bet · H401FiU11 · 2016-11-18 00:00:00 — Anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor får bl.a. användas för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn, främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och genomföra livsmedelsstrategin på ett effektivt sätt behöver man enligt regeringen kunna ingå ekonomiska åtaganden som medför utgifter . Därför föreslår regeringen att ett bemyndigande knyts till anslaget som gör det möjligt att fatta beslut om stöd . Regeringen föreslår att bemyndigandet ska uppgå till högst 2017–2019. Efter förslag i budgetpropositionen beslutade att öka anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet med 2016 för satsningar inom regeringens exportoffensiv. Bland satsningarna ingår insatser inom investeringsfrämjande. För att genomföra dessa insatser anger regeringen att en omfördelning av medel behöver göras till anslaget 2:4 Investeringsfrämjande. Regeringen föreslår därför att anslaget för investeringsfrämjande ökas med och att anslaget för exportfrämjande verksamhet minskas med motsvarande belopp. Ramen för utgiftsområdet är därmed oförändrad. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen fastställs medlemsstaternas avgifter enligt rådets beslut /436/EG, Euratom av om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel. Europeiska unionens råd fattade ett nytt beslut om avgiftsberäkning för perioden –2020 (2014/335/EU) som innan det kan träda i kraft ska ratificeras av EU:s medlemsstater. Beslutet kommer att ha retroaktiv verkan på medlemsstaternas avgifter fr.o.m. och är en av de medlemsstater som kommer att få en reducerad avgift. Utgångspunkten i budgetpropositionen var att den retroaktiva effekten skulle avräknas års EU-avgift. Rabatten inföll dock inte som planerat och regeringen bedömer nu att den uppstår först avgift. Trots att betalningen av delar av avgiften gjordes förväntar sig regeringen att EU-avgiften 2016 blir väsentligt högre än anvisade medel. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen ökas med . Ramen för utgiftsområdet föreslås öka med samma belopp. Yttranden från andra utskott Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker i sitt yttrande (protokollsutdrag i bilaga 3) förslagen i höständringsbudgeten när det gäller utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Övriga elva utskott som bjudits in att lämna yttrande, dvs. , justitieutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet har beslutat att inte lämna något yttrande. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i Vårändringsbudgeten om att bemyndiga regeringen att fullfölja anskaffningen av artillerisystemet (bet. 2014/15:FiU21). I betänkandet konstaterar dock utskottet att det i ändringsbudgeten inte framgår vad fullföljandet innebär och att regeringen aviserat sin avsikt att återkomma till i fråga om omfattningen och konsekvenserna av ett eventuellt utökat materiellt åtagande. Utskottet betonade att eventuella ökade kostnader som vanligt måste bli föremål för sedvanlig budgetberedning och att den fördyring som ett eventuellt utökat materiellt åtagande kan innebära bör prövas inom ramen för den ordinarie årliga budgetprocessen, t.ex. genom att man omfördelar medel inom utgiftsområdet eller mellan olika utgiftsområden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till höständringsbudget . Förslagen till anslagsökningar och anslagsminskningar innebär sammantaget att de takbegränsade utgifterna ökar med , vilket motsvarar av de takbegränsade utgifterna och ger en budgeteringsmarginal väl i linje med regeringens riktlinje. Även om omfattningen av höständringsbudgeten är begränsad mätt i relation till de budgetpolitiska målen, finns det anledning för utskottet att liksom tidigare understryka vikten av att processen kring ändringsbudgeten är lika stram som processen kring budgetpropositionen. Det betyder t.ex. att förslag till ändringsbudget lämnas vid omfattande eller bestående och oförutsedda utgiftsökningar och när tillfälliga oförutsedda utgiftsökningar uppstått som en följd av en felaktig eller ändrad grund för anslagsberäkningen (bet. 2008/09:FiU11 s. 37–38). Utskottet delar regeringens syn på att reformer med varaktiga effekter på budgeten med hänsyn till angelägenheten i en samlad budgetbehandling som huvudregel bör beslutas i samband med budgetpropositionen. I höständringsbudgeten noterar utskottet dock att det finns några förslag till anslagsökningar som inte entydigt går att härleda till oförutsedda händelser, t.ex. förslagen om ökat stöd till idrotten, den ideella sektorn och folkbildningen, och som därför inte heller entydigt kan betraktas som kompletteringar av den beslutade budgeten . Utskottet vill mot bakgrund av detta betona att stramhet i processen kring ändringsbudgeten handlar om både dess omfattning och karaktären på de förslag som förs fram. Utskottet noterar dessutom att regeringen genomgående, i de få fall anslagsminskningar kommenteras, anger att de inte nämnvärt bedöms påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Av redovisningen framgår inte varför finansieringen kan ske från anslaget i fråga och om det är anslagssparanden som tas i anspråk. Utskottet står mot bakgrund av detta fast vid det som framförts tidigare (t.ex. i bet. 2014/15:FiU11 och bet. 2015/16:FiU11) om vikten av att regeringen redovisar motiven bakom förslagen till anslagsminskningar och vilka verksamhetseffekterna av dem förväntas bli. Med anledning av att regeringen i höständringsbudgeten begär bemyndiganden att anskaffa ytterligare haubitspjäser av artillerisystemet , att avyttra de pjäser som inte behövs utifrån de operativa kraven och att få disponera försäljningsinkomster vid en försäljning upprepar utskottet det som anfördes när regeringen begärde ett bemyndigande att fullfölja anskaffningen av artillerisystemet (bet. Det innebär att utskottet återigen betonar betydelsen av att eventuellt ökade kostnader blir föremål för sedvanlig budgetberedning och prövas inom ramen för den ordinarie årliga budgetprocessen. Höständringsbudget (SD) (SD) och (SD) anför: ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om Höständringsbudget . I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag. För det första är vi skeptiska till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och att regeringen vill öka det med . Konceptet att vissa fordon upphöjs till ”supermiljöbilar” och därmed berättigas till statliga subventioner anser vi vara ett ineffektivt sätt att arbeta om man vill minska koldioxidutsläppen. Dessutom är det extremt svårt att uppskatta den totala ”koldioxidbelastningen”. Visst kan användningen av biobränslen berättiga till premien, men produktionen av biobränslen är förknippad med en miljömässig belastning. Om målsättningen är att reducera koldioxidutsläpp kan därför en supermiljöbilspremie vara helt kontraproduktiv. För det andra anser vi att den samhällsskadliga och landsbygdsfientliga skogsreservatspolitiken som regeringen bedriver med anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård kraftigt måste minskas i omfattning. Om man räknar in olika former av skydd (frivilligt undantagna arealer inräknat) och s.k. skogsimpediment (improduktiv skogsmark som består av t.ex. myrar, berg och fjällskog) undantas enligt av skogen från aktivt skogsbruk. Till skillnad från regeringen vill vi utforma en mer kostnadseffektiv strategi för att skydda skog med särskild betydelse för kulturarv och biologisk mångfald. För det tredje ifrågasätter vi att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen ökas med riktat till enbart integrations- och etableringssatsningar för nyanlända och asylsökande. Vi menar att folkbildningen rymmer många goda delar. Som ett komplement till offentliga utbildningsalternativ, som en väg till social gemenskap och som spridare av lusten att lära har folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Därför är det fullt rimligt att stat och samhälle stöder denna sektor. är det naturligtvis rimligt att mottagare av statsbidrag uppfyller skäliga krav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Det är mot bakgrund av detta som vi är skeptiska till de ändringar i villkoren för bidragsgivningen som regeringen föreslår. Vi anser att uppenbart samhällssplittrande, mångkulturalistiska verksamheter samt verksamheter som präglas av politisk extremism och ensidig politisk påverkan inte längre ska kunna få statligt stöd. Vi motsätter oss de öronmärkningar regeringen gör av medel till nyanlända, vilket inbegriper såväl de som fått uppehållstillstånd som asylsökande. Sådana etableringsinsatser anser vi inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd eftersom det ger otydliga signaler, urvattnar medborgarskapet och tar resurser i anspråk som kan behövas i annan svenskundervisning. Med de offensiva satsningar vi gör på nya jobb- och utbildningsplatser i vårt budgetförslag bedömer vi dessutom att trycket på folkbildningen kommer att minska något. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:2 Höständringsbudget : 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att fatta beslut om att anskaffa ytterligare 24 stycken haubitspjäser av artillerisystemet (avsnitt 3.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att avyttra de pjäser enligt 1 som inte behövs utifrån de operativa kraven (avsnitt 3.3). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att disponera högst av inkomsterna från en försäljning enligt 2 (avsnitt 3.3). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2019 (avsnitt 3.7). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017-2023 (avsnitt 3.10). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i de Calcul Atomique et Moléculaire (CECAM) och att –2018 för anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå under utgifts-område 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om medlemsavgift på högst (avsnitt 3.10). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i Research-Intensive Universities och att –2018 för anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om medlemsavgift på högst (avsnitt 3.10). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2016 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå under utgifts-område 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om kapitaltillskott till KIC InnoEnergy SE på högst (avsnitt 3.10). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2017–2023 (avsnitt 3.12). 10.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 Utveckling av statens infrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 3.14). 11.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 25 2017–2021 (avsnitt 3.14). 12.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 3.14). 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2017 och 2018 (avsnitt 3.15). 14.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2017-2019 (avsnitt 3.15). 15.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade anslag enligt tabell 1.1. Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2016 förslag överensstämmer med regeringens förslag i höständringsbudgeten. Belopp i tusental kronor Förändring av ram/anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Allmänna val och demokrati Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar –6 401 831 –6 401 831 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning för höga sjuklönekostnader : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Gymnastik och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Kultur, medier, trossamfund och fritid Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Allmän miljö- och naturvård Skydd av värdefull natur Utveckling av statens transportinfrastruktur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Summa anslagsförändring på ändringsbudget Miljö- och jordbruksutskottets protokoll [1] beslutade regeringen att förlänga id-kontrollerna för passagerare med buss, tåg eller passagerarfartyg mellan och . Beslutet började gälla och upphör .