad. Motioner från den allmänna motionstiden om handels- och investeringsfrämjande kommer att behandlas av utskottet tillsammans med regeringens skrivelse om Exportstrategin . Utskottet behandlar parallellt med detta ärende kommissionens meddelande om en ny handels- och investeringsstrategi – Handel för alla, mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (KOM(2015) 497) – i utlåtandet /16:NU8 Granskning av meddelande om handel för alla. Utskottet har fått information från statssekreterare i ärendet. Två ledamöter, (M) och (S), har ingått i regeringens delegation till WTO:s tionde ministerkonferens i den 15–. Främjande av internationell handel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om främjande av internationell handel. Utskottet konstaterar bl.a. att de aktuella förslagen till tillkännagivanden i stort ligger i linje med regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD) samt särskilt yttrande (V). I allianspartiernas kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) framhålls frihandelns betydelse. Enligt motionärerna skapar handel och öppenhet jobb och välstånd inte bara i vårt land utan också i andra länder. bör därför fortsätta stå upp för frihandel och rörlighet över gränserna. Fler handelshinder bör rivas som konsumentskyddet och miljön värnas (yrkande 8). Detta bör tillkännage för regeringen. Även i kommittémotion 2015/16:2449 av m.fl. (M) betonas vikten av frihandel. Handel framhålls som ett redskap för utveckling, inte minst för mindre utvecklade länders ekonomier. Genom handel växer ekonomierna och utvecklingsländernas medborgare får därigenom större möjlighet att påverka sin framtid, sägs det i motionen. Eftersom export är beroende av import och eftersom handel bidrar till att utveckla kompetens över gränserna måste enligt motionärerna en ökad frihandel i världen vara prioriterad. Motionärerna konstaterar emellertid att ökar protektionismen i världen. Protektionismen sägs vara ett av de största hoten mot en väl fungerande världshandel och mot svensk export. Kampen mot protektionism och för ökad frihandel är och måste därför enligt motionärerna vara viktigaste uppdrag i handelspolitiken. bör därför påtala för regeringen att ska vara en aktiv röst i världen och WTO för att driva på fler och mer omfattande globala frihandelsavtal (yrkande 1) samt vara en tydlig röst för global frihandel och verka för att motverka protektionism (yrkande 4.) Att kunna konkurrera och växa internationellt är avgörande för ett litet och exportberoende land som , sägs det i kommittémotion 2015/16:2451 av m.fl. (M). ska därför enligt motionärerna vara pådrivande för mer handel och frihandel. Vidare är det angeläget att ett så brett och djupt handelsavtal som möjligt mellan och kommer på plats och att det görs mer saker för att underlätta för och hjälpa fler företag att ta del av de möjligheter som handel innebär. Detta bör tillkännage för regeringen. I kommittémotion 2015/16:2601 av m.fl. (M) sägs att ökad frihandel inom energi och energiteknik är en förutsättning för att bli av med de europeiska ländernas beroende av rysk gas och olja. bör därför uppmana regeringen att verka för att det gröna frihandelsavtalet (Environmental Goods Agreement, ) som förhandlas mellan ett stort antal WTO-medlemmar inrättas (yrkande 10). Motionärerna framhåller att listan av produkter som ska vara tullfria måste bli lång. I kommittémotion 2015/16:2603 av m.fl. (M) konstateras att exporterar mycket spannmål till tredjeland. Vidare framhåller motionärerna att den förra regeringen arbetade hårt för att ska kunna exportera mer mat till genom handelsavtal. Motionärerna anser att det är av yttersta vikt att den nya regeringen fortsätter i samma anda och förordar därför ett riksdagsuttalande om att regeringen ska verka för fler handelsavtal med tredjeland (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) framhålls vikten av frihandel som en bidragande faktor till ökat välstånd. Fler frihandelsavtal sägs bidra till en ökad förmåga att sätta standarder för den globala ekonomin när det gäller handel, respekt för internationell rätt och avtal, liksom för hälsa och miljö. Välståndets leder i sin tur till en gemensam styrka att värna fred och säkerhet, liksom demokrati och mänskliga fri- och rättigheter, vilket är avgörande för den globala utvecklingen. Motionärerna identifierar fler områden där de menar att det behövs läggas mer kraft på att ta bort handelshinder, t.ex. tjänstehandeln, handeln inom den digitala ekonomin och handeln med gröna varor och tjänster. Motionärerna lyfter också fram betydelsen av att med stor kraft fördjupa det nordiska samarbetet genom att montera ned gränshinder. När det gäller handeln med gröna varor och tjänster understryks vikten av att skapa energisäkerhet i en allt oroligare omvärld. I de frihandelsavtal som EU förhandlar fram bör det därför finnas ett särskilt energikapitel. Tullarna på gröna varor, grön energi och grön teknik måste enligt motionärerna slopas helt. Ökad frihandel inom energi och energiteknik sägs vara en förutsättning för att bli av med de europeiska ländernas beroende av rysk gas och olja. Den lista med tullfria gröna produkter som ingår i Environmental Goods Agreement måste enligt motionärerna bli lång. Dessutom anser motionärerna att det behövs en bättre samstämmighet i EU:s handelspolitik. De höga antidumpningstullar som EU ofta lägger på förnybar teknik och energiteknik är kontraproduktiva. ska enligt motionärerna vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet, inom EU och i världen. EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa som möjligt och det är viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. regelverk är satt under hård prövning och motionärerna anser att ska driva på för ett nytt globalt frihandelsavtal inom ramen för organisationen. Detta bör tillkännage för regeringen. I kommittémotion 2015/16:2849 av m.fl. presenteras flera förslag som sägs bidra till en handelspolitik som skapar tillväxt. Motionärerna framhåller att partiet har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Den globala handeln anses vara en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Motionärerna understryker betydelsen av goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal. Dessa sägs bidra till en väl avstämd handelspolitik och sunda konkurrensförhållanden. Motionärerna förordar därför att bör verka för icke snedvridande konkurrensregler både nationellt och globalt (yrkande 4). Stora exporttunga och ekonomiskt betydelsefulla nationer ska inte få agera protektionistiskt genom att ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. En sådan subvention som motionärerna vänder sig emot är de exportsubventioner som finns inom EU. Motionärerna konstaterar att dessa exportsubventioner är direkt skadliga för utvecklingsländerna och förordar ett riksdagsuttalande om att ska verka för att EU ska avskaffa dessa (yrkande 8). Vidare framhåller motionärerna att bör verka såväl inom EU som i internationella forum, som WTO, för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism (yrkande 5). Få saker sägs skada svensk industri mer än om och handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. När det gäller handelsavtal anser motionärerna att det bör beaktas om ett avtal gynnar övriga starka handelsnationers sektorer mer än vad det kan gynna svenska sektorers intressen. Motionärerna förordar därför ett riksdagsuttalande om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt i den svenska industrin (yrkande 9). Vidare anser motionärerna att andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken som t.ex. djuretik, hållbart företagande (s.k. CSR) och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage (yrkande 7). Även detta bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen. I motion 2015/16:268 av (KD) förordas ett riksdagsuttalande om att ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med . Detta genom att uppmanar EU att börja samtala med om ett sådant avtal, gällande investeringar, offentlig upphandling och marknadstillträde för handel med tjänster, vilket i sin tur kan leda till ett heltäckande ekonomiskt avtal. Motionären konstaterar att EU är en viktig handelspartner för och framhåller att båda parter skulle dra nytta av ett ännu djupare industriellt samarbete och fler investeringar. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) fastslogs det nu gällande målet för utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Målet är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ett ökande handelsutbyte mellan och världen samt ökade utländska investeringar i . Inriktningen för EU:s inre marknad och internationell handel I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 24) presenterar regeringen inriktningen för sin politik för EU:s inre marknad och den internationella handelspolitiken. Här framgår bl.a. att regeringens politik på området syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i . Detta sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket i sin tur förbättrar medlemsländernas konkurrenskraft, och genom att verka för öppenhet i EU:s handel med omvärlden. Vidare anför regeringen att den främjar en fri och rättvis världshandel och proklamerar att den kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal. Regeringen kommer att verka för att handelshinder ska rivas som den står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa och att handelsavtal respekterar demokratiskt fattade beslut. Regeringen anför vidare att handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att ta till vara den potential som globaliseringen medför i syfte att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Regeringen framhåller att handel och investeringar är ett instrument för att uppnå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. De kan även stimulera tillväxt som bidrar till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. Regeringen betonar att den inre marknadens funktion är av stor betydelse för utvecklingen av svensk handel och konstaterar att det finns ett antal kvarvarande hinder som medför att den inre marknadens potential inte utnyttjas fullt ut. Regeringen kommer därför att prioritera ett aktivt arbete för att hinder undanröjs, att nya hinder inte uppstår och att den inre marknadens funktion förbättras ytterligare. Särskilt fokus kommer också att ligga på standardiseringens betydelse för den svenska exporten. Regeringens bedömning av vad som behöver göras ligger i linje med de prioriteringar som lyft fram, vilket är tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande, utökad användning av standarder, bättre styrning och efterlevnad av regelverket för den inre marknaden, effektivisering av anmälningsprocedurer och andra verktyg för den inre marknaden och undanröjande av hinder som hör samman med den allt närmare integrationen av varor och tjänster. Regeringen kommer vidare att verka för att svenska prioriteringar och intressen tillvaratas i det fortsatta arbetet med strategin för en digital inre marknad, och anser att digitaliseringens möjligheter för att stödja en grön resurseffektiv ekonomi särskilt bör uppmärksammas. Regeringen anför att huvudmålet för svensk handelspolitik är att bidra till goda förutsättningar för svenska företag och konsumenter att tillgodogöra sig de möjligheter som globaliseringen medför. Regeringen konstaterar att svenska företag i allt högre utsträckning är en del av en globaliserad ekonomi och globala värdekedjor och framhåller att en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i är en öppen och rättvis frihandelsvänlig handelspolitik. Ett väl fungerande globalt regelverk inom ramen för WTO är högt prioriterat. Regeringen framhåller också förhandlingarna inom ramen för om tullfrihet på ICT-varor (), de plurilaterala förhandlingarna om tjänster (), en utvidgning av WTO:s avtal om offentlig upphandling till att omfatta fler länder och handelsliberaliseringar av miljövaror () som viktiga. Vidare lyfter regeringen fram EU:s förhandlingar med (TTIP), , och som särskilt betydelsefulla och prioriterade. Regeringen vill också se att det ekonomiska partnerskapet med såväl som fördjupas, liksom att en dialog med länderna i , och upprätthålls för att stödja ländernas genomförande med de ekonomiska partnerskapsavtalet (EPA). På livsmedels- och jordbruksområdet kommer regeringen att verka för en kraftsamling kring arbetet med att få till stånd nya land- och anläggningsgodkännanden eftersom dessa enligt regeringen är centrala för att exporten av livsmedel och jordbruksprodukter i högre grad ska nå länder utanför EU. Regeringen anser vidare att EU ska minska sitt användande av handelspolitiska skyddsinstrument och avser att fortsätta att arbeta aktivt för detta. ska enligt regeringen utvecklas och tillämpas så att den blir ett effektivt hjälpmedel för svenska företag att tackla handelshinder i tredjeland. Regeringen anför därför att den kommer att motsätta sig kommissionens förslag om att begränsa tillträdet till EU:s marknad. Slutligen lyfter regeringen fram handelspolitikens betydelse för att möta olika mål på andra verksamhets- och utgiftsområden, såsom miljö, klimat, hållbart företagande, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och korruption, och för att förhindra konfliktfinansiering från handel med s.k. konfliktmineraler. Kommissionens handelsstrategi – Handel för alla presenterade kommissionen sitt meddelande om en ny handels- och investeringsstrategi: Handel för alla, mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (KOM(2015) 497). Meddelandet innehåller inte några konkreta lagstiftningsförslag men kommissionen presenterar ett hundratal åtgärder och initiativ som den har för avsikt att lägga fram. Kommissionen aviserar bl.a. 9 nya förslag eller initiativ för en handels- och investeringspolitik med mer insyn och 36 förslag till initiativ och åtgärder för att främja en handels- och investeringspolitik som baseras på värden. Dessa är två av de fyra övergripande områdena i strategin. De andra två områdena är en effektiv politik som tar itu med den nya ekonomiska verkligheten och håller vad den lovar samt ett framåtblickande förhandlingsprogram för att forma globaliseringen. Med anledning av vad som sägs i motion 2015/16:2971 (M) om energisäkerhet kan nämnas att kommissionen inom ramen för det mer omfattande arbetet med att inrätta en europeisk energiunion och i linje med råvaruinitiativet kommer att föreslå ett kapitel om energi och råvaror i varje handelsavtal. Detta för att säkerställa tillgång till energi och råvaror, vilket är avgörande för EU:s konkurrenskraft. Handelsavtal kan enligt kommissionen förbättra tillgången på energi genom att fastställa regler om icke-diskriminering och transitering, ta itu med lokala krav på innehåll, uppmuntra energieffektivitet och handel med förnybara energikällor och se till att statligt ägda företag konkurrerar med andra företag på lika villkor enligt marknadsprinciper. Sådana bestämmelser måste helt och hållet respektera varje lands suveränitet när det gäller egna naturresurser och får inte hindra åtgärder för att skydda miljön, inklusive kampen mot klimatförändringen. Slutligen kan det mot bakgrund av vad som anförs i motion 2015/16:268 (KD) om nämnas att kommissionen aviserar att den kommer att slutföra de pågående förhandlingarna om ett investeringsavtal med och undersöka möjligheten att inleda investeringsförhandlingar med och . För en närmare beskrivning av strategin och de aviserade förslagen hänvisas till utskottets granskningsutlåtande av kommissionens meddelande om strategin (utl. 2015/16:NU8). () är en internationell organisation med uppgift att administrera och övervaka olika internationella avtal om världs-handeln och handelspolitiken. WTO bildades sedan Uruguayrundan avslutats och tog då över rollen från det allmänna tull- och handelsavtalet () som ett institutionellt forum för de olika regelverk som utgör det multilaterala handelssystemet. WTO består av dels multilaterala avtal som omfattar samtliga medlemsländer, dels plurilaterala avtal som omfattar ett begränsat antal medlemsländer. WTO har tre huvudavtal: • , som innehåller det multilaterala regelsystemet för handeln med varor • GATS, som reglerar tjänstehandel • TRIPS, som behandlar det immaterialrättsliga skyddet på områden som upphovsrätt, varumärken, patent, mönster, kretsmönster och geografiska ursprungsbeteckningar. WTO har 162 medlemsländer (). är medlem i WTO både som land och genom EU. Det högsta beslutande organet i WTO är den s.k. ministerkonferensen som vanligtvis möts och fattar beslut om riktlinjerna för samarbetet. Däremellan träffas regelbundet WTO:s högsta beslutande organ i . I Allmänna rådet finns representanter för samtliga medlemsländer och rådet har befogenhet att agera i kraft av ministerkonferensen. WTO leds av en generaldirektör som är . , vid WTO:s fjärde ministerkonferens, enades medlemsländerna om att inleda en ny förhandlingsrunda, den s.k. Doharundan. Förhandlingarna i WTO och Doharundan bröt samman och har det länge varit ett låst förhandlingsläge. Doharundan omfattar ett stort antal frågor, vilket också har varit en bidragande orsak till att man inte kommit framåt i förhandlingarna, eftersom Doharundan bygger på en allomfattande överenskommelse där alla delar ingår. För att komma vidare i förhandlingarna beslutade man inför WTO:s nionde ministerkonferens på den 3–att i stället förhandla om ett s.k. minipaket där tre frågor lyftes fram: förenklade handelsprocedurer, jordbruksfrågor och utvecklingsfrågor. Efter långa förhandlingar nåddes en uppgörelse som innehöll samtliga delar. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för innehållet i uppgörelsen (bet. 2013/14:NU13). Avtalet om förenklade handelsprocedurer som skulle träda i kraft kunde dock inte antas slutgiltigt eftersom blockerade uppgörelsen och efterfrågade ett fortsatt skydd för inhemskt producerad mat. Eftersom avtal måste fattas med konsensus i WTO räcker det att ett av organisationens medlemsländer motsätter sig ett beslut för att blockera det. Efter fortsatta förhandlingar kunde dock WTO besluta att anta ett avtal om förenklade handelsprocedurer . träder i kraft när två tredjedelar av WTO-medlemmarna ratificerat avtalet. ratificerade EU:s 28 medlemsländer avtalet, vilket enligt beskrivs som ett viktigt steg framåt i genomförandet. För att träda i kraft krävs dock att 108 av WTO:s medlemsländer ratificerar avtalet. Enligt uppgifter på WTO:s webbplats har 68 länder ratificerat avtalet i och med ratificering . WTO:s ambition är att arbetet med de kvarstående frågorna inom ramen för Doharundan ska återupptas. Enligt en överenskommelser skulle organisationen ta fram ett arbetsprogram för de fortsatta förhandlingarna. tvingades dock konstatera att man inte hade nått tillräckliga framsteg för att presentera ett sådant arbetsprogram inom den utsatta tidsfristen, men betonade att detta inte fick utgöra ett hinder för att nå framgång i . Den 15–hölls WTO:s tionde ministerkonferens i , . På motsvarande sätt som skedde inför ministerkonferensen på 2013 tog WTO fram ett paket för att komma en bit på vägen med Dohaagendan inför mötet. I det ursprungliga förslaget till det s.k. Nairobipaketet ingick åtaganden om utfasning för alla former av exportstöd på jordbruksområdet, ökat marknadstillträde för de minst utvecklade länderna i världen och ökad transparens för regler som påverkar handeln. Medlemmarna lyckades dock inte enas om transparensfrågorna. Det slutliga Nairobipaketet omfattar sex olika ministerbeslut. Det som av många framhållits som den största framgången är beslutet om att exportsubventioner för jordbruksprodukter ska avskaffas. Medlemsländerna får olika på sig att avveckla stöden. Som grundregel ska de utvecklade länderna avskaffa subventionerna . Det finns dock undantag som gör det möjligt för vissa utvecklade länder att fortsätta att använda exportsubventioner fram .