bet · H301NU21 · 2016-05-23 00:00:00 — Analysen ger underlag för en gemensam och förutsebar utgångspunkt i dialogen mellan ägaren och bolaget, vilket skapar förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styrning av bolagen. De första analyserna genomfördes . integrerades analysen ytterligare i processen för att ta fram ekonomiska mål. Slutligen kan även nämnas att regeringen presenterade en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter, vilken utgör nationella handlingsplan för att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, även kallat . Regeringens uttalade syfte med handlingsplanen är att försöka stödja de svenska företagen i att omvandla principerna till konkret handling. Av handlingsplanen framgår att regeringen ska ta fram en ny plattform för hela bredden av hållbart företagande, inklusive respekten för mänskliga rättigheter, som ska överlämnas till i form av en skrivelse. överlämnade regeringen skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande till . Regeringens avsikt med skrivelsen är att den ska vara en utgångspunkt och vägledning för företag och andra intressenter som vill verka för hållbart företagande och en hållbar samhällsutveckling i stort. Skrivelsen behandlades av utskottet tidigare (bet. 2015/16:NU12). Utskottet delar uppfattning att det är viktigt att säkerställa att riskhanteringen i den samlade statliga bolagsportföljen är god, inte minst mot bakgrund av att de statliga bolagen utgör en betydande del av statens tillgångar. Utskottet välkomnar därför granskning av regeringens hantering av risker i statliga bolag. granskning har resulterat i ett antal rekommendationer till regeringen. Utskottet vill med anledning av detta anföra följande. Utskottet vill inledningsvis påminna om att de övergripande principerna för förvaltningen av de statliga bolagen är att bolagen ska skapa långsiktiga värden, och i de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Staten ska vidare vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Utskottet konstaterar att uppfattning är att en väl fungerande riskhantering i de statliga bolagen är av betydelse för att få en långsiktig värdeutveckling och utdelning till staten. Utskottet delar den uppfattningen. Av granskningen framgår att regeringen inte samlar in och sammanställer information om risker och konsekvenser från de enskilda bolagen i syfte att ta fram en samlad bild av riskerna som den statliga bolagsportföljen är utsatt för. Utskottet konstaterar att regeringen delar uppfattning att , mot bakgrund av det statliga aktieinnehavets betydelse för statens finanser, kan ha nytta av underlag som ger en samlad bild av vilka risker som påverkar värdet av aktieinnehavet och därmed den framtida utdelningen från bolagen med statligt ägande till staten. Utskottets uppfattning är att har nytta av ett sådant underlag eftersom det skulle ge ett viktigt helhetsperspektiv. Utskottet vill därför välkomna och understryka vikten av att regeringen avser att vidta åtgärder för att utveckla informationen till genom att ge en samlad bild av riskerna i den statliga bolagsportföljen. Utskottet noterar vidare att regeringen inte instämmer i beskrivning att regeringen har ofullständig information om risker inför strategiska ställningstaganden. Regeringen anser därmed att syftet med de åtgärder som den avser att vidta för att utveckla de befintliga verktygen så att information om risker och konsekvenser löpande kan uppdateras och sammanställas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt bör vara att möjliggöra för regeringen att förbättra informationsgivningen till . Utskottet vill än en gång välkomna att informationen till förbättras i detta avseende. vill utskottet framhålla att det oaktat om en regering anser sig ha god information eller inte kan finnas ett viktigt syfte utöver att informera med att löpande uppdatera och sammanställa risker och konsekvenser. Utskottet anser att sådan dokumentation också kan förbättra möjligheten till att i efterhand genomföra uppföljningar och utvärderingar. Utskottet vill dock understryka vikten av att känslig information som skulle kunna äventyra bolagens marknadsvärden hanteras med försiktighet. Utskottet vill med anledning av att regeringen i skrivelsen framhåller att de hållbarhetsanalyser som de statliga bolagen genomför också bidrar till att öka bolagsförvaltningens medvetenhet och kunskap om risker i bolagen betona betydelsen av arbetet med hållbarhet inom de statligt ägda bolagen. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Som framgår av det föregående avsnittet har det pågått ett arbete för att stärka de statliga bolagens hållbarhetsarbete. Utskottet, som stöder detta arbete, vill framhålla vikten av att regeringen fortsätter att utveckla arbetet med hållbart företagande i förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. om regeringens hantering av risker i statliga bolag (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets ställningstagande. Vi vill dock i detta sammanhang påminna om vår principiella uppfattning om statens ägande av bolag. Vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Vi kan dock konstatera att staten är en stor företagsägare, och att den kommer att vara det . Detta menar vi ställer höga krav på tydliga principer. Utöver det som utskottet anfört om principer vill vi även framhålla att statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. om regeringens hantering av risker i statliga bolag (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande. Jag vill dock i detta sammanhang utveckla min syn på statens ägande av bolag. Jag menar att det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att demokratiska beslut ska kunna styra samhällsutvecklingen. Staten ska vara en aktiv ägare till sina bolag och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutvecklingen, driva på miljö- och klimatarbetet och skapa sysselsättning. Utöver ägardirektiven är statens ägarpolicy och ägarsamordningen viktiga instrument för att staten ska kunna vara en aktiv ägare. konstaterar att ägarpolicyn inte är juridiskt bindande för de statliga bolagens styrelser eftersom den inte antas av stämman. tyder granskning på att styrelser och deras ordförande ändå uppfattar ägarpolicyn som styrande då förtydliganden som gjorts i ägarpolicyn av ägarens förväntningar på bolagens arbete med hållbart företagande resulterat i att bolagen arbetar mer aktivt med dessa frågor. Det är positivt att ägarpolicyn uppfattas som styrande, men i ljuset av konstaterande anser jag att en annan ordning kring ägarpolicyn kan behöva övervägas ytterligare. Slutligen vill jag när det gäller ägarsamordningen framhålla att det är positivt att denna numera sker skriftligen. Jag är dock kritisk till att ägarsamordningen beskrivs som ett tillfälle då bolagen ska samordna sin syn med företrädare för ägaren. I de fall då det inte finns en samsyn anser jag att regeringen som hel- och majoritetsägare bör äga beslutet när det gäller viktiga strategiska överväganden för bolaget. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:60 om regeringens hantering av risker i statliga bolag. De statliga företagen är en tillgång för . De spelar en viktig roll för mångfalden i näringslivet och bidrar till sysselsättningen över hela landet. Sammantaget utgör de största arbetsgivare. Det ställer krav på ansvarsfullt ledarskap och strategiskt tänkande och givetvis en stark medvetenhet om det risktagande all affärsverksamhet innebär. Regeringens skrivelse om om regeringens hantering av risker i statliga bolag, som vi behandlar här , är ett redskap för fortsatt utveckling av det statliga ägandet, till gagn för svenska folket, vår gemensamma service, tillväxt och konkurrenskraft. Jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag att skrivelsen som sådan ska läggas till handlingarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om reger-ingens hantering av risker i statliga bolag Jag noterar den samsyn som råder kring själva betänkandet och dess formuleringar och konstaterar att inga motioner lagts fram i ärendet. Det råder således ett starkt och omfattande stöd kring innehållet. Förankringen kring skrivelsen är god. Syftet med granskning har varit tvådelat: för det första att bedöma om regeringen säkerställt att riskhanteringen i de statliga bolagen blir ändamålsenlig för staten, det vill säga att riksdag och regering får en överblick över de samlade riskerna i den statliga bolagsportföljen, och för det andra att bedöma om regeringen ger ändamålsenlig information till så att den kan följa upp sin delegering till regeringen av befogenheter och resurser till de statliga bolagen. ger också fyra rekommendationer. Av dessa instämmer regeringen inte i två och redogör också för anledningen till detta. När det gäller de övriga två rekommendationerna redovisar regeringen vilka åtgärder man avser att vidta med anledning av dessa. Närings- och innovationsministern har också här i kammaren redogjort för och betonat vikten av att när bolag står inför särskilt viktiga avgöranden ska styrelsen, genom en så kallad ägarsamordning, skriftligen samordna sin syn med företrädare för ägaren. Detta skriftliga ställningstagande ska sedan beredas gemensamt inom . Två särskilda yttranden har, vilket jag har full respekt för, lämnats in i ärendet, och jag vill bara ge korta kommentarer kring dessa. I det första uttalar partierna M, C, L och KD principiellt motstånd mot statligt ägande. Man lägger dock till den lilla brasklappen om att statliga företag kommer att förbli en verklighet inom överskådlig tid. Man lyfter fram att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. I det sammanhanget finns det anledning att lyfta fram betydelsen av just gemensamt ägande. Det är inga enskilda vinstintressen som styr de statliga företagen. Deras avkastning kommer, antingen genom direkt vinstutdelning eller genom det utvecklingsarbete som bedrivs i företagen, svenska folket till godo. Företag som är stora i sammanhanget, såsom , , , Postnord, Systembolaget, och , har stor betydelse för samhällets utveckling och medborgarnas service. Demokratisk eller, om man så vill, folklig förankring, öppenhet och samhällsnytta bör betonas. Ägandet i sig är däremot inget självändamål, utan det handlar snarare om att se till den strategiska betydelse som företagen och deras verksamhet har för . Det övergripande målet för statligt ägande är att bolagen ska skapa värde för samhället och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen, som flera företag har, utförs väl. Regeringen framhåller, vilket bland annat framkom senast vi behandlade frågan om statligt ägande i , att man ständigt ser över portföljen av bolag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande, men också som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och inriktningar. Försäljning av statens egendom ska, enligt budgetlagen, ske affärsmässigt. ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. å sin sida betonar i sitt yttrande vikten av att statens ägande förstärks. I det yttrande som lämnas finns formuleringar som skulle kunna ändra förutsättningarna för de roller som regering och företagsledningar nu har att förhålla sig till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om reger-ingens hantering av risker i statliga bolag Det är viktigt, som jag ser det, att balansera mellan den professionalism och affärsmässighet som är nödvändig för ett framgångsrikt företagande och den folkliga förankring som behövs för det långsiktigt hållbara förtroendet. Ansvarfullt ägande kräver exempelvis stundom att man kan agera utan att kortsiktiga opinionsyttringar ska omkullkasta en framtida strategi för såväl anställda som den uppgift man har att hantera. I vissa fall står samhällsuppdraget klart uttalat i ägardirektiven. I andra finns inte samhällsuppdraget som ett direktiv, men den som handlar och agerar i allmänhetens tjänst har - det tror jag att var och en här kan skriva under på - trots detta ett särskilt ansvar att bära. Utskottet delar uppfattning att det är viktigt att säkerställa att riskhanteringen i den samlade statliga bolagsportföljen är god. Därför välkomnar vi riksrevisorns granskning av regeringens hantering av riskerna i bolagen. De övergripande principerna är att de ska skapa långsiktiga värden, och i de fall där bolagen har samhällsuppdrag ska dessa utföras väl. Av granskningen framgår att menar att information om risker och konsekvenser för de enskilda bolagen bör samlas in så att , mot bakgrund just av det statliga aktieinnehavets betydelse för statens finanser, kan få ett viktigt helhetsperspektiv. Av det skälet välkomnar utskottet, vilket kan vara värt att betona, att regeringen avser att vidta åtgärder för att utveckla informationen till genom att ge en samlad bild av riskerna i bolagsportföljen. Genom utskottets initiativ har vi haft dialog med bland andra och besök på Sonera och Postnord. Som riksdagsledamöter får vi också möjlighet att medverka på varje bolagsstämma. Insynen och transparensen är väl tillgodosedda för den som har intresse och engagemang att ta del av den verksamhet som bedrivs. vill jag säga några korta ord om hållbar utveckling. Här är de statliga företagen, och ska så vara, föredömen. Det handlar om mänskliga rättigheter, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Det har det pågått ett arbete för att stärka de statliga bolagens arbete just inom hållbarhet. Här tar regeringen ytterligare initiativ för att utveckla arbetet. Det är i sig också ett konkurrensmedel på en modern globaliserad marknad. Utskottet, som stöder detta arbete, vill framhålla vikten av att regeringen även utifrån denna dimension fortsätter att utveckla arbetet i förvaltningen av de statligt ägda bolagen. debatterar vi det ärende där tittar på risker i statliga bolag. Det har tagit upp mycket tydligt i sitt anförande. Han har också tagit upp syftet, som jag tycker är viktigt att understryka, nämligen att bedöma om regeringen har säkerställt att riskerna i de statliga bolagen blir ändamålsenliga för staten, det vill säga att och regeringen får en överblick över de samlade riskerna i den statliga bolagsportföljen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om reger-ingens hantering av risker i statliga bolag Den andra delen är att bedöma om regeringen ger ändamålsenlig information om väsentliga risker i statliga bolag. Det betyder att information som kommer till del ger möjlighet att följa upp sin delegering till regeringen av befogenheter och resurser i de statliga bolagen. I sak har våra synpunkter från allianspartierna på skrivningen tillgodosetts av regeringspartierna. Därför har vi också ställt oss bakom utskottets ställningstagande. Allianspartierna har dock i ärendet ett särskilt yttrande, som vi ställer oss bakom. Det bygger på den grundläggande synen på statens ägande av bolag. Den är att vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen - inte att äga och driva bolag. Vi konstaterar att staten är en stor företagsägare och kommer att vara det , något som kallade en brasklapp. Jag vet inte om jag kan säga så, utan jag tycker att det är mycket stora värden som ska hanteras för att man ska göra ett bra jobb. Jag delar alltså inte hans syn. Utöver det som utskottet anför om principer vill vi framhålla att statens roller som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. Det är jätteviktigt. I utskottets ställningstagande rekommenderar nu samtliga partier regeringen att tillgodose att har nytta av en samlad bild av riskerna i aktieinnehavet, då det är en betydande del av statens finanser. Det är stora värden - sammantaget är bolagen en av största arbetsgivare, som vi också har hört - och ytterst ägs bolagen av svenska folket. Staten har därmed ett stort ansvar för att vara en aktiv och professionell ägare. Det är detta vi understryker. Det är viktigt att få en samlad dokumentation med löpande uppdatering där risker och konsekvenser sammanställs och ger bättre möjligheter att följa upp den egna verksamheten såväl för regeringen som för både och framåt. Känslig information får man självklart ta hänsyn till, men det går att göra detta på ett bättre sätt. Att titta på bolagen i deras miljö är jätteviktigt. Ett och ett gör vi det ofta i när vi debatterar här och i olika utskott. Men sammantaget ser man den totala portföljen. har gruvnäring och kämpar med internationella priser och samhällsansvar för att flytta en stad. I och på energimarknaden kommer det beträffande effektskatten propåer som gör att man inte kan fortsätta med till exempel kärnkraft, vilket är en risk. Postnord har, som också har nämnts, ett samhällsuppdrag. De levererar brev - frågan är vart de tar vägen. De jobbar med paket och nya lösningar. Här finns också risker att titta på. finns på marknader som kan hjälpa till för att skapa bättre värden för människor, men finns det korruption i faggorna. Vi har även stora uttag. Då tänker jag på Akademiska Hus, som vi har diskuterat tidigare här i kammaren, och SJ. Det är bolag där regeringen plockar pengar. Sådant spelar också roll, hur mycket man tar och vilket uppdrag man har. har vi en bostadspolitik där det behöver byggas mer, och SJ behöver bygga ut och renovera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om reger-ingens hantering av risker i statliga bolag Man får en samlad bild av hur det ser ut om man lägger alla dessa företag på bordet och tittar på dem . var i sitt anförande inne på hållbarhetsarbetet. Det började under den förra regeringen. Jag är glad för att regeringen nu bygger vidare på detta. Det är en viktig del i framtida bolag att man tittar på de olika delarna som gör att bolagen blir moderna företag för framtiden, för folket, för staten och för oss alla. Jag vill börja med att prata lite grann om de bolag som den svenska staten äger helt eller delvis. Det är 49 bolag. När man frågar människor om de vet hur stort ägande som staten har när det gäller bolag framkommer det att inte så många är medvetna om att det är så pass många bolag. Tillsammans har de bolagen ungefär 163 000 anställda, och de representerar stora värden. Tillsammans har de i värde - det är rätt mycket pengar. Majoriteten av de statliga bolagen verkar inom konkurrensutsatta marknader inom en mängd olika områden. Det är ingen hemlighet att och övriga allianspartier säger att statens uppgift normalt sett inte ska vara att äga och driva företag, utan vi tycker att staten ska ange ramar och regler för näringslivet och företagen. Det finns en inbyggd problematik i statligt ägande i grunden. Det är att staten får två roller, det vill säga sitter på två stolar , både som lagstiftare och som bolagsägare. Precis som flera har påpekat tidigare i talarstolen är staten en stor bolagsägare och kommer också att vara det . Därför är det viktigt att bolagen drivs på ett långsiktigt, professionellt, värdeskapande och hållbart sätt. Dessutom har flera av bolagen viktiga samhällsuppdrag, där fokus inte bara är på ekonomi utan även handlar om andra vinster för samhället. Det är också viktigt att påpeka att när statliga bolag verkar på en konkurrensutsatt marknad ska de verka på marknadsmässiga villkor för att säkerställa en effektiv konkurrens. och även har tydligt gått igenom det betänkande som vi pratar om , nämligen det om kring risker i de statliga bolagen. Det är bra att vi är ense i den här frågan. Jag tror att det är viktigt att regeringen kommer med en samlad bild av riskerna i den stora bolagsportföljen. Det är ju 49 hel- och delägda bolag, och även om vi kan ta del av bolagsrapporter eller gå på bolagsstämmor och läsa oss till väldigt mycket tror jag i ärlighetens namn att de flesta här inne känner att tiden inte alltid räcker till för att sätta sig in i 49 hel- och delägda bolag och dessutom göra analyser av vilka risker som finns. Därför är det bra att regeringen förhoppningsvis kommer att lämna en sammantagen bild av risker i den statliga bolagsportföljen. Jag skulle vilja nämna två saker som också tog upp. Det är viktigt hur regeringen hanterar uttagen från de statliga bolagen. De är ju inte mjölkkor och har hur mycket pengar som helst. Jag tänker till exempel på att man gjorde ett extra uttag från SJ på 1,7 miljarder . SJ är ett bolag som har ganska stora investeringar som de bör göra när det gäller underhåll men också andra investeringar i till exempel maskinparken. Då kan man börja fundera. När regeringen tar ut 1,7 miljarder kanske det påverkar bolaget negativt när det gäller de frågorna. Jag tror att man skulle behöva tänka ett eller två varv kring det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om reger-ingens hantering av risker i statliga bolag En annan fråga är Akademiska Hus, där man plockade ut 6,5 miljarder. Med tanke på hur mycket bostäder och annat som vi behöver bygga i , inte minst för studenter, är frågan om det verkligen är rätt läge. Är det något slags risk att ta ut så mycket pengar i utdelning? Med det sagt vill jag yrka bifall till utskottets ställningstagande till . Jag vill också ställa mig bakom Alliansens särskilda yttrande om vår principiella uppfattning om statens ägande av bolag. Herr talman, åhörare, som just nu ger sig av, kollegor och tjänstemän! Vi diskuterar näringsutskottets betänkande om om regeringens hantering av risker i statliga bolag. har överlämnat en granskningsrapport om just risker i de statliga bolagen. Svaret till i skrivelsen som regeringen lämnar ska vi som partier och ledamöter reagera på. Vi ska ge vår syn på hanteringen av åtgärder och svar. konstaterar att statliga bolag har genomfört eller planerat att genomföra satsningar och förvärv som är förknippade med risker - satsningar som i flera fall har fått negativa konsekvenser för värdet på statens tillgångar och utdelning för staten. Det vore tjänstefel av mig att inte nämna Nuon i det här sammanhanget. Regeringen bör enligt ta en mer aktiv roll i styrningen av de statliga bolagen när det gäller risker och riskhantering. Utifrån den slutsatsen lämnar man följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör utforma tydliga riktlinjer till styrelserna i de statliga bolagen om riskhantering. Riktlinjerna bör beslutas av bolagsstämmorna för att bli juridiskt bindande för bolagen. Regeringen bör följa upp hur styrelsearbetet i de statliga bolagen fungerar när det gäller riskhantering. Uppföljningen bör beakta utvecklingen på området och vad som kännetecknar ett väl fungerande styrelsearbete avseende riskhantering. Regeringen bör utveckla sina verktyg så att information om risker och konsekvenser löpande kan uppdateras och sammanställas. Regeringen bör regelbundet sammanställa information om risker och konsekvenser från de statliga bolagen för att få en samlad bild av riskerna i den statliga bolagsportföljen. Denna samlade bild bör även redovisas för . Nåväl, vad avser regeringen att göra med rekommendationer om att det bör utvecklas verktyg så att information om risker och konsekvenser löpande kan uppdateras och sammanställas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt? Det kan regeringen tänkas tycka är bra och att det ska genomföras. Dessa ska regelbundet sammanställas och redovisas till . Ungefär så resonerar regeringen.