bet · H401UU7 · 2016-11-10 00:00:00 — 21.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör agera för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte får försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen. 22.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i bör agera i samstämmighet med politik för global utvecklings (PGU) två mål om fattigdomsbekämpning och om att stärka de fattigas rättigheter 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att den alltid ska utvärderas utifrån konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör agera så att Kyotoprotokollet implementeras i bankens lånevillkor och så att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen. 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör agera för att privatiseringar inom vattensektorn inte ska vara ett krav för att beviljas lån. Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:2661 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbete för ökade rättigheter för fattiga länder i internationella organ och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2016/17:FiU1y [1] Förutom de röster som varje kapitalandel ger för ett land (1 röst/aktie) finns det ett antal fasta röster som tilldelas varje land. är antalet basröster av det totala antalet röster. bildades och , , på ett hotell i , , . Tillsammans spelar IMF och en central roll såväl för den rådande ekonomiska världsordningen som för enskilda länder världen över. IMF och har genom sin historia varit starkt kritiserade. Exemplen är många på hur man under gav lån och bidrag till västvänliga diktaturer och auktoritära stater. tvingade man merparten av länderna i , och att genomföra olika former av strukturanpassningsprogram designade av IMF och . Centralt för alla dessa program var privatiseringar, nedmontering av välfärden, avregleringar och handelsliberaliseringar, vilket i många länder fick katastrofala sociala och ekonomiska följder. Miljö- och klimatperspektiven var ofta helt frånvarande. har under sin historia bidragit till storskaliga investeringar i dammar och kolkraftverk som har haft katastrofala följder både för människor och för miljön. Flera länder har till exempel genom historien tvingats privatisera sina vattenverk och sin vattenförsörjning, vilket såklart har inneburit att man starkt har inskränkt fattiga mäns och kvinnors tillgång till rent vatten. Resultat blev att många länder i syd valde att betala tillbaka sina lån till IMF för att slippa undan dess krav. valde ett flertal länder i och att skapa egna regionala fonder för krishantering för att bryta sitt beroende av IMF. Jag minns som ny riksdagsledamot här i denna kammare hur man då talade om IMF:s kris. När ingen ville låna pengar av IMF sinade intäkterna och ränteinkomsterna, och man fick snabbt slut på resurser. Den ekonomiska krisen i skapade en ny så kallad marknad för lån och ekonomiska räddningspaket. , , , och men också , , och en rad andra stater på vår egen kontinent har sökt IMF:s hjälp. IMF har i högsta grad varit medansvarig för en krispolitik som har inneburit att notan för bankernas och finansinstitutens oansvariga belåning skickats till vanliga löntagare och pensionärer. IMF har drivit på för långtgående privatiseringar och omfattande nedskärningar i välfärden och trygghetssystemen. I krisens spår ser vi runt om i hur arbetslösheten cementeras på höga nivåer, klyftorna i samhälle efter samhälle ökar och människor förlorar sina hem och tvingas ut i djup fattigdom. IMF och har tagit intryck av den kritik som har framförts mot Bretton Woods-institutionerna. släppte IMF en rapport om sin krishantering i , och den var starkt självkritisk. Man medgav att fonden gjorde mycket allvarliga missbedömningar av situationen i , vilket ledde till att man allvarligt skadade den grekiska ekonomin. har också under ledning lagt om inriktningen på centrala punkter. Jämställdhet har äntligen lyfts fram tydligt i bankens verksamhet, och fokus på miljö- och klimatfrågorna har ökat tydligt. Alla de här reformerna har vi från sida välkomnat. Men för oss är det också fortfarande tydligt att en bred utvecklingspolitik som syftar till att minska fattigdomen, öka jämlikhet och jämställdhet, minska klimatförändringarna och skapa makroekonomisk stabilitet också förutsätter att man fortsatt driver på för en reformering av IMF och . Vi ser att har ett stort ansvar att i IMF och driva på för grundläggande reformer av institutionerna både när det gäller beslutsfattande och politisk inriktning och när det gäller insyn och dialog med långivare, låntagare och ideella organisationer. För det första bör fortsätta driva på för en revidering av röstfördelningen såväl i IMF:s och högsta beslutande organ, guvernörsstyrelsen, som i exekutivstyrelsen för att öka utvecklingsländernas inflytande. Vi har sett hur man har gjort en del förändringar i röstfördelningen både inom IMF och , men är det och som dominerar organen och har procentuellt sett flest röster och kan blockera icke önskvärda beslut. De reformer som har genomförts har framför allt gynnat tillväxtekonomier som , men alldeles för många utvecklingsländer i syd har fortfarande ett mycket begränsat inflytande över de här två viktiga, globala institutionerna. För det andra vill vi att aktivt driver på för att valet av ordförande i och ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att val av ordförande ska utgå från kompetens och vem som är mest lämplig i stället för från vilket land man kommer från. Sedan bildandet av IMF och har traditionen varit tydlig. Det är alltid en europé som är ordförande för och alltid en person från som leder , trots att det funnits en rad andra mycket kompetenta och kvalificerade kandidater som har sorterats bort därför att de kommer från fel land eller fel kontinent. För det tredje bör verka för att lån och ekonomiskt stöd från IMF och inte får försvåra möjligheterna att uppfylla de nya globala utvecklingsmålen Agenda 2030. Jämställdhetsperspektiv och miljö- och klimatperspektiv måste genomsyra alla lån och alla program. Vi vänder oss från sida mot att länder fortfarande tvingas genomföra privatiseringar, nedskärningar i välfärden och nedmontering av sina sociala skyddsnät. Oavsett om det gäller ett land i nord eller syd måste det vara befolkningen som genom demokratiska val tillsammans avgör och tar ställning till de ekonomiska vägval som varje land står inför. Därför vill jag, fru talman, avslutningsvis yrka bifall till reservation 1. debatterar vi regeringens skrivelse med anledning av verksamheterna i och Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna . som redovisas här har de internationella finansiella institutionerna bidragit till att minska fattigdomen och främja tillväxten. De är relevanta för att öka stabiliteten på de finansiella marknaderna, och de har spelat en viktig roll för återhämtningen av den globala ekonomin efter krisåren. Jag vill yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Världen är inte rättvis. Kvinnor och män föds, växer upp och dör med olika förutsättningar och möjligheter. Det mest grundläggande skiljer människor åt: om du kan äta dig mätt , om dina barn får lära sig något i skolan och om dina mänskliga rättigheter kommer att respekteras. För att ändå närma oss en rättvisare värld antogs de nya globala hållbarhetsmålen av världens politiska ledare för att faktiskt visa på att vi inte accepterar detta och att vi också vill och kan göra någonting åt det. Genom sin utlåning, expertis och forskning är utvecklingsbankerna viktiga aktörer i arbetet för att nå de 17 målen. Utvecklingsbankerna har betydelse för möjligheten att nå målen och för att mobilisera resurser, både genom lån och gåvor och genom att främja privata investeringar och stärka länders egen förmåga till inhemsk resursmobilisering. Världen är föränderlig. För att kunna bidra till utveckling och minskad fattigdom i en föränderlig värld måste såklart även de finansiella institutionerna förändras, och vi ser en vilja hos utvecklingsbankerna att anpassa sig till aktuella utmaningar. var 60 miljoner människor på flykt, och bara tvingades nästan 14 miljoner människor att lämna sina hem. En viktig lärdom när millenniemålen utvärderades var att måluppfyllelsen var absolut sämst i konfliktdrabbade och sköra stater. Antalet extremt fattiga människor som lever i sviktande stater har dubblerats och förväntas dubbleras igen till 2030. De finansiella institutionerna spelar en viktig roll för att hjälpa sviktande stater att bygga fred och hållbara institutioner för att ta sig ur en ond cirkel av återkommande konflikter och våld. Institutionerna måste ha flexibilitet och kunskap att agera snabbt. Ett gott exempel som jag vill lyfta fram är nya MENA-strategi som ger banken en mer fredsfrämjande roll som främjar samarbete och koordinering mellan olika utvecklingsbanker, FN-systemet och regionala aktörer och som med nya grepp försöker underlätta särskilt för de länder i som mottagit många flyktingar från krisen i . Strategin sträcker sig bortom det grundläggande mottagandet och syftar till att stärka utbildning, arbete och fungerande samhällen i krisens närområde. Detta är positivt. Länken mellan humanitär verksamhet och långsiktigt utvecklingsarbete måste stärkas. Mänskliga rättigheter ingår inte i mandatet för någon av de finansiella institutioner som vi diskuterar förutom för . Detta är särskilt märkligt eftersom de finansiella institutionerna jobbar med frågor som i bästa fall bidrar till demokrati och åtnjutandet av mänskliga rättigheter, exempelvis genom sitt arbete inom områden som hälsosystem, jämställdhet, utbildning och arbetsmarknadens funktion. Mänskliga rättigheter och demokrati är grundläggande för att bidra till utveckling, främja tillväxt och utrota fattigdom. Utan ett tydligt mandat att inkludera mänskliga rättigheter kan dock åtgärderna i värsta fall bidra till fortsatt diskriminering och exkludering. För att främja mänskliga rättigheter i Världsbanksgruppen har regeringen bidragit med medel till en särskild fond, , med syfte att främja mänskliga rättigheter i bankens arbete. Trots att referenser till mänskliga rättigheter har mött och möter stort motstånd från vissa medlemsländer inom har fondens arbete blivit ett viktigt verktyg för att påverka hela bankens verksamhet. måste fortsätta arbeta för att mänskliga rättigheter ska vara en naturlig del av arbetsuppgifterna i och i övriga utvecklingsbanker som engagerar sig i. Jag vill också säga några ord om skatteflykt. Även vid om utvecklingsfinansiering som föregick beslutet om de nya hållbarhetsmålen konstaterades utvecklingsbankernas viktiga roll för att finansiera en hållbar utvecklingsagenda. En viktig del är att öka insatserna för att motverka korruption och skatteflykt. Transparens och tydliga riktlinjer är centralt för att undvika att företag eller privatpersoner undandrar skatt eller ägnar sig åt penningtvätt eller finansiering av terrorism. Särskilt viktigt är det att undvika kapital- och skatteflykt från låg- och medelinkomstländerna där utvecklingsbankerna är verksamma. Vi anser att höga standarder för arbetsmiljö och arbetsrätt är utvecklingsdrivande. Sjysta jobb lyfter människor och därmed länder ur fattigdom. Genom höga standarder och ett starkt regelverk för sociala och miljömässiga standarder kan delaktigheten, kvaliteten och förutsägbarheten i utvecklingsbankernas projekt och därmed hållbarheten i projekten förbättras. Avslutningsvis finns det ett tillkännagivande i betänkandet. Utskottet ser vikten av utvecklingsbankernas arbete. De är viktiga och kan göra skillnad i fattiga människors vardag. Vi har dock saknat en samlad redovisning av resultaten ur ett svensk perspektiv och har i flera betänkanden efterlyst tydligare resultatredovisning från regeringen till . Vi ser fram emot att regeringen återkommer med en samlad resultatredovisning till med början 2018. , då världens blickar riktas mot , debatterar vi här i kammaren två Washingtonbaserade institutioner: och , . Dessa två institutioner har till och med gett upphov till ett statsvetenskapligt begrepp: Washingtonkonsensus. Det begreppet anspelar på ett bästa regelverk för stater som de två organisationerna har kommit fram till i en sorts konsensus. Jag tror att var inne lite på det ämnet i sitt anförande. Den lärobok som experterna i och har tagit fram för att ge länder råd har fått utstå viss kritik . En viktig kritik som Washingtonkonsensus har fått är att man har varit väldigt liberal när det gäller handel. tror jag att till och med som normalt är kritisk mot frihandel kanske tycker att det är bra om det kommer fram mer Washingtonkonsensus vid och än det som kommer fram i några byggnader lite längre därifrån. Man ska veta att de krav som och ställer framför allt gäller när någon har hamnat fel. IMF bedriver också ett förebyggande arbete. De besöker alla länder, även , granskar den långsiktiga hållbarheten i vår ekonomi och ger rekommendationer. De hårda kraven kommer först då man har försatt sig i en sådan situation att man behöver världssamfundets hjälp. När det gäller tar man ofta upp dammbyggena. Vid dammbyggen är det alltid svårt, och olika intressen ställs mot varandra. Det vet vi från när vi byggde ut vattenkraften i . Men den som har sett ett flygfoto över som är taget ser verkligen ett mörkt . Vi vet att elektricitet är vägen till både fattigdomsbekämpning och jämlikhet. Det ger fattiga möjlighet att kunna läsa läxan i skenet av en ellykta. I de stora projekten är det alltså viktigt att väga in alla, att ha en helhetssyn. Det är klart att stora dammbyggen för med sig nackdelar. Men man måste även se fördelarna. Jag vill avsluta med en kommentar om jämställdhet, som tagits upp här. IMF leds av . Hon är en stålmadam. Man kan tycka att hon är en riktig Excelarksdam. Hon har hållit ett anförande, som är ett av de mest spännande jämställdhetsanföranden jag har hört. Hon förde ett resonemang om jämställdhet och menade att det inte bara är en mänsklig rättighet utan också en ekonomiskt viktig faktor. Hon sa: Av den anledningen har jag gett mina ekonomer i uppdrag att ta fram hårda siffror på hur stort ekonomiskt bortfall det innebär för länder som inte bedriver en jämställd politik. Jag tror att denna stålmadam, med hjälp av sina ekonomiska teknokrater, kan bidra till jämställdheten på ett viktigt sätt. hade jag den stora förmånen att bo i och vara representant i styrelsearbetet i Afrikanska . Jag såg då vilken viktig uppgift Afrikanska och resten av IFI:erna har i det internationella systemet. Det som krävs är att vi har olika instrument för att finansiera investeringar som kickar in i olika lägen av en utveckling, i olika delar av ett samhälle. Det behövs utvecklingssamarbete i form av bistånd. Och det behövs allt från mjuka lån till hårda lån. Regeringens utgångspunkter är att institutionernas verksamheter bör vara inriktade på att hjälpa medlemsländerna att skapa förutsättningar för tillväxt och finansiell stabilitet och, sist men inte minst, att främja en globalt hållbar utveckling. När jag gav mig in i politiken, i , för var det som att svära i kyrkan att säga att bankerna spelade en viktig roll. Men jag är glad att nu kunna säga att även mitt parti tycker att bankerna har en viktig uppgift att fylla och att vi kan göra kan göra mycket i bankväsendet när det gäller klimatomställningen. Vi arbetar för att resurser ska användas för att gynna de fattigaste länderna, inte minst länder som drabbats av instabilitet och konflikter. Institutionerna ska, inom ramen för respektive mandat, fortsätta stödja återhämtningen efter den ekonomiska och finansiella kris som bröt ut . För regeringen är det prioriterat att institutionerna utgår från Agenda , de globala målen och . Regeringen har alltså slagit fast en kraftfull ambitionshöjning när det gäller IFI:ers energiinvesteringar. Precis som sa tidigare är det också en jämställdhetsfråga. Det är viktigt att utvecklingsländerna inte behöver gå via investeringar i klimatfarlig energi utan att vi kan hjälpa dem att hoppa över det steget. Det är viktigt för klimatet, för världen och för våra barn och barnbarn. verkar aktivt för att IFI:er ska minska fossila investeringar avsevärt och i stället öka investeringarna i förnybar energi betydligt, genom ambitiösa och tidsatta mål. Målformuleringar är en viktig utgångspunkt i de strategier som regeringen har beslutat om avseende samarbete med , Afrikanska och Asiatiska . Klimatfinansiering från utvecklade länder som kanaliserats genom IFI:er uppgick till nära . Det är väldigt mycket pengar. Vi ser alltså att utvecklingsbankerna, i det sammanhanget, spelar en viktig roll för omställningen i världen. Dessa institutioner har investerat i fel sorts lösningar. vänder vi det här. är inte målet för en process utan starten. vill vi se de fina orden från bli till verklighet. Utsläppen ska minskas kraftfullt, och nya energiinvesteringar ska inte gå till kol och olja utan till förnybart. Det är detta ska använda sitt inflytande till i de internationella finansiella institutionerna. Vi jobbar med det genom direktkontakt med institutionerna, via kapitalöversyn, via påfyllnadsförhandlingar i det löpande styrelsearbetet inom respektive IFI och i samarbete med likasinnade länder. IFI:er har också en viktig uppgift när det gäller den globala flyktingsituationen. Vi ser att och andra IFI:er har tagit en större roll för att stödja länder, och då även medelinkomstländer, vilket innebär en förändring i regelverket för de länder som tar en stor del av flyktingpopulationen. Vi anser att det är en väldigt viktig väg att gå att ge mjuka lån även till medelinkomstländerna. Vi ser också behovet av att öka ansträngningarna för att gifta samman de humanitära insatserna med det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Jag vill också lyfta att och regeringen har drivit - och försöker att driva - att jämställdhet ska vara ett särskilt fokusområde. Vi ser att många framsteg har gjorts. behöver detta arbete i bankerna fördjupas och bli mer systematiskt i samarbetsländerna. Här har de nordiska länderna legat framkant även i Afrikanska . Det var vi som var drivande i arbetet i Afrikanska . Slutligen driver regeringen att alla multilaterala organisationer ska vara öppna och transparenta. Både och policyer för öppenhet har förbättrats avsevärt , men vi behöver bli ännu bättre. Precis som vill också vi lyfta en ökad demokratisering av institutionerna och att utvecklingsländernas röstandelar och inflytande i bankerna ska öka. Rätt använda är det ingen tvekan om att IFI:er spelar en väldigt viktig roll för en hållbar utveckling i världen. Jag vill med detta yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det här är ett betänkande som behandlar regeringens skrivelse med redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2014 och 2015. Det är en redogörelse som vi i utskottet samfällt hoppas ska kunna utvecklas så att vi kan få en mer tydlig och mer tematisk debatt när vi hoppas få möjlighet att diskutera en sådan redogörelse från regeringen. Det är viktigt att regeringen nu fångar upp det tillkännagivande som vi föreslår. Det skulle underlätta för att få en mer fokuserad debatt. Det är ju ett stort område som detta gäller. IMF är ju i grunden en institution som syftar till att stabilisera världsekonomin och som syftar till att skapa förutsättningar när vanliga lånevägar är öppna. När krisen är ett faktum ska möjligheterna finnas. IMF har inte varit ensam om krishanteringen. Vi, EU-medlemmar och andra aktörer har deltagit och tillsammans diskuterat oss fram till de regelverk som vi har önskat se. Det har varit viktigt att få en stabilitet, och IMF har utgjort en stabiliserande faktor för klara effekterna av de världsfinansiella kriser som vi har sedan och situationen i . Det finns all anledning att utvärdera och diskutera hur man kan föra detta vidare. Jag är övertygad om att nästa kris inte kommer att se likadan ut, men det är naturligtvis alltid viktigt att dra lärdomar av det som har varit och av det som fortfarande pågår. Olika länder har också hanterat frågorna på lite olika sätt. Jag har tagit upp IMF:s agerande i och gällande , vilket vi har lyft fram i kammaren. Det är olika sätt för olika länder att möta de krav som kommer och olika sätt att diskutera hur man ska ta sig vidare för att komma ur den kris som annars ytterst drabbar medborgarna. Vi ska inte glömma bort att om man inte har den här typen av stabilitetsinstrument blir det medborgarna och ytterst de som har de svåraste förutsättningarna som kommer att drabbas allra hårdast. Det finns liksom ingen genväg där. Man har tagit fasta på att förbättra villkoren, längre räntetider och en flexibilitet i systemet. Man kan se att det har skett en utveckling, även om vissa - också i den här debatten - låter ungefär som man lät i debatten om IMF . har tagit kraftfulla steg i en riktning som är oerhört värdefull för att skapa bra spelregler och en hållbar utveckling. Jag har diskuterat detta tidigare här i kammaren. Med den nya ledningen för är det uppenbart att man har en kraftfull roll för att kunna skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Den svåra utmaningen är att många länder inte riktigt har kommit dit. Många länder vill utnyttja sina koltillgångar, vattentillgångar eller annat. Det kan vara rätt eller fel, men de tycker att det är fel att vi inte tillåter dem att göra den resa som vi har kostat på oss att göra. Det är en del av den debatt och diskussion som vi har att föra. Det är naturligtvis viktigt med en balans här. Det är inte bara röststyrkan som det handlar om, utan det handlar också om att kunna förstå att alla länder har en rätt att få välja sin väg. Det är bra om man får goda exempel och förutsättningar för att - förhoppningsvis - undvika de misstag som vi har gjort och som vi får försöka att rätta till. Jag tycker att tydligt visar att man har dragit lärdomar. Vi ska komma ihåg att är en av bidragsgivarna till både IMF och . Det är en av de stora och viktiga frågorna att säkerställa att institutionerna har tillräckliga resurser för att kunna fungera stabiliserande. Utan dessa resurser kommer den utsträckta handen inte ens att finnas, och det skadar hela världen. Det framgår av skrivelsen - och det tycker jag är positivt - att de regionala utvecklingsbankerna och institutionerna har utlovat en satsning på för att utveckla och fånga de globala hållbara målen. Det är också en tydlig markör, en investering för att göra verklighet av våra globala överenskommelser. När det gäller ändrad röststyrka har visat vägen för andra i vår krets. Men som framgår av skrivelsen handlar det naturligtvis om att hantera den relativa vikten i världsekonomin och också viljan hos medlemsländerna att ge bidrag. Med det ser jag fram emot och en ny skrivelse. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. behandlar vi regeringens skrivelse angående verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och en lång rad regionala utvecklings- och investeringsbanker. I skrivelsen redovisas de frågor som har präglat institutionerna och regeringens prioriteringar för arbetet i de olika institutionerna, men det blickas också framåt genom att det redogörs för den förväntade inriktningen på institutionernas verksamhet . Här beskrivs även två andra aktörer som finns på den internationella scenen, Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar, AIIB, och den nya , , som initierats av de så kallade Briksländerna. Utvecklingen i dessa banker med infrastrukturfokus blir högst intressant att följa framöver. Men egentligen var detta budskap inte efterfrågat.