bet · H301SkU16 · 2016-02-26 00:00:00 — Huvudregeln är att alla förmåner som tagits emot på grund av tjänst är skattepliktiga, om det inte är särskilt reglerat att de är skattefria. Förmåner värderas normalt till marknadsvärdet. I vissa fall görs värderingen schablonmässigt. Personalvårdsförmåner ska inte tas upp som intäkter. Med personalvårdsförmåner avses enligt 11 kap. 11 och 12 §§ IL förmåner av mindre värde som riktar sig till hela personalen och som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som skattefria personalvårdsförmåner räknas kaffe, förfriskningar och annan enklare förtäring i samband med arbetet som inte kan anses som måltider samt möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård. Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton och squash samt lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Sporter som kräver dyrare redskap eller kringutrustning som golf, segling, ridning och utförsåkning räknas enligt rekommendationer inte hit. Förmåner som avser dessa sporter blir således skattepliktiga om arbetsgivaren bekostar utövande eller utrustning. Även sådana friskvårdsaktiviteter som t.ex. taiji, qigong, kostrådgivning och information om stresshantering kan vara skattefria. Arbetsgivaren har även möjlighet att erbjuda anställda massage som skattefri förmån. Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån högst får omfatta. Enligt en dom från Regeringsrätten (mål nr 5762-1998) kan ett årskort till en gymanläggning vara en sådan skattefri personalvårdsförmån av mindre värde som är undantagen från skatteplikt. Ett årskort till gängse pris på orten är normalt skattefritt. Utgifterna för personalkostnader är avdragsgilla för arbetsgivare. Detta gäller oavsett om kostnaderna avser en skattepliktig förmån eller inte för den anställde. Om en förmån blir skattepliktig för mottagaren räknas den som lön, vilket innebär att arbetsgivaren ska ombesörja skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på beloppet. Genom en lagändring (prop. 2002/03:123, bet. 2003/04:SkU3) förenklades reglerna genom slopande av villkoren att motionen eller friskvården ska utövas inom särskilda anläggningar eller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivaren och betalas direkt av denna till anläggningens innehavare. Av förenklingsskäl slopades även kraven på att förmånen ska vara av kollektiv natur eller i ringa omfattning utövas av den anställde. Efter lagändringen blir det avgörande för skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sig till hela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt att förmånen inte får bytas mot kontant ersättning. I motion 2015/16:45 av (M) föreslås att anmälningsavgifter till motionslopp ska omfattas av reglerna om personalvårdsförmåner. I motion 2015/16:285 av och (båda FP) föreslår motionärerna att ridsport ska omfattas i personalvårdsförmånerna eftersom hästnäringen är ett viktigt verktyg för en bättre folkhälsa. Också i motion 2015/16:718 av och (båda MP) föreslås att ridning ska ingå bland personalvårdsförmånerna. I motion 2015/16:1089 av och (båda M) föreslår motionärerna att den anställde ska kunna välja fysisk aktivitet helt fritt. I motion 2015/16:1198 av (M) föreslås att ridsporten jämställs med andra former av friskvård som kan subventioneras av arbetsgivare. I motion 2015/16:1253 av (M) anför motionären att regeringen bör se över hur det kan skapas incitament för fler människor att röra sig mer och leva hälsosammare. Friskvårdsbidaget bör enligt henne omfatta fler sporter och fritidsaktiviteter än . I motionerna 2015/16:1722 av och (båda M), 2015/16:1723 av (M), 2015/16:1748 av (M) och 2015/16:1792 av (SD) föreslår motionärerna att ridning ska jämställas med andra former av friskvård. Motionärerna anför att ridning är en sport som innefattar både motion, välmående och frisk luft. I motion 2015/16:1930 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att kravet på motion av enklare slag ersätts med en beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån får kosta. Vidare föreslås att golf jämställs med andra former av skattebefriad friskvård och motion. I motion 2015/16:2373 av (C) föreslås en översyn för att modernisera reglerna och se över vilka aktiviteter som bör betraktas som motions- och friskvårdsförmåner. Tillgängligheten till olika aktiviteter blir allt större, och aktiviteterna finns allt närmare. I motion 2015/16:2462 av (C) yrkande 3 föreslås att ridsporten inkluderas i friskvårdsbidraget. I motion 2015/16:2471 av (M) anför motionären att det är orimligt att ridning och golf är undantagna. Motionären föreslår att inkomstskattelagen förtydligas så att kan göra om sina tolkningar och tillämpningar för friskvårdsförmåner. I motion 2015/16:2725 av (M) yrkande 6 föreslås att ridning och golf jämställs med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade. Också i motion 2015/16:2749 av (M) framställs ett yrkande med denna inriktning. I motion 2015/16:3169 av (SD) yrkande 2 begärs en utredning av möjligheten inkludera aktiviteter med hästar i friskvårdsbidraget. Utskottet vill påminna om vikten av att inkomstbeskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och att avdrag för kostnader som inte har med inkomsternas förvärvande att göra i möjligaste mån undviks. Detta bör vara vägledande även när det gäller olika personalvårdsförmåner. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ till ändrade regler eller principer på detta område. Vilka sporter eller friskvårdsaktiviteter som uppfyller de krav för skattefrihet som tidigare ställt sig bakom (prop. 2002/03:123, bet. 2003/04:SkU3) är ytterst en fråga för och de allmänna förvaltningsdomstolarna att bedöma. Det bör noteras att skattefria förmåner har ett högre värde för personer med höga inkomster. Det bör därför finnas starka skäl om sådana ska införas eftersom förmånerna kan strida mot kravet på en rättvis beskattning. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ändrad beskattning av personaloptioner. Jämför reservationerna 6 (M, C, L, KD) och 7 (SD). Reglerna om beskattning av förmån av personaloption finns i 10 kap. 11 § IL. Om en anställd på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor från sin arbetsgivare, ska den anställde beskattas för denna förmån i inkomstslaget tjänst det beskattningsår när förvärvet sker (10 kap. 11 § första stycket IL). Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan en rätt att förvärva ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor (personaloption), tas förmånen upp som intäkt det beskattningsår när rätten utnyttjas eller överlåts (10 kap. 11 § andra stycket IL). Personaloptionen är inte ett värdepapper (till skillnad från exempelvis en köpoption) utan ger endast en rätt att förvärva ett värdepapper. Personaloptionen fås vanligtvis utan ersättning från arbetsgivaren eller uppdragsgivaren och har villkor som är mycket fast anknutna till anställningen. Den kan vanligtvis inte överlåtas. I jämförelse med andra optionsprogram har personaloptionen en lång löptid (upp till ). Beskattning sker det beskattningsår när optionen utnyttjas till förvärv av underliggande värdepapper. Den anställde beskattas för förmånen i inkomstslaget tjänst. Förmånen utgörs av skillnaden mellan det pris som den anställde har betalat för de underliggande värdepapperen vid utnyttjandet av optionen och marknadsvärdet på de förvärvade värdepapperen. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram (Fi 2014:04, dir. 2014:33 och dir. 2015:33) tillsattes . Syftet är att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag genom att skapa konkurrenskraftiga regler som ökar möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens. Skattereglerna ska förbättras som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I motion 2015/16:1048 av (M) yrkande 5 anför motionären att det är viktigt att svenska nystartade företag kan erbjuda sina anställda att aktivt ta del av företagets framgång och att svenska skatteregler uppmuntrar till detta. En översyn av dagens regler måste därför göras. I kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 anför motionärerna att ett nystartat företag sällan har möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att underlätta för mindre företags rekrytering av kompetenta personer bör det bli enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram. Det handlar om såväl företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. Reglerna bör bli enklare och mer konkurrenskraftiga, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Syftet är att företag ska kunna attrahera och behålla nyckelpersoner. I motion 2015/16:1336 av (M) anför motionären att är ett av de länder som har högst skattesats för personaloptioner och att länder som är kända för ett bra företagsklimat också har en låg skattesats. En sänkning av skatten på personaloptioner kan förväntas öka antalet jobb och bidra till ökade skatteintäkter. I motion 2015/16:1734 av (M) anför motionären att mindre företag och nystartade företag har behov av tydliga och effektiva incitamentsprogram så att de kan uppmuntra insatser från anställda som leder till att företaget utvecklas i positiv riktning som den anställde tjänar på det. Syftet är att hjälpa småföretagare att behålla nyckelpersoner. Det är viktigt att framtidens regler om incitamentsprogram utformas så att dessa inte gynnar kollektivt ägande framför enskilt ägande av ett företag. I kommittémotion 2015/16:2243 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) anförs att entreprenörer ibland har svårt att attrahera nödvändig kompetens. I många andra länder löser man detta problem genom olika incitamentsprogram. För att skapa fler ägarledda företag och ge fler företag möjlighet att locka rätt kompetens vill motionärerna se över hur regelverket för personaloptioner kan förbättras. I kommittémotion 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 3 anför motionärerna att ett nystartat företag sällan har möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner som företaget behöver attrahera kvalificerad personal. För att underlätta mindre företags rekrytering av kompetenta personer bör det bli enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram. Det handlar om såväl företagens kostnader som skattevillkoren för enskilda personer. I partimotion 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 7 anför motionärerna att skattesystem och institutioner bör främja en snabb utveckling, innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era. Detta kräver bl.a. att regler gör det lättare och inte svårare för entreprenörer att rekrytera och behålla nyckelpersoner. I kommittémotion 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att många småföretagare har svårt att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. För att göra det lättare för de små företagen att rekrytera kompetent arbetskraft bör det bli enklare och mer konkurrenskraftigt att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Motionsförslag med denna inriktning finns också i kommittémotion 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkande 2 och kommittémotion 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 7. I kommittémotion 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkande 3 anför motionärerna att det kan vara svårt för företag att knyta till sig rätt kompetens i ett tidigt skede. Kapitalförsörjningen i nystartade företag är ofta ett hinder som resulterar i att många potentiella innovationer inte når ända fram. Finansieringsproblemen skulle dock delvis kunna avhjälpas med bättre villkor för personaloptioner, där den anställde får ta del av eventuella framtida vinster. Företagen behöver inte erbjuda lika hög lön, och de anställda får ett extra incitament att bidra till företagets framgångar. Motionärerna vill att man utreder möjligheten att införa ett avdrag vid beskattningen av personaloptioner i nystartade företag. I kommittémotion 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15 anförs att många småföretagare jobbar långa timmar med låg lön i tidiga skeden i nybildade företag. Företagen har sällan möjlighet att erbjuda nyckelpersoner marknadsmässiga löner. För att göra det lättare för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft bör regelverket förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram tillsattes . Syftet är att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag genom att skapa konkurrenskraftiga regler som ökar möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens. Skattereglerna ska förbättras som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Utskottet delar motionärernas inställning när det gäller syftet att stärka konkurrenskraft, entreprenörskap och jobbskapande investeringar i företag och ser fram emot utredningens kommande förslag. Resultatet av utredningens arbete och den kommande beredningen av utredningens förslag bör nu avvaktas innan det kan bli aktuellt med något ställningstagande från sida. Utskottet avstyrker därför de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om beskattning av bilförmån och parkeringsförmån. Jämför reservation 8 (C). En bilförmån uppkommer när en skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning använder en bil som han eller hon får disponera på grund av anställning eller uppdrag. En bilförmån är det även fråga om i de fall arbetsgivaren tillhandahåller en s.k. leasingbil eller när en skattskyldig på grund av anställning, uppdragsförhållande, medlemskap i en förening eller liknande kunnat få ett förmånligt hyresavtal. Med ringa omfattning avses att bilen används vid högst tio tillfällen med en sammanlagd körsträcka på högst . Värdet av fri och delvis fri bil exklusive drivmedel beräknas efter schablon. Bestämmelserna om värdering av bilförmån finns i 61 kap. 5–11 §§ och 18–19 b §§ IL. Schablonen, som ska motsvara samtliga kostnader utom drivmedlet, bygger på en uppskattad privat körsträcka om 1 . Inriktningen är alltså att tjänstebilsinnehavaren själv betalar allt drivmedel och därmed får ett incitament att köra mindre privat. I underlaget för beräkning av värdet av bilförmånen ingår det för året fastställda prisbasbeloppet, statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret, bilmodellens nybilspris (fastställs av ) och anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning (dvs. sådan utrustning som inte ingår i nybilspriset). För s.k. miljöbilar finns regler om nedsättning av förmånsvärdet, eftersom miljöbilar i allmänhet är dyrare i inköp än andra bilar. Genom de särskilda regler som finns för miljöbilar blir förmånsvärdet ändå i vissa fall väsentligt lägre för miljöbilar än för närmast jämförbara bilar. Förmånsvärdet sätts ned enligt följande. El- och laddhybridbilar, som kan laddas från elnätet, samt gasbilar (inte gasol) justeras först till en jämförbar bil utan miljöteknik. Därefter sätts förmånsvärdet ned , max . Etanolbilar, elhybridbilar som inte kan laddas från elnätet och bilar som kan köras på gasol, rapsmetylester samt övriga typer av miljöanpassade drivmedel justeras enbart ned till jämförbar bil. Reglerna är tidsbegränsade och gäller t.o.m. . Regeringen har i budgetpropositionen meddelat sin avsikt att lämna förslag till om att ytterligare förlänga reglerna med , dvs. Den maximala nedsättningen kommer att begränsas till av offentligfinansiella skäl (prop. 2015/16:1 s. 234, bet. 2015/16:FiU1). Regeringen har tillsatt en utredning (Fi 2015:05) som ska lämna förslag på hur ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon kan utformas (dir. 2015:59). Miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Ambitionen är att de nya reglerna ska träda i kraft . Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I motion 2015/16:2124 av och (båda MP) yrkandena 4 i denna del och 5 i denna del föreslår motionärerna att stödformer, skatter m.m. som motverkar miljömålen och upprätthåller oljeanvändningen bör identifieras och fasas ut. De anför att det är extremt lönsamt om en del av lönen betalas ut i form av en förmånsbil i stället för i reda pengar. På bilförmånen läggs arbetsgivaravgifter, och den anställde får betala inkomstskatt, men de skatter och avgifter arbetsgivare och anställda sammantaget betalar in är mycket lägre än om den anställde i stället hade fått kontantlön för att täcka kostnaden för bilen. Konsekvensen är dels att staten och kommunen förlorar skatteintäkter, dels att det säljs fler dyra, tunga, bränsleslukande bilar. Skattesystemet uppmuntrar till ökad miljöbelastning, och de som gynnas privatekonomiskt är främst rika människor i storstädernas kranskommuner. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 29 anför motionärerna att dagens system för nedsatt förmånsvärde är stelbent och kortsiktigt. Nuvarande regler gäller bara , vilket skapar osäkerhet för dem som är i begrepp att investera i nya bilar. Förmånsbeskattningen bör precis som fordonsbeskattning utgå från faktisk klimatpåverkan i stället för teknikvalet. Det skulle gynna de bilar som ger upphov till mest klimatnytta. I väntan på att ett sådant system utreds är det dock viktigt att man förlänger det befintliga systemet med nedsättning för el- och laddhybrider och gasbilar, vilket stimulerar en ökad försäljning av supermiljöbilar och en ökad efterfrågan på biogas. I motion 2015/16:2950 av (M) anför motionären att beskattningen av förmånen fri parkering vid jobbet gör att garageplatser står tomma och att arbetstagarnas vardag försvåras eftersom bilen kanske måste parkeras långt ifrån arbetsplatsen. Det är därför viktigt att verka för en förändring av förmånsbeskattningen av fri parkering. I motion 2015/16:2951 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anför motionärerna att företagare visserligen kan få undantag från förmånsbeskattning om de kan påvisa att de endast i undantagsfall använder firmafordonet för privat bruk men att detta innebär ett betydande merarbete i form av körjournaler och annan administration. Dessa regler bör ses över och förenklas. I en sådan översyn bör regeringens mål om att minska företagens regelkrångel sättas i första rummet, varvid många regler bör kunna avskaffas. Vidare bör förenklad regelbörda för tjänstefordon och möjlighet till säkra och miljövänliga resor prioriteras vid en översyn, enligt motionärerna. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån och andra förmåner, t.ex. fri parkering, är att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmåner undviks. Den värderingsmodell som gäller för beskattning av bilförmån innebär att förmånsvärdet bestäms efter en schablon. Avsikten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. i princip motsvara marknadsvärdet. När det gäller miljöbilar har regeringen aviserat att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet kommer att förlängas . Utskottet anser att de nuvarande reglerna har en rimlig utformning och är inte berett att föreslå några ändringar av värderingen av bilförmån och andra förmåner. Utskottet anser inte heller att det finns skäl att göra något uttalande om den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om ändrade regler om reseavdrag samt motionerna om skattefria kollektivtrafikkort och cyklar för anställda och reseavdrag för studenter. Jämför reservationerna 9 (C), 10 (V), 11 (L) och 12 (KD). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger (från ). Avdrag medges för kostnaden för det billigaste färdsättet och vanligtvis för en resa till och en resa från arbetsplatsen per arbetsdag. Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. Om en förmånsbil (egen eller lånad) används för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och andra biobaserade bränslen). Avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen inkluderar inte eventuella omvägar eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen. En sådan kostnad anses vara en icke avdragsgill levnadskostnad. Inte heller medges avdrag för att det blir dyrare att resa till och från ett sommarställe. Om cykel har använts för resor mellan bostaden och arbetsplatsen eller en del av sträckan kan avdrag medges med . I likhet med vad som gäller för resor med andra färdmedel medges avdrag endast om den sammanlagda kostnaden för resor överstiger (allmänna råd och meddelanden, SKV A 2009:1, SKV M 2009:01). I partimotion 2015/16:756 av m.fl. (V) yrkande 9 anför motionärerna att regeringen bör utreda möjligheten att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån på samma tekniska sätt som görs med t.ex. bidrag till friskvård. är bilen norm för beskattning och planering av resor och transporter. Om de ekonomiska styrmedlen förändras så att de blir färdmedelsneutrala kan bättre möjligheter skapas för personer att välja kollektivtrafiken som färdsätt. Det skulle även minska biltrafikens skadliga miljöpåverkan. I motion 2015/16:929 av (C) yrkandena 1 och 2 anför motionären att felaktiga reseavdrag kostar staten . För att gynna de som väljer miljövänliga och hälsosamma färdsätt bör reseavdraget och den skattefria milersättningen baseras på den faktiska sträckan och inte på färdsätt. I motion 2015/16:1041 av och (båda M) anförs att behöver bli bättre på att uppmuntra cykeln som transportmedel. Vägar som kan vara värda att pröva är exempelvis att ge arbetsgivare möjlighet att förse sina anställda med cyklar och göra avdrag för detta utan att det ska behöva förmånsbeskattas. En annan väg kan vara att se över hur stort ekonomiskt skatteavdrag den enskilde kan få göra om man regelbundet cyklar till jobbet och då se över vilka möjligheter som finns att göra detta avdrag utanför den kostnadsnivå som krävs för att få göra avdrag för andra typer av pendlingskostnader. I motion 2015/16:1206 av (M) anför motionären att det finns indikationer på att dagens regelverk för reseavdrag medför ett omfattande fusk med uteblivna skatteintäkter på av statens kostnader för reseavdraget. Hon vill att man utreder ett avståndsberoende och färdmedelsneutralt reseavdrag, som inte favoriserar bilen utan behandlar bilåkande, cykling och kollektivtrafik lika. I motion 2015/16:1705 av m.fl. (MP) anförs att reseavdraget är en fördelningspolitiskt misslyckad reform av flera skäl. Det gynnar människor i storstadsregionerna mer än landsbygden, gynnar bilåkande framför det kollektiva och män framför kvinnor.