bet · H401FiU4 · 2016-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgifts-område 26 Statsskuldsräntor m.m., som totalt uppgår till ca . Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag med anledning av att de är i linje med regeringens förslag och därmed har tillgodosetts. Proposition 2016/17:1 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden –2020 Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2020 Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader –2015 Tabell 4 Provisionskostnader 2015–2020 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 26 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:3418 av m.fl. (C) och 2016/17:3442 av m.fl. (L). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Två kommittémotioner har väckts under allmänna motionstiden /17. I bilaga 1 finns det behandlade förslaget och motionsyrkandena. I bilaga 2 redovisas utskottets förslag till anslag inom utgifts-området. Oppositionspartierna har inte lämnat några alternativa förslag till anslag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen), bl.a. att behandla den resultat-information som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 26 sker genom utvärderingar av statsskuldspolitiken och redovisas i en skrivelse. Åren däremellan redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldspolitiken i budgetpropositionen. Den senaste utvärderingen av statsskuldspolitiken behandlades av utskottet (skr. 2015/16:104, bet. 2015/16:FiU37, rskr. 2015/16:318). Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. avslår motionerna med anledning av att yrkandena är i enlighet med regeringens förslag och därmed tillgodosedda. Jämför särskilt yttrande (L). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgiftsområde 26 uppgår till . Det är en ökning med jämfört med nivån enligt budgetpropositionen . beräknas utgifterna för ramen vara och ca , vilket är respektive lägre än beräknat i budgetpropositionen . De lägre utgifterna är främst en effekt av att både långa och korta marknadsräntor är betydligt lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Utfallet för hela utgiftsområdet uppgick till , vilket var högre än 2014. Utgifterna inom utgiftsområdet förväntas bli 2016, vilket är lägre än den beslutade nivån enligt budgetpropositionen . Utgiftsminskningen gäller anslaget 1:1 Räntor på statsskulden och förklaras i huvudsak av att överkurserna vid emission av obligationer väntas bli högre, lånebehovet mindre och marknadsräntorna lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Utgiftsområdet omfattar tre anslag och den förväntade utvecklingen för dessa redovisas närmare nedan. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Anslaget används för att finansiera utgifterna för räntor på statsskulden och påverkas av statsskuldens storlek, ränte- och valutakurser och upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Utgifterna för anslaget 2016 beräknas bli , vilket är ca lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Den nedreviderade beräkningen beror huvudsakligen på att överkurserna vid emission av obligationer väntas bli högre, lånebehovet mindre och marknadsräntorna lägre än vad som antogs i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Utgiftsmässiga räntor på statsskulden Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldsräntorna är utgiftsmässig och beror till största delen på hur mycket som betalas . Ränteutgifterna är därmed starkt beroende av vilka upplåningstekniker som används och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . Förutom löpande ränteutgifter och över- och underkurser från emissioner, utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter kopplade till valutakursförändringar och realiserade kursdifferenser vid förtidsinlösen av lån. I tabell 1 redovisas de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2020. Utfallet för de utgiftsmässiga ränteutgifterna blev . De utgiftsmässiga räntorna bedöms minska med till 2016. Den lägre nivån förklaras av att överkurserna vid emission av obligationer väntas bli högre, lånebehovet mindre och marknadsräntorna lägre. De utgiftsmässiga räntorna beräknas sedan öka med 2017 till en nivå på ca . Därefter bedöms ränteutgifterna fortsätta öka –2020, till 2020. Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden –2020 Miljarder kronor, utfall och prognos 2016–2020 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta –0,1 Över/underkurser vid emission –18,9 –17,0 –3,0 –1,5 Räntor på in- och utlåning –3,8 –3,0 –3,0 –2,5 –2,5 –2,5 –1,5 –1,5 –0,5 –2,5 Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. Kostnadsmässiga räntor på statsskulden Kostnadsmässiga räntor används vid beräkningen av statens finansiella sparande och för att följa kostnadsutvecklingen för statsskulden. Med kostnadsmässig redovisning avses att räntorna periodiseras över lånets löptid, vilket betyder att de bokförs till det år de uppstått i stället för till när de faktiska betalningarna genomförts. Det innebär att realiserade valuta- och räntekursförluster inte räknas med och att man kan följa den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna. Tabell 2 visar att räntekostnaderna väntas öka efter 2016 och framåt i takt med högre marknadsräntor. Statsskulden väntas dock minska . Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2020 Miljarder kronor, utfall och prognos 2016–2020 Summa räntor enligt tabell 1 –1,5 –4,0 –5,0 –10,0 –16,0 Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. Ränteutvecklingen på statsskulden och ränteutgifternas storlek I propositionen redovisar regeringen ränteutvecklingen på statsskulden sett och de faktorer som ligger bakom ränteutgifternas storlek. De utgiftsmässiga statsskuldsräntorna har minskat från ca till ca . Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till 2015. Minskningen beror främst på lägre marknadsräntor men även på en lägre statsskuld i relativa termer. Ränteutgifterna beräknas minska med 2016 jämfört med , vilket i huvudsak förklaras av att ränteutgifterna var höga 2015 i samband med stora valuta- och räntekursförluster och av en stor utbetalning då ett realobligationslån förföll . Ränteutgifterna förväntas öka –2020 till följd av förväntade stigande marknadsräntor. Som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna först minska från 2016 för att sedan öka till 2020. Regeringen anger i propositionen att storleken på statsskulden, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs mot andra valutor är de viktigaste faktorerna för ränteutgifternas storlek. Dessutom kan upplåningsteknik få betydande effekter på ränteutgifterna på kort sikt, främst genom att ränteutgifter omfördelas . Sammantaget anger regeringen att utgifterna för statsskuldsräntorna är svåra att beräkna. Regeringens analys av utfall för perioden –2015 visar att anslaget har över- eller underskattats med i genomsnitt i absoluta tal i statens budget. Även bedöms en relativt stor avvikelse från budgeterade medel. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Anslaget får användas för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Ändamålet avser oförutsedda utgifter av så brådskande beskaffenhet att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen ska i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i den årliga skrivelsen Årsredovisning för staten. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:2 Oför-utsedda utgifter . Anslaget avser utgifter för provisionskostnader i samband med upplåning och förvaltning av statsskulden och redovisas utanför utgiftstaket på samma sätt som ränteutgifterna på statsskulden. betalar ut provisioner till olika marknadsaktörer och externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa förvaltarna får både en fast och en rörlig provision kopplad till deras resultat. Enligt tabell 3 varierade provisionskostnaderna –2015, vilket förklaras av att upplåning skett med olika instrument och metoder. Avvägningen mellan olika instrument görs av inom de ramar som angetts av regeringen i de årliga riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. För de största upplåningsvolymerna är försäljningsprovisionerna fasta. Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader –2015 Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. De faktorer som spelar störst roll för provisionskostnadernas storlek är vilka upplåningskanaler som används och hur väl de externa förvaltarna lyckas med sina uppdrag. Som mest får de externa förvaltarna av marginalavkastningen. Vid höga provisioner är avkastningen också hög, vilket totalt sett har gett lägre kostnader för hela utgiftsområdet. Vinsterna redovisas inom anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. I tabell 4 redovisas utfallet för provisionskostnaderna och en prognos för kostnadsutvecklingen –2020. Tabell 4 Provisionskostnader 2015–2020 Miljoner kronor, utfall och prognos 2016–2020 Källa: Prop. 2016/17:1 utg.omr. Variationen i de totala provisionskostnaderna förklaras till stor del av provisioner till externa förvaltare. Enligt regeringen är denna del svårbedömd då den kan beräknas först när året är slut. Provisionskostnaderna för de lån hanterar beräknas bli ca 2016 för att minska något till ca 2017. Därefter väntas kostnaderna vara ca –2020. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:3 Riks-gäldskontorets provisionsutgifter . I kommittémotion 2016/17:3418 av m.fl. (C) anförs att förutsättningarna för en effektiv statsskuldsförvaltning avgörs av såväl den ekonomiska politiken som arbete. ska den ekonomiska politiken också bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Motionärerna har i grunden inget att invända mot den förda statsskuldspolitiken och föreslår heller inte någon annan ram för utgiftsområdet än regeringens föreslagna nivå. Enligt kommittémotion 2016/17:3442 av m.fl. (L) står Liberalerna även i fortsättningen bakom målet för statsskuldsförvaltningen. För att hålla nere kostnaderna är det avgörande att de offentliga finanserna är hållbara på både kort och lång sikt, varför statsskuldspolitiken är nära kopplad till överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Motionärerna framhåller försiktighetsprincipen och föreslår därför ingen förändring av ramen för utgiftsområdet, för att öka säkerhetsmarginalen för ränteförändringar. Regeringens riktlinjebeslut för statsskuldens förvaltning 2017 Regeringen fattade beslut om 2017 års riktlinjer för statsskuldens förvaltning . Riktlinjebeslutet innebär att löptiden i den nominella kronskulden förlängs något och att positionsbegreppet förtydligas på så sätt att positioner också kan användas för att minska risken i statsskulden och inte bara för att minska skuldens kostnader. Regeringen beslutade också att mandat att ta positioner i den svenska kronans valutakurs behålls oförändrat på . Regeringen bedömer att ett ökat mandat som myndigheten föreslagit skulle kunna riskera att komma i konflikt med den förda penningpolitiken. Vidare behålls styrningen av statsskuldens sammansättning oförändrad. Målet för privatmarknadsupplåningen görs mer långsiktigt än tidigare som försäljningen av premieobligationer begränsas så länge upplåningen är dyrare än annan upplåning. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat enligt 5 kap. 5 § i samma lag. Regeringens resultatredovisning av statsskuldspolitiken sker genom utvärderingar och redovisas i en skrivelse. Den senaste skrivelsen överlämnades till (skr. 2015/16:104). Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande till skrivelsen att regeringens riktlinjer har understött det statsskuldspolitiska målet och att bedrivits inom de ramar som målet och riktlinjerna sätter (bet. 2015/16:FiU37). framhöll utskottet att transparenta och jämförbara kostnadsmått och utvärderings-metoder är nödvändiga för att effektiviteten och måluppfyllelsen i statsskuldsförvaltningen ska kunna följas upp. Utskottet konstaterade också att ska återrapportera i en särskild rapport om den framtida utvärderingen av det övergripande målet. Regeringen angav i samband med uppdraget till myndigheten att målet är svårt att följa upp av flera skäl, bl.a. att det saknas ett entydigt sätt att mäta kostnader, att det saknas kvantitativa riskmått och att det är svårt att avgöra om kostnaderna oavsett mätmetod verkligen har minimerats. Utskottet avsåg att följa upp det arbete med dessa frågor som regeringen initierat hos i samband med nästa utvärdering. Utskottets tidigare bedömningar har varit att statens upplåning och statsskuldsförvaltning har legat i linje med målet för statsskuldsförvaltningen (bet. 2014/15:FiU4, bet. 2015/16:FiU4). Utskottet har också konstaterat att det har skett förbättringar i regeringens redovisning av anslagens ändamål, ränteutgiftsposternas avvikelser från anvisade medel och motiven för regeringens budgeterade anslagsnivåer (bet. 2014/15:FiU4). Utskottet konstaterar att regeringen föreslår samma nivå för anslaget 1:3 provisionsutgifter som i budgetpropositionen , dvs. Då bedömdes provisionskostnaderna vara 122––2019. väntas provisionskostnaderna vara 81–2017–2020, vilket är en lägre nivå. Utskottet noterar att skälen till den oförändrade anslagsnivån inte redovisas i propositionen trots att provisionskostnaderna bedöms bli lägre. Utskottet skulle välkomna en närmare redovisning av motiven till den föreslagna anslagsnivån. Sammantaget är utskottet positivt till regeringens påbörjade arbete med att utveckla utvärderingen av det övergripande målet för statsskuldspolitiken, och det finns anledning för utskottet att återkomma till detta i samband med regeringens framtida redovisningar. Med det anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 26 . Utskottet avstyrker yrkandena i de aktuella motionerna då de är i enlighet med regeringens förslag. Därmed kan motionsyrkandena anses vara tillgodosedda. Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (L) (L) anför: Liberalerna står även i fortsättningen bakom det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen, dvs. att minimera kostnaden med beaktande av risk. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Vi liberaler föreslår i vårt budgetalternativ ett starkare finansiellt sparande för staten än vad regeringen gör i sitt förslag, vilket håller nere statsskulden. Vi tillämpar dock försiktighetsprincipen och föreslår därför inga förändringar inom utgiftsområde 26 för att öka säkerhetsmarginalen för ränteförändringar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:3418 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3442 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.