bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — I förarbetena till nämnda lag anges bl.a. att för att hovets medelsbehov ska kunna bedömas har regeringen ett behov av att få en redogörelse för hur de tilldelade medlen har använts (prop. 2001/02:190 s. 73 f.). Den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Revisionen utförs av en extern revisor. Överenskommelser mellan regeringen och Enligt en överenskommelse som träffades 1996 mellan regeringen och ska ämbetet lämna en berättelse till och regeringen över den samlade verksamheten inom kungliga hovstaterna (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1 s. 13). Enligt överenskommelsen ska tyngdpunkten i verksamhetsberättelsen läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller slottsstaten, medan övrig verksamhet behandlas översiktligt. Verksamhetsberättelsen ska sedan ligga till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs hovstaten och slottsstaten . Anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten ska grunda sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln ska gälla långsiktigt och inte justeras av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. har anslagsfördelningen inte ändrats. enades regeringen och om att komplettera överenskommelsen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 s. 51). Enligt kompletteringen ska, som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten, större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Därutöver ska information ges om de olika organisatoriska enheterna inom hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten. I denna del skulle samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Dessutom ska anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . tillkännagav att regeringen skulle genomföra en översyn av överenskommelsen med (bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56). Översynen angavs syfta till att verka för en ökad insyn i hovstaten, men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. enades regeringen och om att komplettera överenskommelserna , och som en följd av detta i viss mån ändra den senare, när det gäller insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1 s. 19). Enligt överenskommelsen ska den ekonomiska redogörelsen i verksamhetsberättelsen för hovstaten bli utförligare än tidigare, och redogörelsen ska bestå av en uppställning som liknar den redogörelse som lämnas för slottsstaten. Det innebär att uppställningen inte längre kommer att ange de organisatoriska enheterna inom hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten utan i stället kommer att bestå av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. I propositionen underströk regeringen att den träffade överenskommelsen inte ändrar ordningen i vissa särskilt uppräknade avseenden. Hovet ska alltjämt stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen (jfr prop. 1973:90 s. 176), och den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Vidare omfattas hovstaten varken av bestämmelserna i anslagsförordningen (2011:223) om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller av andra delar av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter under regeringen. Dessutom ska Kammarkollegiet alltjämt betala ut anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. I budgetpropositionen framhålls att i enlighet med den överenskommelse som träffats mellan regeringen och består den ekonomiska redovisningen av hovstatens verksamhet av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 20). Det sägs vidare att redovisningen för hovstaten följer vedertagna principer och i tillämpliga delar de principer som tillämpas för slottsstaten. I propositionen framhåller regeringen att årsredovisningen för hovstaten är mer utförlig än . Vid anslagsbehandlingen för /96 förklarade att det inte hade något att invända mot regeringens förslag om ett nytt samlat anslag för statschefen, benämnt Kungliga hov- och slottsstaten. Utskottet framhöll vikten av att regeringens anslagsberäkning redovisades på ett sådant sätt att den gav tillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovet. För att underlätta uppföljningen och utvärderingen i detta avseende ansåg utskottet att regeringen fortsättningsvis i budgetpropositionen borde redovisa hur tilldelade medel hade använts (bet. 1994/95:KU32 s. 3). överlämnade en utredning till regeringen som gällde årsredovisning och revision för kungliga hov- och slottsstaten. Till utredningen var fogad en promemoria med analys av rättsläget när det gällde kungens apanage och tillhörande frågor (se bet. 2011/12:KU1 s. 17 f.). När det gäller kungens apanage anförde följande. Gränsen mellan kungens privata ekonomi och hans ekonomi som statschef är mycket svår att dra. Kungen är rikets statschef dygnet runt när han vistas i landet. Vad gäller egendom är lösöret på de kungliga slotten en blandning av statlig, stiftelseägd och privat egendom, som allt brukas av kungen både som statschef och som privatperson. För att undvika ständiga diskussioner i denna gränsdragningsfråga lovade (då ständerna) 1809 att utge ett penningbelopp (apanage) till kungens hovhållning. I utbyte överlämnade kungen uppräknade kungliga slott och kungsgårdar till staten med förbehåll om dispositionsrätt för honom av vissa av dessa slott, inklusive inredning. För det belopp som utgavs för hovhållningen skulle det varken krävas någon speciell anhållan eller redogörelse för hur medlen använts. konstaterade att hovet och regeringen hade kommit överens om att [7] även i fortsättningen skulle granska och Husgerådskammaren, men att apanagedelen, inklusive , skulle undantas härifrån. För att framtida medelsbehov skulle kunna bedömas hade hovet och regeringen också kommit överens om att hovet skulle lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Utskottet, som såg med tillfredsställelse på att en överenskommelse nåtts, avstyrkte en motion där det begärdes att de delar av apanaget som inte utgick som arvode till kungafamiljen skulle underkastas redovisning och revision på samma sätt som andra statsutgifter (bet. 1996/97:KU1 s. 9). behandlade motioner om insyn i kungliga hov- och slottsstaten (bet. 2011/12:KU1). Utskottet fick då information från företrädare för och hovet om bl.a. redovisningen av anslagets olika delar, gränsdragningen mellan de delar i hovstaten som omfattas av överenskommelsen och de delar som inte omfattas samt de rättsliga och konstitutionella förutsättningarna för eventuella ändringar i den nuvarande överenskommelsen. Utskottet ansåg att det fanns förutsättningar för att, inom ramen för de gällande konstitutionella och rättsliga regelverken, genomföra en översyn av den överenskommelse om redovisning av anslaget till hovstaten som träffats mellan regeringen och (s. 20). En sådan översyn borde enligt utskottet verka för en ökad insyn i hovstaten men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Mot bakgrund av detta tillstyrktes motionerna, och utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och om redovisningen av hovstatens verksamhet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:56). Även behandlade utskottet ett motionsyrkande om insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet (bet. 2012/13:KU1). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att en översyn om ökad insyn i hovstaten bereddes inom (s. 16). Utskottet framhöll att det inte önskade föregripa den pågående beredningen och avstyrkte därför motionsyrkandet. Ett motionsyrkande om ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet behandlades även av utskottet (bet. 2013/14:KU1 s. 19). Utskottet konstaterade att regeringen och hade enats om att komplettera överenskommelserna . Den kompletterande överenskommelsen borde enligt utskottet innebära ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten, vilket är i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet borde erfarenheterna av den nya ordningen som överenskommelsen innebar avvaktas innan frågan prövas på nytt, och med anledning av detta avstyrktes motionsyrkandet. behandlade utskottet på nytt ett motionsyrkande om ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet (bet. 2014/15:KU1 s. 41). Utskottet konstaterade att regeringen och hade enats om att komplettera överenskommelserna . Den kompletterande överenskommelsen borde enligt utskottet innebära ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten, vilket är i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet borde erfarenheterna av den nya ordningen som överenskommelsen innebar avvaktas innan frågan prövas på nytt, och med anledning av detta avstyrktes motionsyrkandet. När det gäller frågan om ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet anser utskottet alltjämt att det inte finns skäl att ta ett sådant initiativ som motionärerna yrkar. Även när det gäller yrkandena om begränsningar i apanaget vidhåller utskottet tidigare uttalanden om att respektera statschefens privata sfär och att inte göra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Sammantaget avstyrker utskottet motionerna 2016/17:63 yrkandena 1–3 och 2016/17:1051 yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om organisation. Jämför reservation 2 (KD). m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2016/17:2659 yrkande 15 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att landsbygdsfrågorna bör ha ett eget departement och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anför bl.a. att en tredjedel av landets befolkning bor och lever sina liv i glesbygd och landsbygd, att livet på landet har andra förutsättningar, utmaningar och möjligheter än livet i en tätort och att i politiken för landsbygden behövs ett helhetstänk med människan i centrum. har behandlat motioner om organisering och frågor som hänger samman med detta. Senast vid förra årets budgetbehandling framhöll utskottet liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering och avstyrkte ett motionsyrkande (bet. 2015/16:KU1 s. 52). anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering. Därmed avstyrks motion 2016/17:2659 (KD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår tre motioner som rör utrikesförvaltningens organisation m.m. Jämför särskilt yttrande 6 (V). m.fl. (MP) yrkar i motion 2016/17:2533 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett svenskt konsulat i staden i irakiska och tillkännager detta för regeringen. I motionen anges bl.a. att det finns många svenska medborgare som har anknytning till irakiska och det är därför angeläget att inrätta ett svenskt konsulat i området. Motion 2016/17:2574 av (M) innehåller ett yrkande om att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om ett utökat samarbete mellan , och med avseende på ambassader, representationer, delegationer och konsulat och tillkännager detta för regeringen. Skånberg (KD) föreslår i motion 2016/17:2853 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omlokalisera från till västra och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför bl.a. att är det enda landet i världen där en svensk ambassad inte ligger i huvudstaden samt att i förslag som legat på bordet för en tvåstatslösning har västra ingått i vad som permanent ska tillhöra . Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds därför av . Utskottet har framhållit att det är angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs, det kommer att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredningen av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23 s. 49). har avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på den grunden att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. Senast vid förra årets budgetbehandling avstyrkte utskottet två motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation m.m. med nämnda motivering (bet. 2015/16:KU1 s. 54). har i ett yttrande, som finns i bilaga 7, lämnat synpunkter på bl.a. ovan redovisade motioner. Utskottet konstaterar att beslutskompetensen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som ligger under regeringen när det gäller frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. I denna del understryker utskottet dock vikten av att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Utskottet framhåller att etablering alternativt stängning av en utlandsmyndighet påverkar internationella relationer och medför kostnader. Det är därför enligt utskottet viktigt att sådana beslut är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. Därför anser utskottet att regeringen bör återkomma till utskottet med mer information om eventuella förändringar av utlandsorganisationen när sådana finns att delge. Som har redovisats ovan har utrikesutskottet informerats av kabinettssekreterare om departementets ekonomi och utrikesförvaltningens utveckling. Även frågan om ett utökat samarbete mellan , och behandlades av kabinettssekreteraren som i denna del uppgav att möjligheterna till samlokalisering med andra länder, inte minst de nordiska, undersöks löpande, att det på 23 orter finns någon form av nordisk administrativ samverkan, att den administrativa integrationen kommit långt i och i och att det förekommer diskussioner mellan , och om att dela ambassadlokaler i . Sammantaget föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2016/17:2533, 2016/17:2574 och 2016/17:2853. I denna del finns ett särskilt yttrande (V). anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:2533, 2016/17:2574 och 2016/17:2853. Frågor om statsrådens ekonomiska villkor Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om statsråds ekonomiska villkor. I motion 2016/17:2580 yrkande 2 begär (SD) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna regeringsföreträdare ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför bl.a. att före detta politiker inte bör ha förmånligare avtal än gemene man. (SD) yrkar i motion 2016/17:2581 yrkande 2 att gör ett tillkännagivande till regeringen om att frysa regeringsföreträdarnas arvodesnivåer fram till dess att den reella skillnaden blir densamma som 1998 och att därefter låsa framtida ökningar av arvodet till hur reallöneökningen för gruppen arbetare utvecklar sig. Regeringens ministrar och statsråd bör enligt motionären visa ledarskap och sänka sina löner. Av 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. följer att arvoden till statsråden ska betalas med ett belopp som fastställs av . Nämnden beslutar också om avgångsersättning till statsråd. som fastställer riksdagsledamöternas arvoden. är en myndighet under , och dess verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen om arvoden till statsråden m.m. och i lagen (2012:881) med instruktion för . Arvodet till statsråden omprövas normalt en gång . För statsministern är arvodet och för övriga statsråd . Ett statsråd, som också är riksdagsledamot, får inte arvode för riksdagsuppdraget . Med avgångsersättning åsyftas den ersättning som betalas till ett statsråd som avgår vid regeringsombildning utan att få någon ny anställning eller utan att kunna falla tillbaka på någon anställning eller jämförlig verksamhet (jfr prop. 1981/82:174, bet. 1981/82:AU27, rskr. 1981/82:443). Avgångsersättning betalas ut så länge som det förutvarande statsrådet inte får någon inkomst av förvärvsarbete, dock i regel längst . Av nämndens riktlinjer framgår att avgångsersättningens storlek ska svara mot det arvode som den avgående skulle ha fått som statsråd. Ersättningarna betalas ut av och är pensionsgrundande. Ersättningen ska minskas med vad ett statsråd dels får i ersättning med anledning av anställning, uppdrag eller liknande verksamhet, dels får eller har rätt att få i pension eller liknande. avstyrkte utskottet två motionsyrkanden om statsrådens ekonomiska villkor. Utskottet ansåg att en ordning med en fristående nämnd som fastställer statsrådens arvoden och beslutar om avgångsersättning fungerar väl (bet. 2015/16:KU1 s. 56). Utskottet anser alltjämt att en ordning med en fristående nämnd som fastställer statsrådens arvoden och beslutar om avgångsersättning fungerar väl. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:2580 yrkande 2 och 2016/17:2581 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om föräldraledighet för statsråd. (KD) yrkar i motion 2016/17:205 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet för statsråd att vara föräldralediga och tillkännager detta för regeringen. Även om statsrådsuppdraget är ett speciellt uppdrag anser motionären att statsråd bör kunna vara föräldralediga. Hon ger i motionen exempel på hur föräldraledighet för statsråd hanteras i och . Vidare anförs att en riksdagsledamot i kan ta ut föräldraledighet, och under ledigheter utövas ledamotens uppdrag av en ersättare. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över möjligheten för ett statsråd att vara ledig i samband med ett barns födsel eller adoption samt för tid därefter, i syfte att utöva sitt föräldraskap (dir. 2015:93 och 2016:26). Uppdraget ska redovisas . Senast utskottet behandlade motioner om föräldralediga statsråd var (bet. 2014/15:KU1 s. 52). Utskottet konstaterade på nytt att ett statsråd inte är någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en mycket speciell natur, och att ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Mot bakgrund av statsrådsuppdragets särskilda natur ansåg utskottet alltjämt att frågan om statsrådens möjligheter att vara föräldralediga inte lämpar sig för en lagreglering. I stället ansåg utskottet att regeringen praktiskt borde kunna lösa den situation som uppkommer vid ett statsråds behov av längre ledighet från fall till fall. Utskottet konstaterar att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över möjligheten för ett statsråd att vara föräldraledig och att uppdraget ska redovisas . Detta utredningsarbete bör inte föregripas. Därmed avstyrks motion 2016/17:205. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att avskaffa presstödet. I motion 2016/17:693 yrkande 2 yrkar (SD) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa presstödet och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför bl.a. att det behövs en spridning i ägandet av medierna. och (båda M) yrkar i motion 2016/17:1835 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att avskaffa presstödet och förenkla möjligheterna att driva medieföretag, och tillkännager detta för regeringen. Av motionen framgår att presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för men att presstödet nu snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar utan hela medieutrymmet, och i förlängningen kan vara ett hinder för utvecklingen. Motionären anser att det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26 och 2016:14). Utredaren skulle enligt direktiven med utgångspunkt i den ovannämnda analysen lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Uppdraget skulle redovisas slutligt . Utredningen, som antagit namnet (Ku 2015:01), överlämnade delbetänkandet Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). I delbetänkandet lämnas en analys av det svenska medielandskapet utifrån ett medborgarperspektiv. överlämnade slutbetänkandet En gränsöverskridande mediepolitik – För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80). Utredningen lämnar i betänkandet förslag till bl.a. ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier som ska ersätta det befintliga presstödet. Betänkandet bereds i . har behandlat motioner om avveckling av presstödet . Motionerna har avstyrkts och utskottet har bl.a. framhållit att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse för att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen (se t.ex. bet. 2005/06:KU1 s. 31 och 2014/15:KU12 s. 24). vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden om behovet av ett statligt stöd till dagspressen och avstyrkte två motionsyrkanden (bet. 2015/16:KU1 s. 59). vidhåller sina tidigare ställningstaganden om behovet av ett statligt stöd till dagspressen. I denna del noteras också att det i pågår ett arbete om det framtida mediestödet. Sammantaget avstyrks motionerna 2016/17:693 yrkande 2 och 2016/17:1835. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att förtydliga Sieps uppdrag. Per Lodenius (C) yrkar i motion 2016/17:3083 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra Sieps uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför bl.a. att utredningen på hemmaplan i sitt betänkande pekar på vikten av att information och kunskap om EU sprids över hela landet och att så inte sker . Med anledning av detta bör Sieps uppdrag tydliggöras. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda möjligheterna att inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt främja insyn, delaktighet och inflytande för aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. I uppdraget ingick att redogöra för de möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande som finns , att analysera kunskapsnivån i i frågor om EU och hur denna påverkas av olika samhällsaktörer och att inom ramen för existerande strukturer föreslå åtgärder för att öka insyn, delaktighet och inflytande i frågor som beslutas inom EU. Utredningen om delaktighet i EU överlämnade sitt betänkande EU på hemmaplan (SOU 2016:10). Betänkandet har remitterats och bereds i . Utskottet konstaterar att betänkandet EU på hemmaplan bereds i . Detta arbete bör inte föregripas. Därmed avstyrks motion 2016/17:3083. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /16:RS1 lämnas en redovisning av verksamhet under med bl.a. uppgifter om personal och organisation. Med utgångspunkt i riksdagsordningen och lagen (2011:745) med instruktion för har riksdagsstyrelsen formulerat fem huvuduppdrag. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier främja kunskapen om och dess arbete vårda och bevara byggnader och samlingar vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare.