bet · H301UU4 · 2016-02-03 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet vidhåller därför vad det tidigare anfört i frågan och instämmer därmed i efterlysning av en högre ambitionsnivå i dessa frågor. En fråga som inte omnämns i kommissionens arbetsprogram men som enligt miljö- och jordbruksutskottet är av stor betydelse för möjligheterna att nå klimatmålen och begränsa utsläppen av växthusgaser är att skapa system som gör det lönsamt för EU:s medlemsstater att välja bort fossila bränslen. har höga klimatambitioner, vilket bl.a. kommer till uttryck i ett uttalat mål om att den svenska fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen till 2030. För att nå dit arbetar bl.a. med att främja en omställning från fossila bränslen till biodrivmedel. Ett av de mest kostnadseffektiva styrmedlen i detta arbete är koldioxidskatten. Ett effektivt genomförande av det arbetet begränsas dock av om statsstöd. Miljö- och jordbruksutskottet vill därför i detta sammanhang betona det önskvärda i att kommissionen arbetar aktivt för att hitta konstruktiva lösningar på detta problem. noterar inledningsvis att flertalet bedömare, exempelvis och , är överens om att den globala återhämtningen fortsätter. Särskilt den amerikanska tillväxten är stark, men även lämnar stegvis av ekonomisk stagnation och arbetslöshet i spåren efter finanskrisen. Den starkare ekonomiska utvecklingen bidrar till ett förbättrat konjunkturläge och en fallande arbetslöshet i flera av de EU-länder som tidigare behövde stöd, exempelvis , , och . På samma gång är skillnaderna mellan länderna fortsatt stora. Långtidsarbetslösheten är fortfarande ett stort problem liksom ungdomsarbetslösheten, och klyftor mellan länder och mellan grupper riskerar att permanentas. Utskottet anser mot den bakgrunden att tillväxt och jobb måste sättas högst på den politiska dagordningen. Utskottet välkomnar därför den inriktning på den ekonomiska politiken som kommissionen lanserar, där ökade investeringar Medlemsstaterna har och ska fortsatt ha det främsta ansvaret och verktygen Men alla tillgängliga EU-medel och instrument måste mobiliseras för att hantera de utmaningar som står inför. Utskottet anser att EU har en viktig roll i att stödja medlemsstaterna i deras Det är viktigt att riva hinder mellan EU-länder och gentemot länder utanför EU för att möjliggöra en ökad rörlighet över gränserna. Utskottet noterar att det finns tecken på att matchningen på de europeiska arbetsmarknaderna har försämrats sedan den ekonomiska krisens utbrott. som helhet har också ett långsiktigt behov av att säkra tillgången på arbetskraft, och utifrån detta perspektiv kan man se den fria rörligheten som ett sätt att på europeisk nivå uppnå en väl fungerande arbetsmarknad. enskilda individen kan arbete i ett annat EU-land dessutom ge möjlighet att förverkliga drömmar och få berikande upplevelser. En ökad rörlighet på de europeiska arbetsmarknaderna är därför värdefull för både individen och Men det finns också risker med den fria rörligheten. sysselsättning betonade i att den fria rörligheten kan stödja en gemensam ekonomisk tillväxt endast om strukturella reformer också genomförs i de länder där arbetskraften flyttar från. Annars riskerar den fria rörligheten att leda till just det som vi vill motverka, nämligen ökande klyftor och tillväxt endast i ekonomiskt starka Detta är en lärdom och en inställning som utskottet ställer sig bakom och som det är mycket viktigt att ta med sig i det fortsatta arbetet för en hög sysselsättning och social sammanhållning i alla medlemsländer. Det är också viktigt att slå fast, vilket utskottet gjorde även vid behandlingen av förra årets arbetsprogram, att den fria rörligheten och en gemensam europeisk arbetsmarknad inte får leda till social dumpning. utskottet borde det vara en självklar utgångspunkt att de som arbetar i ska ha lika löner och lika villkor oavsett varifrån de kommer. ska gälla alla som arbetar på den svenska arbetsmarknaden (se 2014/15:AU2y). Till de initiativ som kommissionen har föreslagit ska ingå i paketet om arbetskraftens rörlighet hör bl.a. en riktad översyn av utstationeringsdirektivet. Detta är något som utskottet välkomnar, och i sammanhanget ska det uppmärksammas att kommissionens ordförande i sitt tal inför om tillståndet i unionen betonade att en grundläggande princip för den fria rörligheten just är lika lön för lika arbete. Utskottet ser fram emot att utstationeringsdirektivet ändras så att social dumpning och lönepress nedåt förhindras. För att säkra en likabehandling av löntagare behövs det ändringar som säkerställer direktivets karaktär av minimidirektiv. menar utskottet att ett juridiskt bindande socialt protokoll också bör införas (se vidare bet. 2012/13:AU5, rskr. 2012/13:53). När det gäller ökad konvergens inom sysselsättnings- och socialpolitiken handlar det såvitt utskottet förstår om ökad styrning genom bl.a. bästa praxis och kartläggning av sociala föredömen. Utskottet välkomnar en diskussion om den sociala dimensionen och anser att dessa frågor måste ges ökat utrymme för att i någon mån söka kompensera för obalanser inom unionen. Utskottet uppfattar emellertid arbetsprogrammet på så vis att kommissionen tänker sig att en diskussion om den sociala dimensionen ska föras inom ramen för den ekonomiska och monetära unionen (pelaren för sociala rättigheter). När det gäller områden som är fundamentala för alla medlemsstater – och hit hör självfallet sysselsättnings- och socialpolitiken – framstår det för utskottet som naturligt och angeläget att dessa också framöver ska diskuteras och beslutas av alla 28 medlemsstater. Nya processer och verktyg för euroområdet bör därför inte användas inom dessa områden, vilket också var den ståndpunkt som regeringen fick stöd för vid överläggningen med utskottet inför förhandlingar om rådsslutsatserna. Kommissionens ordförande har en annorlunda ingång när han uttrycker det som att initiativ inom ramen för pelaren för sociala rättigheter till att börja med bör diskuteras inom kretsen euroländer. En sådan inriktning och snävare avgränsning avspeglas dock inte i rådets slutsatser om social styrning i ett inkluderande , vilket utskottet noterar med tillfredsställelse (se slutsatserna från Epscomötet ). Utskottet vill understryka att den öppna samordningsmetoden och den europeiska planeringsterminen är bra verktyg att använda sig av, förutsatt att dessa instrument respekterar den kompetensfördelning som finns mellan EU och dess medlemsstater på det social- och sysselsättningspolitiska området. Delaktighet från arbetsmarknadens parter är en självklarhet i detta sammanhang, och utskottet noterar med gillande att vikten av en fördjupad dialog med parterna betonades av vice ordförande i vid dennes besök hos utskottet. har dubbla uppgifter när det gäller EU. För det första ansvarar utskottet för beredning av övergripande frågor som rör EU, såsom kommissionens arbetsprogram. För det andra ansvarar utskottet enligt riksdagsordningen för att följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde som fackutskott. Utskottet vill understryka det positiva i att kommissionen presenterar ett arbetsprogram. Arbetsprogrammet ökar medlemsstaternas möjlighet att planera EU-arbetet, bidrar till öppenhet om EU:s lagstiftningsprocess och ger medlemsstaternas nationella parlament en möjlighet att framföra synpunkter på kommissionens EU-prioriteringar och de frågor som är aktuella under det närmsta året. arbetsprogrammet i ger ledamöterna en möjlighet att debattera aktuella EU-frågor i kammaren. Ett utlåtande som detta är att betrakta som preliminära synpunkter som ger uttryck för rådande åsiktsförhållanden i Utskottet noterar att arbetsprogrammet innehåller förslag som syftar till att bemöta de utmaningar som EU och dess medlemsländer står inför bl.a. vad gäller EU:s flykting- och migrationspolitik, åtgärder för tillväxt och jobbskapande och att främja en väl fungerande inre marknad för varor och tjänster, vilket inkluderar en digital inre marknad. Utskottet hade dock, vilket även regeringen framhåller i faktapromemoria 2015/16:FPM16, önskat se en ännu högre ambitionsnivå på energi-, miljö- och klimatområdet. Utskottet anser att arbetsprogrammet är ett viktigt dokument för att tidigt kunna identifiera frågor som kommer upp på EU:s dagordning. också ett dokument som ger en översiktlig bild av vilka EU-frågor som kan ha anledning att återkomma till och följande år. Fackutskotten i har i redan beslutade utlåtanden redovisat synpunkter på en rad frågor med anknytning till kommissionens I bilaga 2 till detta utlåtande finns en förteckning över utlåtanden som lämnats av utskott . Utskottet lämnar nedan kommentarer om vissa av de prioriterade områden som kommissionen tar upp i arbetsprogrammet . Utskottet har i vissa fall valt att behandla flera av prioriteringarna i samma avsnitt. avsnittsrubrik görs därför en hänvisning till arbetsprogrammets prioritering Den inre marknaden och satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar (prioriteringar 1, 2 och 4) instämmer i arbetsmarknadsutskottets beskrivning av den ekonomiska utvecklingen i och vikten av tillväxt och jobb och stöder kommissionens inriktning i arbetsprogrammet för att underlätta en ekonomisk återhämtning i . välkomnar kommissionens inriktning om att fokusera på att maximera EU-budgetens effekt på sysselsättning, tillväxt och investeringar under genomförandet av halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen och förberedelserna av budgetramen för åren efter 2020. framhåller dock i sammanhanget betydelsen av en restriktiv och ansvarsfull linje i hanteringen av EU:s budget och finansieringen av olika verksamheter. Det är viktigt att EU bedriver en återhållsam och ansvarsfull budgetpolitik och att alla förslag till initiativ ryms inom beslutade budgetramar. instämmer i detta och i vad finansutskottet anger om den inre marknadens utveckling och vikten av att redan aviserade och beslutade strukturreformer genomförs för att stärka konkurrenskraften i den europeiska ekonomin. Vad gäller prioriteringen om en sammankopplad digital inre marknad framhåller civilutskottet i sitt yttrande att det är av stor vikt att de initiativ som tas på detta område säkerställer ett konsumentskydd som är lika högt eller högre än det konsumentskydd som gäller enligt svensk rätt. är av samma mening och noterar att förslag till rättsakter inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden kommer att subsidiaritetsprövas av civilutskottet . Vidare noterar utrikesutskottet vad civilutskottet framför i sitt yttrande om förslaget till direktiv om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. Kommissionens förslag till ett direktiv om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser var föremål för subsidiaritetsprövning i . ansåg att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). I det motiverade yttrandet anförde bl.a. att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Enligt var det positivt med initiativ på ett så viktigt område. ansåg dock att de regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. De gränsöverskridande problemen på området var, enligt , inte heller så stora att en reglering av frågan på EU-nivå är motiverad. ansåg alltså att det inte fanns tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedömdes kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. överlade civilutskottet med företrädare för regeringen om direktivförslaget. ansåg att det är viktigt att könsfördelningen inom det ekonomiska beslutsfattandet blir jämnare. Men utskottet ansåg inte att det fanns tillräckliga skäl för att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör själv få bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Enligt civilutskottet var förslaget inte förenligt med vare sig subsidiaritetsprincipen eller proportionalitetsprincipen (prot. 2014/15:10 § 4). noterar civilutskottets ståndpunkt vad gäller förslaget till direktiv om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser och konstaterar att det i denna fråga i civilutskottets yttrande finns en avvikande mening från Socialdemokraterna och och en avvikande mening från . noterar även vad arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande om en översyn av utstationeringsdirektivet. ser fram emot att utstationeringsdirektivet ändras så att social dumpning och lönepress nedåt förhindras. För att säkra en likabehandling av löntagare behövs det ändringar som säkerställer direktivets karaktär av minimidirektiv. menar arbetsmarknadsutskottet att ett juridiskt bindande socialt protokoll också bör införas (se vidare bet. 2012/13:AU5, rskr. 2012/13:53). noterar att det i arbetsmarknadsutskottets yttrande finns en avvikande mening från , , Liberalerna och och ett särskilt yttrande från . I övrigt ansluter sig utrikesutskottet till försvarsutskottets yttrande vad gäller direktivet om nät- och informationssäkerhet () och en europeisk handlingsplan för den europeiska försvarsmarknaden, till skatteutskottets yttrande om momssystem, företagsbeskattning och om vikten av förnyade initiativ när det gäller arbetet med ett nytt energiskattedirektiv, till arbetsmarknadsutskottets yttrande vad gäller den sociala dialogen samt till utbildningsutskottets yttrande om en ny kompetensagenda för , ytterligare förenkling av finansieringen genom forskningsprogrammet Horisont 2020 och en rymdstrategi för . Energiunionen och klimatpolitik (prioritering 3) Utskottet välkomnar kommissionens förslag på energi-, miljö- och klimatområdet, såsom genomförandet av energi- och klimatpaketet till 2030, men hade i likhet med regeringen, önskat se en ännu högre ambitionsnivå för att uppnå klimatmålen. Utskottets uppfattning är att EU bör vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och säkra en hållbar utveckling som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. En fråga som inte omnämns i kommissionens arbetsprogram men som enligt miljö- och jordbruksutskottet är av stor betydelse för möjligheterna att nå klimatmålen och begränsa utsläppen av växthusgaser är att skapa system som gör det lönsamt för EU:s medlemsstater att välja bort fossila bränslen. har höga klimatambitioner, vilket bl.a. kommer till uttryck i ett uttalat mål om att den svenska fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen till 2030. För att nå dit arbetar bl.a. med att främja en omställning från fossila bränslen till biodrivmedel. Ett av de mest kostnadseffektiva styrmedlen i detta arbete är koldioxidskatten. Ett effektivt genomförande av det arbetet begränsas dock av om statsstöd. Miljö- och jordbruksutskottet vill därför i detta sammanhang betona det önskvärda i att kommissionen arbetar aktivt för att hitta konstruktiva lösningar på detta problem. Även skatteutskottet efterlyser förnyade initiativ kopplade till energi- och klimatområdet. Ett nytt och modernare energiskattedirektiv skulle göra det lättare för att agera målinriktat och ha en högre ambitionsnivå på energi- och klimatområdet, menar skatteutskottet, som betonar att betydelsen av ett modernt system för ekonomiska styrmedel på detta område inte nog kan framhållas. instämmer i både miljö- och jordbruksutskottets och skatteutskottets ställningstaganden. För att ta ett helhetsgrepp på energi- och klimatfrågorna har EU- kommissionen presenterat ett förslag om en europeisk energiunion. inkluderar bl.a. en målsättning om att EU ska bli världsledande på förnybar energi, vilket utskottet välkomnar. Utskottet konstaterar att energiområdet är betydelsefullt för en global ekonomisk, social och hållbar utveckling. En långsiktigt hållbar och trygg energieffektivisering uppnås bäst genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla den säkerhetspolitiska aspekten av energifrågorna. Den säkerhetspolitiska miljön förändras av den teknologiska och demografiska utvecklingen, ökad efterfrågan på strategiska resurser, t.ex. energi, beroendet och utvecklingen av flöden, konsekvenserna av migration samt urbanisering och klimatförändringar. I övrigt ansluter sig utrikesutskottet till miljö- och jordbruksutskottets yttrande. Ekonomiska och monetära unionen (prioritering 5) konstaterar att finansutskottet har behandlat ett antal ärenden som på olika sätt syftat till förstärkningar av EMU. har återkommande välkomnat ett starkt finanspolitiskt ramverk på EU-nivå och uttryckt förståelse för behov av att ytterligare fördjupa samarbetet sig emellan för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. har finansutskottet framhållit vissa rågångar. Det har bl.a. gällt att finansmakt inte får urholkas, att EU måste hållas samman och att respekten för medlemsstaternas befogenhet över skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik upprätthålls. har också påpekat att olika instrument för riskdelning till sin natur kan ha en negativ påverkan på medlemsstaternas incitament att föra en ansvarsfull politik. konstaterar att dessa uttalanden är relevanta. Samma utskott har tidigare i samband med granskningen av kommissionens meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union pekat på risken för en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. anser att utgångspunkten vid eventuella ytterligare förstärkningar av den ekonomiska samordningen bör vara att medlemsstaternas befogenheter när det gäller budget, skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik inte försvagas. Det är viktigt att medlemsstaternas nationella befogenheter värnas. ansluter sig till finansutskottets ställningstaganden. Frihandelsavtal med (prioritering 6) I likhet med förra årets utlåtande vill utskottet understryka vikten av att nå ett så ambitiöst frihandelsavtal som möjligt med för att stödja tillväxt och sysselsättning utan att möjligheten att stärka skyddet för miljön, löntagarnas intressen och människors och djurs hälsa försämras. ett framtida transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap mellan EU och kommer att bidra till tillväxt och jobb i . att avtalet är en huvudprioritering för kommissionen . påminner även om vikten av öppenhet mot tredjeländer och att olika protektionistiska tendenser såväl inom som utanför EU Utskottet understryker att den globala frihandeln måste försvaras och att det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. Rättvisa och grundläggande rättigheter (prioritering 7) Utskottet välkomnar att kommissionen i arbetsprogrammet anger att arbetet för att EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna ska fortsätta . Utskottet har vid ett flertal tillfällen betonat vikten av att anslutningen till kommer till stånd för att bidra till att stärka både den enskildes ställning i EU och ställning. Utskottet vill återigen understryka detta. Vidare noterar utrikesutskottet att det fortsatta arbetet med förslaget om inrättande av den europeiska åklagarmyndigheten är prioriterat från kommissionens sida. Enligt vad justitieutskottet redovisar i sitt yttrande är utskottet fortfarande kritiskt till förslaget om att inrätta en sådan myndighet och anser att det i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (se bl.a. utl. 30 2013/14:JuU13). Som justitieutskottet tidigare påpekat är det viktigt att respekten för medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner bevaras och att subsidiaritets– och proportionalitetsprinciperna respekteras. står fast vid sin tidigare ståndpunkt om att kommissionen i sitt fortsatta arbete bör beakta medlemsstaternas synpunkter i frågan om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet, inte minst med tanke på att förslaget uppnådde gränsen för gult kort (se bl.a. 2015/16:JuU4y). konstaterar att det i denna fråga i justitieutskottets yttrande finns en avvikande mening från Liberalerna. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden justitieutskottet gör i sitt yttrande om ny lagstiftning på EU-nivå, Europol, och förslaget till dataskyddsdirektiv för det brottsbekämpande området. En starkare global aktör m.m. (prioriteringar 8 och 9) Utskottet betonar att EU och , särskilt i av osäkerhet och konflikter, ska vara en stark röst för fred, säkerhet, utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten i vårt eget närområde och globalt. Det stora antalet kriser och de allt större utmaningarna i unionens närområde visar i högre utsträckning än på behovet av en koordinerad utrikespolitisk agenda för EU. Utskottet anser att EU globalt vinner i inflytande och trovärdighet på att stå enat och agera gemensamt. Utskottet framhåller i detta sammanhang betydelsen av utrikesrepresentantens arbete med en ny global strategi för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som utgår från att såväl EU som den övriga världen förändras. Utskottet vill särskilt betona vikten av att värna EU:s gemensamma principer, att stärka EU:s civila och militära krishanteringsförmåga och att fortsätta att utveckla samarbetet med länderna i EU:s närområde. En viktig utmaning för EU är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer. Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, däribland migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Utskottet, som fick en föredragning i frågan av företrädare för , avser att fortsätta följa arbetet med den nya globala strategin. Utskottet anser att Europeiska utrikestjänsten är ett viktigt verktyg för en samlad och effektiv extern politik. Genom en stark och väl fungerande utrikestjänst finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande än tidigare och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. Utskottet har vid upprepade tillfällen betonat att EU:s engagemang för utvidgningsprocessen gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap. EU:s utvidgningsprocess bidrar till stabilitet i och till säkerhet och välstånd för befolkningen i . En trovärdig utvidgningsprocess förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden och principer. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att kommissionen i årets arbetsprogram på ett tydligt sätt tar upp den fortsatta utvidgningsprocessen. Utskottet noterar att ett stärkt partnerskap med , bl.a. genom handlingsplanen för migration och modernisering av tullunionen, föreslås i arbetsprogrammet och konstaterar att dessa frågor behandlades vid det möte som hölls mellan och . EU beslutade vid mötet att ge ett särskilt bistånd på för att flyktingar i ska få tillgång till utbildning, sjukvård och bättre integration i landet. Under mötet beslutades även att aktivera den handlingsplan som antogs av EU och om samarbete för tillfälligt skydd till syrier. Vidare beslutades att toppmöten mellan och ska hållas för att föra anslutningsprocess till EU framåt, att samarbetet inom ekonomi och utrikes- och säkerhetspolitik ska stärkas och att tullunionen mellan och ses över. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av att samarbetet med bygger på den formella EU-anslutningsprocess som redan finns etablerad. Genom denna process har EU också möjlighet att ställa tydliga krav på exempelvis när det gäller mänskliga rättigheter och rättsstatsfrågor. Utskottet anser att EU blir en starkare union såväl politiskt som ekonomiskt med ett demokratiskt som medlem . Utskottet har inom ramen för ärendets beredning tagit del av kommissionens årliga uppföljning av EU:s utvidgningspolitik (KOM(2015) 611). Den nuvarande utvidgningsagendan omfattar länderna på västra och . Utskottet välkomnar att kommissionen i årsrapporterna nu använder sig av en utvecklad metodologi som bl.a.