bet · H401FiU3 · 2016-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner på ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125) och socialtjänstlagen (2001:453). Samtliga motionsförslag avstyrks. Förslagen i budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . I betänkandet finns 1 reservation (SD). , , och har inte deltagit i besluten. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 25 Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (KD) 5.Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre, punkt 2 (C) 6.Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre, punkt 2 (L) 7.Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre, punkt 2 (KD) 8.Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (M) 9.Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (C) 10.Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (L) 11.Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna, punkt 3 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Bilaga 5 yttrande 2016/17:SoU2y Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2017 Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 25 anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 25 punkt 6 och avslår motionerna 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:2231 av och (båda SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 10–13, 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5, 2016/17:3322 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 36, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 27, 32, 35 och 36, 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation (SD) Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 25 punkterna 1 och 5 samt avslår motionerna 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 6, 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6 samt 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 6. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna antar regeringens förslag i bilaga 4 till 1. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 2. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 3. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125). Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 25 punkterna 2–4 och avslår motionerna 2016/17:3322 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkandena 3–5, 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkandena 3–5 och 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkandena 3–5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD), (M)*, (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD), (L)*, (KD)*, (S), (S) och (V). * Avstår från ställningstagande under punkterna 1–3, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som M, C, L och KD föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsbeslut. har fått tillfälle att yttra sig över proposition 2016/17:1, utgiftsområde 25, yrkande 1–5 om förslag till ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), tandvårdslagen (1985:125) och socialtjänstlagen (2001:453) samt motioner. har yttrat sig över propositionen i de delar som rör socialutskottets beredningsområde och motionerna 2016/17:3322 (M) yrkandena 2–4, 2016/17:3434 (C) yrkandena 2–6, 2016/17:3443 (L) yrkandena 2–6 och 2016/17:3352 (KD) yrkandena 2– (2016/17:SoU2y). Yttrandet finns i bilaga 5. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende ska finansutskottet i budgetprocessens andra steg föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Betänkandet disponeras så att de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 25 behandlas först. Därefter behandlas regeringens förslag till ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), ändring i tandvårdslagen (1985:125) och ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Lagförslagen har ingen direkt påverkan på anslagen varför de behandlas under en egen förslagspunkt och inte under förslagspunkten Anslag inom utgiftsområde 25. Anslag inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med regeringens förslag. Jämför reservation (SD) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar fyra anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader, 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer och 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 I propositionen framhålls att resultatredovisningen för utgiftsområde 25 skiljer sig från många andra utgiftsområden. Det förklaras av att staten i lag har ålagt kommuner och landsting olika uppgifter, som t.ex. hälso- och sjukvård, omsorgsverksamhet och utbildningsverksamhet. Kommunerna och landstingen har huvudansvaret för drift och utveckling inom dessa verksamheter. har kommuner och landsting genom den kommunala beskattningsrätten ett långtgående ansvar för finansieringen av verksamheterna. Skatteintäkter utgör ca två tredjedelar av de totala intäkterna. Staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna genom det generella statsbidraget och genom riktade statsbidrag. Bidragen utgjorde respektive av kommunsektorns totala intäkter 2015. Skatteintäkterna och det generella statsbidraget används på det sätt kommunerna och landstingen själva beslutar. Mot den bakgrunden framhålls att det är svårt att följa upp hur de generella statsbidragen används och dra slutsatser om sambanden mellan de generella statsbidragens storlek och fördelning och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Det ekonomiska resultatet och den finansiella ställningen kan därför endast i begränsad omfattning användas för att belysa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. För att ändå ge en bild av vilken betydelse de generella statsbidragen har för kommunsektorns verksamhet redovisas bl.a. resultatutvecklingen i kommuner och landsting, utvecklingen av tillgångar och skulder och kommunsektorns köp av verksamhet från privata aktörer. Dessutom redovisas insatser som bl.a. syftar till att underlätta jämförelser i kommunsektorn. Av propositionen framgår att kommunsektorn som helhet har haft positiva resultat . Resultatet för extraordinära poster för perioden –uppgick till i genomsnitt . uppgick resultatet för kommunsektorn till . framhålls att det finns kommuner och landsting med problem. Landstingen har haft en sämre resultatutveckling än kommunerna. har kostnaderna i kommunsektorn utvecklats i relativt måttlig takt. Som en följd av bl.a. demografiska förändringar och flyktingsituationen ökade dock sektorns kostnader i en snabbare takt 2015 jämfört med genomsnittet . Kommunsektorn bedöms stå inför betydande utmaningar bl.a. som en följd av demografiska förändringar som påverkar kostnaderna. Investeringsnivån i sektorn är hög, vilket bedöms bidra till ökade tillgångar men också till en ökad skuldsättning i form av lån. De generella statsbidragen bedöms utgöra ett viktigt instrument för att bidra till kommunernas och landstingens möjlighet att bedriva verksamhet utifrån lokala förutsättningar. Utan bidragen skulle färre kommuner och landsting klara av att balansera intäkter och kostnader, vilket skulle ge sämre förutsättningar för dessa att klara sitt välfärdsuppdrag. Det kommunala utjämningssystemet bedöms också vara av central betydelse eftersom det bidrar till målet om likvärdiga förutsättningar. Utan detta system skulle, givet dagens kostnadsnivå i enskilda kommuner och landsting, skillnaderna i skattesats mellan olika kommuner och landsting vara betydligt större, och risken för skillnader i verksamheterna skulle öka. Skatteinkomsterna väntas öka starkt 2016 och 2017 i takt med att utvecklingen på arbetsmarknaden fortsätter att förbättras. Statsbidragen ökar 2016 och 2017. Den starka inkomstutvecklingen bedöms ge utrymme för att både öka konsumtionen och förbättra resultatet 2016. väntas dock utgifterna öka i en högre takt än inkomsterna, och resultatet väntas successivt minska för att då uppgå till . Det finansiella sparandet i sektorn bedöms minska från –12 till –2016–2020. Kommunsektorn bedöms stå inför betydande utmaningar, bl.a. som en följd av den demografiska utvecklingen och mottagandet av asylsökande och nyanlända. Det anses väsentligt att kommuner och landsting har de grundläggande förutsättningar och den kapacitet som krävs för att hantera utmaningarna. En fungerande personal- och kompetensförsörjning anses vara en nyckelfaktor för att hantera de utmaningar som finns inom flera verksamheter, t.ex. skolväsendet, socialtjänster och hälso- och sjukvården. Detta eftersom de verksamheter som kommunsektorn ansvarar för är personalintensiva. Regeringen vill därför tillföra till kommunsektorn genom en permanent höjning av de generella statsbidragen. Genom tillskottet ges långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov som det skapar möjligheter för kommuner och landsting att bl.a. anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen. I propositionen framhålls att ska ha en välfärd av hög kvalitet som går att lita på. Det är enligt regeringen centralt att resurserna till välfärden används till just det de är avsedda för. För att förbättra kommunsektorns förutsättningar att hantera utvecklingen och kommande utmaningar genomförs ett arbete inriktat på att bl.a. kartlägga, värdera och analysera styrningsmässiga, organisatoriska, ekonomiska och verksamhetsmässiga lösningar. Antalet styrsignaler som kommunsektorn möter framhålls vara för många, varför det anses viktigt att det totala antalet minskar; de riktade statsbidragen har exempelvis ökat . Regeringen arbetar för att uppnå en mer strategisk användning av statsbidragen, t.ex. genom att införa riktade statsbidrag i de generella statsbidragen eller genom att förenkla de befintliga riktade statsbidragen. Förslag till ramanslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Regeringen föreslår att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 25 enligt tabell 1 nedan. föreslås utgiftsområdet öka med till ca jämfört med . Ökningen förklaras huvudsakligen av förslag om ytterligare stöd till kommunsektorn för att möjliggöra för sektorn att utveckla välfärden. Dessutom tillkommer andra ekonomiska regleringar som netto ökar anslagsnivån. Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2017 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Källa: Budgetpropositionen (2016/17:1). Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår att anvisar ca 2017 till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Jämfört med 2016 innebär regeringens förslag en höjning av anslaget med . Av höjningen svarar nya föreslagna och tidigare aviserade och beslutade tillskott för . Regeringen föreslår ökade resurser till välfärden motsvarande , varav föreslås fördelas via anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Resterande del tillförs anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Vidare kompenseras kommuner och landsting för avskaffandet av nedsättningen av socialavgifter för unga med ca . För att stärka hälso- och sjukvården i bred bemärkelse föreslås att landstingen tillförs ett tillskott om . Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen svarar för ca . Regleringen avser bl.a. förslag om rätt till utbildning inom komvux på gymnasial nivå, glasögonbidrag för unga, avgiftsfri tandvård för barn och unga, utökad undervisningstid i matematik och avgiftsfri öppenvård för personer . Övriga ekonomiska regleringar uppgår till ca –0,och avser i huvudsak förslag om höjd beloppsgräns vid avdrag för resor till och från arbetet. Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslår regeringen att anvisar ca 2017. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Enligt preliminär beräkning från () kommer utjämningsbidragen att uppgå till ca 2017, varför regeringen föreslår att detta belopp anvisas. Jämfört med 2016 är det en höjning av anslaget med ca . Anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer föreslår regeringen att anvisar 2017. Under anslaget anvisas medel som får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för att utveckla statens styrning av kommuner och landsting. RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1996:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting (SKL), som i avtal har förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera . RKR har anhållit om statligt bidrag verksamhet med . Även RKA är en ideell förening. Medlemmarna är staten och SKL. RKA tillhandahåller nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Även i denna förening har medlemmarna i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. RKA har anhållit om ökade bidrag . Regeringen anser att det är angeläget att stödja utvecklingen av databasen för att värna välfärdens kärna och främja effektivisering av sektorn, bl.a. till följd av de framtida utmaningar som kommunsektorn står inför. Efter en överläggning med SKL har medlemmarna kommit överens om att föreslå en ökning av bidraget med , varav statens del utgör hälften. Regeringen föreslår därför att RKA beviljas i bidrag. För att kunna möta kommunernas utmaningar och förbättra styrningen i den offentliga sektorn i syfte att skapa mer effektiva verksamheter samt större nytta för medborgarna anses det viktigt med ett brett angreppssätt som bl.a. omfattar flera olika metoder. Regeringen föreslår därför en tillfällig satsning för att förbättra styrningen i den offentliga sektorn t.ex. genom åtgärder som har en forskningsinriktning eller som avser fördjupade kunskaps-sammanställningar. För dessa åtgärder beräknas behövas 2017–2020. Regeringen föreslår därför ett tillägg i anslagets ändamål. Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Regeringen föreslår att ett nytt anslag 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen förs upp på statens budget och att anvisar på anslaget 2017. Anslaget ska få användas för statsbidrag till kommuner och landsting. Stödet fördelas till kommunerna och till landstingen. Vid fördelningen av medel mellan kommunerna ska antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i relation till kommunens befolkningstal beaktas. Vid fördelningen mellan landstingen ska hänsyn tas till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. I kommittémotion 2016/17:3322 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. I motionen framhålls att kommunernas ekonomi kommer att befinna sig under betydande press kommande år, varför motionärerna anser att oriktade medel motsvarande bör tillföras kommunerna –2020. Stora insatser bedöms behövas när det gäller integration av nyanlända på arbetsmarknaden. Motionärerna vill därför att ska tillföras kommunerna för att stärka deras arbete med integration. I kommittémotion 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkande 4 och yrkandena 10–13 anförs att skolan är en bärande del av plan för ett starkare . Motionärerna vill bl.a. utöka möjligheten till förskola för barn och familjer med försörjningsstöd, införa mer undervisningstid per dag i , införa mer matematik på högstadiet, införa en utökad och obligatorisk lovskola, starta försöksverksamhet med sommarkollo för nyanlända elever och införa en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp. Sammantaget vill motionärerna att det avsätts medel motsvarande ca på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . Liknande yrkanden återfinns även i kommittémotion 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 1, partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 36 och i partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 27, 32, 35 och 36. I en alliansgemensam kommittémotion 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om bl.a. utökat utbildningsfokus för nyanlända. I kommittémotion 2016/17:2231 av och (båda SD) yrkar motionärerna på att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska minskas med 2017, jämfört med vad regeringen föreslår. Detta som en följd av att motionärerna vill att pensionärerna ska omfattas av det befintliga jobbskatteavdraget, vilket leder till ökade kommunala skatteintäkter, och som en följd av att motionärerna vill se lägre migrationsrelaterade utgifter. Motionärerna avvisar regeringens förslag om ett nytt anslag 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen om . I stället föreslås ett nytt anslag 2:1 Stöd till offentliganställd personal och välfärdens kärnverksamhet. Medlen ska användas som en stimulans för att möjliggöra heltidsarbete, ett omvårdnadslyft och för arbetsmiljö och löner. Liknande motionsyrkanden finns även i kommittémotion 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 2 och 3, i kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 18 och i kommittémotion 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 2. I kommittémotion 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. I motionen framhålls att det är av största vikt att kommunsektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar för att finansiera sin verksamhet och anpassa den efter lokalt skiftande behov. Motionärerna vill därför att anslaget ökas med genom att nu riktade statsbidrag omvandlas till generella statsbidrag. Förändringen av anslaget förklaras vidare av att motionärerna vill begränsa rätten till retroaktiv föräldraförsäkring för nyanlända, ersätta särskilt anställningsstöd med utvecklade nystartsjobb, införa en äldreboendegaranti och inte höja underhållsstödet. Sammantaget medför detta en ökning av anslaget med ca . Anslaget förändras också som en följd av att motionärerna kompenserar kommunsektorn för ändrade skatteintäkter och lönekostnader. Detta som en följd av att motionärerna bl.a. vill införa s.k. ingångsavdrag, reformera nystartsjobben, avskaffa avdraget för övriga utgifter och höja förmånsvärdet för icke-miljöbilar. Kommunsektorns inkomster regleras för detta genom att anslaget sammantaget minskas med ca –. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag om lovskola, avgiftsfri öppenvård för äldre, avgiftsfria glasögon för barn, kostnadsfri mammografi och avgiftsfri tandvård för unga som barndelen i riksnormen för försörjningsstödet avlutas, vilket innebär att anslaget minskas med ca . Sammantaget innebär detta att anslagen inom utgiftsområdet ökas med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. I en alliansgemensam kommittémotion 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om bl.a. utökat utbildningsfokus för nyanlända. I kommittémotion 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. Motionärerna vill värna möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet. Oavsett bostadsort ska individer ha rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför enligt motionärerna utjämnas med avseende på faktorer som inte går att påverka. Motionärerna anser att nyanlända elever kan behöva mer tid i för att nå kunskapsmålen och föreslår därför att sommarlovet förkortas för denna grupp. För att kompensera kommunerna för ökade utgifter ökas anslaget med . Motionärerna anser vidare att bl.a. antalet undervis-ningstimmar i ska öka och att antalet undervisningstimmar i matematik på högskolan bör bli fler. För detta utökas anslaget med . Motionärerna vill vidare höja nivån på jobbstimulansen i försörjningsstödet och att riksnormen för försörjningsstödet höjs. För detta ökas anslaget med .