bet · H301MJU16 · 2016-04-14 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 om bl.a. djurskyddsarbete inom EU, minskad användning av antibiotika i djurhållningen inom EU, regler och ansvar för katter, djurskyddskontroll, djurförbud, omhändertagande av djur och krav på frigående höns och utevistelse för grisar, främst med hänvisning till pågående arbete. Vissa motionsförslag tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, V). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Minskad användning av antibiotika Regler och ansvar för katter Djurskyddskontroll, djurförbud m.m. Djurhållning i lantbruket m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Djurskyddsarbetet inom EU, punkt 1 (V) 2.Regler och ansvar för katter, punkt 3 (SD) 3.Krav på frigående höns, punkt 6 (V) 4.Krav på utevistelse för grisar, punkt 7 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 9 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:21 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 1 (V) Minskad användning av antibiotika 2015/16:234 av (M) yrkande 2 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 23. Regler och ansvar för katter 2015/16:2866 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2015/16:3082 av och (båda SD) yrkandena 1, 3 och 5. Reservation 2 (SD) 2015/16:431 av (M) och 2015/16:2751 av (SD) yrkande 1. Djurförbud och omhändertagande av djur 2015/16:1274 av (M) och 2015/16:3013 av och (båda C). Krav på frigående höns 2015/16:21 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 3 (V) Krav på utevistelse för grisar 2015/16:429 av (M). Reservation 4 (V) Lag om tjänstedjur och djurplågeri 2015/16:2034 av (SD) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 74 motionsyrkanden om djurskydd från den allmänna motionstiden /16. De frågor som tas upp avser bl.a. djurskyddsarbetet inom EU, minskad användning av antibiotika vid djuruppfödning inom EU, regler och ansvar för katter, djurskyddskontroll, djurförbud, omhändertagande av djur och krav på frigående höns och utevistelse för grisar. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen. Av de 74 motionsyrkandena tar 59 yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare . Dessa behandlas därför förenklat. Vid kammarens sammanträde anmäldes att liberalerna beslutat att byta namn till Liberalerna, med förkortningen L. Genom ett regeringsbeslut uppdrogs åt en särskild utredare att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens innehåll, lämna förslag till ny djurskyddslag och djurskyddsförordning och ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas (dir. 2009:57). Utredaren i översynen av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll () lämnade betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) till regeringen. Syftet var dels att undersöka hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas, dels att finna lösningar på ett antal särskilda djurskyddsproblem. Villkor för den nya djurskyddslagstiftningen var att den ska uppnå minst samma djurskyddsnivå som gällande lagstiftning, utgå från de enskilda djurens behov och verka förebyggande. Bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen ska även vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Många motionsyrkanden berörs av utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag. Beredning av betänkandet pågår inom . Regeringen har aviserat att de avser att lämna en proposition om en ny djurskyddslag . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att inom EU ska framhålla rätten att kunna gå före med mer ambitiösa bestämmelser på det nationella planet gällande djurskydd och att regeringen ska intensifiera arbetet för att förbättra djurskyddet inom EU. Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2015/16:21 av m.fl. (V) yrkande 7 framhålls att inom EU bör framhålla rätten att kunna gå före med mer ambitiösa bestämmelser på det nationella planet gällande djurskyddet. Motionärerna lyfter fram handlingsplanen för djurskydd och genomförandet av denna i alla medlemsländer. Även EU:s översyn av transportförordningen för levande djur lyfts fram och att den innehåller konkreta förslag på hur situationen för djur under transporter kan förbättras. I dessa och alla andra fall där djur är involverade behöver spela en viktig roll. måste särskilt framhålla rätten att kunna gå före med mer ambitiösa bestämmelser på det nationella planet. Även kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 21 handlar om att intensifiera djurskyddsarbetet på EU-nivån, och det framhålls att regeringen ska driva på för att lägstanivån på djurskydd höjs inom hela EU. Motionärerna lyfter fram att konsumentens jakt på billigt kött leder till dålig lönsamhet som i sin tur driver på det dåliga djurskyddet i EU. Kött måste få kosta, annars riskerar priset bli ett dåligt liv för djuren. och ministerrådet måste samarbeta för att stärka djurskyddet i hela unionen. Vidare bör det inte heller vara tillåtet inom EU att transportera levande djur längre än i sträck. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har tidigare behandlat frågor om ett förbättrat djurskydd såväl internationellt som inom EU (se t.ex. bet. 2014/15:MJU10 Djurskydd). På grundval av den betydelse som utskottet tillmäter frågan och att den högre ambitionen som finns inom den svenska djurskyddslagstiftningen ska bli en reell konkurrensfördel för svenska djurbönder, föreslog utskottet i betänkande 2014/15:MJU10 ett tillkännagivande om att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU-samarbetet för ett förbättrat djurskydd. Motivet bakom tillkännagivandet var att regeringen måste prioritera frågan, i synnerhet mot bakgrund av de problem som många svenska jordbruksföretag har . När EU skärper djurskyddskraven måste bönder anpassa sin djurhållning till de nya kraven medan de svenska bönderna redan håller en hög nivå. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:181). I betänkande 2014/15:MJU10 Djurskydd uppmärksammar utskottet slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Utredaren framhåller att ett gott djurskydd har en djup förankring i det svenska samhället. konstateras att konsumenterna i ökad grad väljer importerade livsmedel trots att lägre djurskyddskrav kan gälla i de länder som importen kommer från. Utredningen föreslår bl.a. att regeringen driver på för en skärpt EU-lagstiftning och verkar för en likvärdig tillämpning av djurskyddslagstiftningen på EU-nivå. betänkande bereds inom . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) aviserat att flera av slutsatserna från kommer att utgöra en del av den kommande livsmedelsstrategin. En proposition om en nationell livsmedelsstrategi har aviserats till 2016. har ända sedan EU-inträdet arbetat för att förbättra djurskyddet inom unionen, både vid förhandlingar om ny djurskyddslagstiftning och genom att lyfta fram viktiga frågor i jordbruks- och fiskerådet. I proposition 2015/16:1 utgiftsområde 23 skriver regeringen följande: Ett gott djurskydd är en angelägen fråga för regeringen. Att behandla djur väl är ett etiskt ansvar. En hållbar djurhållning med en god djurhälsa, ett gott förebyggande arbete och ett starkt djurskydd som kan bidra till en låg antibiotikaanvändning är dessutom viktigt för att bekämpa antibiotikaresistens. Regeringen vill att djurskyddet ska förstärkas, såväl inom EU som globalt. Regeringen avser att arbeta kontinuerligt för att förbättra skyddet för djuren, såväl i som för djuren utanför gränser, med tydliga krav på att djurhållningen ska ge djuren möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och att beteendestörning ska förebyggas. En fråga som har varit särskilt viktig för är efterlevnaden av EU-lagstiftningen. Det är viktigt att alla följer de gemensamma reglerna, inte bara ur ett djurskyddsperspektiv, utan även för att motverka snedvriden konkurrens på den inre marknaden. har uppmärksammat denna viktiga fråga och stöder även i deras arbete med detta. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2014/15:MJU10) att de inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO) utför är ett viktigt verktyg i medlemsstaterna för efterlevnaden av EU:s gemensamma regelverk. Enligt information från besökte FVO, tillsammans med representanter för fem medlemsstater, för utbyte av erfarenheter och bästa praxis när det gäller uppfödning av icke svanskuperade grisar. togs en svensk handlingsplan fram i syfte att långsiktigt stärka den svenska grisproduktionen. Några åtgärdsförslag som ingår i planen är ökade aktiviteter för att nuvarande regelverk ska tolkas och tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater och proaktivt arbete för att höja nivån på för att öka djurvälfärden. Rådets direktiv /120/EG om lägsta djurskyddskrav vid grisproduktion trädde i kraft i sin helhet och innebär en utjämning av konkurrensvillkoren på den inre marknaden. Alla medlemsstater lever dock inte upp till direktivets bestämmelser, framför allt när det gäller förbudet mot rutinmässig svanskupering, vilket leder till djurskyddsproblem och snedvriden konkurrens. För att komma till rätta med detta arbetar och medlemsstaterna med att ta fram riktlinjer för hur bestämmelserna i direktivet kan efterlevas. deltar aktivt i detta arbete, bl.a. i framtagandet av riktlinjer för uppfödning av icke svanskuperade grisar. har även vid ett flertal tillfällen framhållit vikten av att de gemensamma bestämmelserna för grisproduktion efterlevs, både i jordbruks- och fiskerådet och vid bilaterala möten. Enligt är det framöver av stor vikt att arbeta brett med djurskyddsfrågorna inom EU. Lagstiftning är fortsatt grunden, men det är väl så viktigt att stödja olika typer av samarbeten som syftar till att stärka djurskyddet. Ett exempel på detta är samarbete med , och , som resulterat i viktiga initiativ som en djurskyddsdeklaration för gris och förslaget till djurskyddsplattform som presenterades på jordbruks- och fiskerådet . Grisvälfärdsdeklarationen undertecknades vid en internationell konferens och är en deklaration med en uppmaning till att förbättra situationen för grisarna, först och främst genom att revidera de nuvarande gemensamma reglerna för hållning av grisar (rådets direktiv /120/EG). Deklarationen uppmanar till följande: Färre svansklippta grisar, bl.a. genom att grisarna ska ges mer utrymme och strö. klipps smågrisars svansar av rutinmässigt i många länder, trots att det är förbjudet enligt EU-lagstiftningen att göra det just rutinmässigt. Minskat behov av att använda kirurgisk kastrering av grisar och ett krav på bedövning och smärtlindring då kirurgisk kastrering utförs. Mer grupphållning av suggor eftersom det ökar deras möjligheter till sociala interaktioner och rörelse jämfört med vid individuell uppstallning. Mer forskning och framtagande av riktlinjer för att suggor i högre grad än ska kunna hållas lösgående i stället för fixerade. tillsammans med , och skickade även ett förslag till om att inrätta en EU-plattform för djurs välbefinnande. Målet med plattformen är att bidra till ett stärkt djurskydd inom EU, bl.a. genom att underlätta kommunikation och utbyte av erfarenhet och bästa praxis mellan berörda parter. Plattformen diskuterades på jordbruks- och fiskerådet , där flera medlemsstater ställde sig positiva till ett sådant inrättande. följde efter rådet upp diskussionen på ett möte mellan olika intressenter och medlemsstaterna. Enligt var slutsatsen från diskussionerna att det finns ett brett stöd för en sådan plattform. kommer att arbeta vidare med hur en plattform skulle kunna organiseras. Landsbygdsminister har som svar på en fråga om fortsatt arbete mot antibiotikaresistens (skriftlig fråga 2015/16:693) framfört att han är övertygad om att grisvälfärdsdeklarationen och plattformen kommer att bidra till att stärka djurskyddet inom EU och till en mer hållbar animalieproduktion. Landsbygdsministern har även skickat ett brev till EU:s hälsokommissionär (dnr N2015/04559/EIS) där han stöder ansträngningar för att säkerställa att alla medlemsstater lever upp till kraven i den gemensamma djurskyddslagstiftningen. Ministern poängterar att det är ytterst viktigt att arbeta vidare med att stärka djurens välfärd än mer, vilket kan göras på olika sätt, bl.a. genom lagstiftning som grundar sig på kunskap om djur och djurens behov. Han nämner även att lagstiftningen behöver ses över kontinuerligt, särskilt reglerna om djurtransporter och hållande av grisar, och att det fortfarande saknas specifik lagstiftning för vissa djurslag, t.ex. mjölkkor. för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 (KOM(2012) 6) löpte ut . Ett antal initiativ har ännu inte genomförts. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2015/16:MJU9) att har påtalat att det är angeläget att en ny strategi tar vid när den förra upphör. Frågan har bl.a. varit uppe på chefsveterinärmöten , och landsbygdsministern har i sitt brev till EU:s hälsokommissionär betonat att handlingsplanen är ett utmärkt verktyg för att ta ett samlat grepp om djurskyddsarbetet inom EU. har låtit förstå att man i första hand kommer att satsa på att färdigställa den gamla strategin. Intergroup on the Welfare and Conservation of Animals i har tillsatt en arbetsgrupp för att ta fram förslag på hur ska uppmanas att ta fram en ny strategi för djurskydd. Enligt information från finns inga sådana förslag ännu presenterade. antog en resolution som uppmanar att ta fram en ny djurvälfärdsstrategi. I resolutionen efterfrågas en utvärdering av den nuvarande strategin och en ny strategi för perioden –2020. trycker även på att ska se till att rådande lagstiftning följs av medlemsstaterna. I förslaget till förordning om offentlig kontroll (KOM(2013) 265) föreslås att ska kunna inrätta EU-referenscentrum för djurskydd som ska stödja och medlemsstaterna vid bl.a. genomförandet av djurskyddsbestämmelserna. har i förhandlingarna om förslaget ställt sig positivt till att det finns en legal grund för inrättande av ett europeiskt nätverk av referenscentrum för djurskydd. Förhandlingarna om förordningen fortgår, och enligt förväntas rådet formellt anta sin ståndpunkt om förslaget under det nederländska ordförandeskapet. Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) ledde en pilotstudie om ett koordinerat Europeiskt djurskyddsnätverk. SCAW har genom pilotstudien lagt grunden för ett deltagande i ett framtida nätverk av referenscentrum för djurskydd inom EU (prop. 2015/16:1 utg.omr. har även varit pådrivande i det EU-gemensamma arbetet med att stärka djurskyddet på ett internationellt plan, både inom multilaterala forum såsom för djurhälsa (, OIE), (, WTO) och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och vid förhandlingar av frihandelsavtal. Som redovisats ovan beslutade 2015 om ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet inom EU-samarbetet för ett förbättrat djurskydd. Bakgrunden till detta var att utskottet ansåg att den svenska djurskyddslagstiftningen måste bli en konkurrensfördel för de svenska bönderna. Den nuvarande regeringen, precis som föregående regeringar, prioriterar djurskyddet högt och vill att det ska förstärkas för djur både i och utanför gränser. Utskottet delar denna hållning eftersom det är utomordentligt viktigt att djurskyddet förbättras i synnerhet i övriga EU-länder. Utskottet noterar att regeringen har arbetat på bred front inom EU med djurskyddsfrågorna och bl.a. inrättat ett djurvälfärdssamarbete med , och . Detta har resulterat i en grisvälfärdsdeklaration med uppmaning till att arbeta vidare med frågan och en grund för en EU-plattform för djurs välbefinnande. Utskottet ställer sig positivt till detta samarbete och delar regeringens syn att dessa initiativ kommer att bidra till att stärka djurskyddet inom EU och till en mer hållbar animalieproduktion. Utskottet konstaterar att även varit drivande i att ska anta en ny handlingsplan för djurskydd för perioden –2020. Utskottet anser, precis som regeringen, att det är ett bra verktyg för att ta ett samlat grepp om djurskyddsarbetet och uppmuntrar fortsatt engagemang i frågan. Utskottet noterar vidare att regeringen på EU-nivå ofta lyfter djurskyddsfrågor och efterlevnad av regelverket. Utskottet vill poängtera att medlemsstaternas efterlevnad av de gemensamma bestämmelserna är oerhört viktig, både ur djurskyddsperspektiv och konkurrensperspektiv. En angelägen djurskyddsfråga för utskottet som även behandlats tidigare (se bl.a. bet. 2010/11:MJU20) är djurtransporter. Transporter av levande djur är stressande för djuren på flera sätt: dels själva transporten, dels i- och urlastningen. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen prioriterar arbetet med att förkorta djurtransporterna i hela EU. har en viktig roll när det gäller att kräva kortare djurtransporter och bättre förhållanden för djuren under transporten. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:21 (V) yrkande 7 och 2015/16:3018 (C) yrkande 21 med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Minskad användning av antibiotika Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen och om ett förbud mot att veterinärer säljer antibiotika. I motion 2015/16:234 av (M) yrkande 2 framhålls att regeringen ska driva en aktiv politik i EU som gör att fler länder tvingas minska sin antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. antibiotikaanvändning vid djuruppfödning är unikt låg. Svenska djur är de friskaste i EU, vilket måste värnas. Trots ett gott utgångsläge tappar svensk djurhållning marknadsandelar till förmån för andra och billigare produkter från länder med högre användning av antibiotika. Regeringen bör därför aktivt driva en politik för att EU-länderna generellt ska minska sin antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. Regeringen bör även föra en aktiv politik i EU om att ställa höga krav på minskad antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens i förhandlingarna med om handelsavtal för jordbruksprodukter. Kommittémotion 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 23 tar också upp antibiotikafrågan, och motionärerna vill införa ett förbud mot att veterinärer säljer antibiotika. I förbjöds antibiotika i tillväxtfrämjande syfte . har lägst användning av antibiotika till djur i hela EU, och nyckeln är ett högt djurskydd, restriktivitet i användningen av antibiotika och ett gott smittskydd. Trots att för hög användning av antibiotika leder till att bakterier utvecklar resistens mot medicinen så är användningen fortfarande hög inom EU. använder både och 30 gånger mer antibiotika i sin djuruppfödning än . Andra länder säljer antibiotika receptfritt, och i används antibiotika fortfarande främst i förebyggande syfte. vill se ett förbud mot att veterinärer i EU säljer antibiotika eftersom försäljningen driver på användningen. Antibiotika ska skrivas ut på recept men inte säljas direkt av veterinärer. behandling och kompletterande uppgifter Antimikrobiell resistens (AMR) innebär att mikrober utvecklar motståndskraft mot läkemedel. Vanligtvis avses antibiotikaresistens, dvs. att bakterier blir okänsliga för olika typer av antibiotika. Användningen av antibiotika gynnar resistenta bakterier, vilka förökas och sprids i ett kretslopp mellan människor, djur och miljö. Resultatet är att läkemedlen gradvis förlorar sin effekt, vilket gör det svårare att behandla sjukdomar. Antibiotikaresistenta bakterier kan spridas vid direktkontakt eller indirekt via livsmedel. Utskottet har tidigare behandlat frågan om minskad användning av antibiotika vid djuruppfödning (bet. 2014/15:MJU10). Utskottet ansåg att det var utomordentligt viktigt att regeringen intensifierar arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen och föreslog därför att skulle besluta om ett tillkännagivande till regeringen om detta. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:181). Motivet bakom tillkännagivandet var att antibiotikaresistens är ett växande problem i EU. (, WHO) bedömer det som ett av de största hoten mot folkhälsan. Om resistensproblematiken breder ut sig finns risk att flertalet allvarliga bakteriella sjukdomar inte går att behandla. Användningen av antibiotika inom både sjukvården och veterinärvården gör att antibiotikaresistenta bakterier kan selekteras fram och spridas. Det är därför viktigt att antibiotika används ansvarsfullt och rationellt. Utskottet såg positivt på att såväl den nuvarande regeringen som tidigare regeringar har arbetat för att motverka uppkomsten av resistenta bakterier. är aktivt pådrivande i antibiotikaresistensarbetet på alla nivåer. De nationella myndigheterna på djur-, livsmedels- och humansidan har lång erfarenhet av tvärsektoriellt samarbete om antibiotikaresistensfrågor och förebyggande hygieninsatser, vilket har bäddat för samsyn och korta beslutsvägar i . Målet med det svenska påverkansarbetet är att onödig antibiotikaanvändning och resistensutveckling ska upphöra så att möjligheten att bota bakteriella infektioner hos djur och hos människor bevaras . Medlen för att nå målen övervägs fortlöpande. förbjöd som första land i världen användningen av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte. Samma förbud infördes i hela EU 2006, bl.a. efter starka påtryckningar från . Av budgetpropositionen utgiftsområde 23 framgår att situationen när det gäller antibiotikaresistens hos bakterier från såväl människor som djur är gynnsam i ett internationellt perspektiv, vilket bekräftar att den svenska strategin att verka för en ansvarsfull användning av antibiotika och att förebygga sjukdomar är effektiv. Försäljningen av antibiotika för behandling av djur fortsätter att minska. såldes jämfört med 2013 och 2011. Trots det fördelaktiga läget ses resistensökningar i . har man funnit två typer av resistenta stafylokocker, MRSA och MRSP, samt ESBL-bakterier hos flera djurslag. har EU:s lägsta antibiotikaanvändning till djur, och resistensläget är gynnsamt. Risken att smittas av antibiotikaresistenta ESBL-bakterier från livsmedel i är låg. Den myndighetsgemensamma handlingsplanen blir en viktig pusselbit i det pågående arbetet med att ta fram en ny strategi för regeringens arbete mot antibiotikaresistens, som blir en ersättning för den nuvarande . Regeringen har haft två blocköverskridande dialoger där landsbygdsminister , folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister och ministern för högre utbildning och forskning, , bjöd in till diskussion och informationsutbyte kring strategiska arbete mot antibiotikaresistens. Målet är att få en bred uppslutning kring en uppdaterad strategi med tydliga mål och prioriteringar i antibiotikaarbetet. Strategin ska vara heltäckande på så sätt att den omfattar såväl folkhälsa, djurhälsa, livsmedel och miljö som ekonomiska beräkningar. I budgetpropositionen redovisas att nya EU-bestämmelser för resistensövervakning infördes som ökar fokus på resistens av ESBL-typ och på resistens på kött i konsumentledet. Berörda myndigheter på nationell nivå har effektiviserat rutinerna för insamling av prover från friska djur vid slakterier och från livsmedel.