bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Målet med skogsträdsförädlingen är att ge skogsbruket bästa möjliga plantmaterial. Institutet tar fram skogsträd med bättre tillväxt, virkeskvalitet och motståndskraft och skapar dessutom beredskap för framtida klimat- och miljöförändringar. UPSC – bedriver forskning inom ämnet skogsbioteknik och håller bl.a. i samarbetsprojekt om skogsträdsförädling. beslutade att fortsätta finansiera verksamheten (2017–2021). vill skapa aktiva nätverk mellan universitet, forskningsinstitut, företag och andra offentliga forskningsorganisationer med sina kompetenscentrumprogram. Fokus ligger på forskningsområden som främjar konkurrenskraft på nationell och internationell nivå. 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien. Anslaget får användas för att finansiera verksamheten vid Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA). Enligt motion 2016/17:2912 av m.fl. (SD) i denna del bör ett nytt anslag med benämningen Djurvälfärdsersättning införas. Inom detta anslag bör avsättas. Motionärerna anser att det är i harmoni med ambitionerna om djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Med detta tillkommer arbete och kostnader, vilket innebär en konkurrensnackdel för bönderna. Motionärerna vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. Även enligt motion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör de svenska mjölkbönderna kompenseras för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet. I motion 2016/17: 2912 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att 1 anslås inom ett nytt anslag: Höjd återbetalning av skatt på diesel för jord- och skogsbruk. Svenska lantbruks- och skogsbruksföretag betalar mer skatt på drivmedel än liknande företag i grannländerna. höjs dieselskatten med per liter, och det finns ingen kompensation för jord- och skogsbruket i höstbudgeten. Den föreslagna skattehöjningen innebär en ökad kostnad för jordbruket på ca . Motionärerna vill sänka skatten på drivmedel till den nivå som råder i , ca per liter. Svenska bönder konkurrerar på samma marknad som danska bönder, och det är därför rimligt att skattenivån är densamma. I motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås inom ett nytt anslag: Kostnadsersättning för mjölkbönder. I yrkande 2 föreslås att en kostnadsersättning på per mjölkko införs för att väga upp för de fördyrande regler som finns i . Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslås ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med de europeiska länderna. Förslaget finansieras delvis av en omfördelning inom landsbygdsprogrammet och innebär en kostnadsersättning till mjölkbönder på . När det gäller djurvälfärdsersättning kan nämnas att landsbygdsprogrammet öppnades i begränsad omfattning för ansökningar för perioden –2020. har större delen av programmet öppnats för ansökningar. Av propositionen framgår att prioriteringen Organisationen av livsmedelskedjan, inklusive djurvälfärd (prioritering 3) i landsbygdsprogrammet för perioden –2020 budgetmässigt innehåller störst del satsningar på djurvälfärd. Utöver djurvälfärdsersättningen för suggor som påbörjades i föregående programperiod tillkommer motsvarande satsningar på får och mjölkkor . Djurvälfärdsersättningarna öppnade för ansökan . När det gäller höjd återbetalning av skatt på diesel för jord- och skogsbruk framgår det i 6 a kap. 2 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, att nedsatt koldioxidskatt gäller för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. motsvarar nedsättningen per liter, vilket är en höjning från tidigare per liter. utgörs av full koldioxidskattesats. I propositionen anförs att för att stärka konkurrenskraften för jord- och skogsbruket och minska de negativa effekterna av det rådande kritiska läget i mjölksektorn höjde regeringen koldioxidskattenedsättningen för dieselbränsle som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet från per liter till per liter t.o.m. . Höjningen av koldioxidskattenedsättningen innebär att regeringen kompenserar näringarna med för höjd energiskatt på dieselbränsle som koldioxidskattekostnaden för det svenska jord-, skogs- och vattenbruket minskar med –2018. När det gäller kostnadsersättning för mjölkbönder framgår det av propositionen att det sjunkande mjölkpriset är mycket kännbart för såväl svenska mjölkbönder som mjölkbönder i hela världen och har lett till likviditets- och soliditetsproblem för många svenska mjölkföretag. Arbetet med Handlingsplan Mjölk, som togs fram då landsbygdsministern samlade organisationer, företag och myndigheter med koppling till mjölkproduktion, drivs nu vidare i branschens regi. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för mjölkbönderna. beslutade om ett krispaket för jordbruket, främst mjölksektorn. fick då ett nationellt kuvert om av EU-medel. För att stärka mjölkföretagens likviditet valde regeringen maximalt tillåten nationell medfinansiering, ytterligare . En stor del av detta utgjorde de budgetmedel som var avsatta för administration och subvention för kreditgarantier. Regeringen hade bemyndigats att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier som skulle ha kunnat uppgå till högst . Garantierna skulle ha riktats till mjölkföretag i som har gjort väsentliga investeringar i ökad mjölkproduktion. Arbetet med att ta fram garantiprogrammet avbröts dock i samförstånd mellan branschen, banker och myndighet. Den gemensamma slutsatsen var att den statliga garantin skulle ha riskerat att försätta lantbrukaren i ett sämre läge om han eller hon hamnar på obestånd. Som beskrivits ovan höjdes koldioxidskattenedsättningen , och detta innebär att regeringen kompenserar näringarna med för höjd energiskatt på dieselbränsle som koldioxidskattekostnaden för det svenska jord-, skogs- och vattenbruket minskar med –2018. Ytterligare en rad åtgärder har vidtagits av regeringen för att stärka mjölkföretagens konkurrenskraft. Ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter för den första anställda, som föreslås träda i kraft , har remitterats. Bland andra åtgärder återfinns en nötpeng inom gårdsstödet, ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor i landsbygdsprogrammet, införande av villkorad läkemedelsanvändning () och exportfrämjande åtgärder för mejerisektorn. Frågan om kostnadsersättning för mjölkbönder har behandlats tidigare av utskottet i betänkande 2015/16:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet anförde bl.a. följande: Om ett sådant stöd som kostnadsersättning för mjölkbönder, exempelvis för utevistelse för kor, skulle hanteras som ett årligt stöd inom landsbygdsprogrammet är enligt den enda möjligheten någon form av djurvälfärdsersättning. Sådan ersättning kan endast betalas för något som leder till ökad välfärd för djuren. Det är inte möjligt att betala för något som redan är lagstiftat eller som redan utförs av djurhållarna som en följd av t.ex. branschöverenskommelser. Vid utformningen av ersättningsnivåer är det den svenska lagstiftnings- och praxisnivån som är utgångspunkten, inte EU-nivån, och ersättningen ska enligt kunna styrkas med en kalkyl som visar på merkostnader och/eller intäktsbortfall som de ökade kraven medför. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (bet. 2016/17:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 23. Genom beslut av om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har utskottet under de berörda anslagen lämnat vissa kompletterande uppgifter, till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (se bil. Vidare tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Principer för friköp av mark ovan odlingsgränsen m.m. Utskottets förslag i korthet godkänner förslaget om ändrade principer för upplåtelse och friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Regeringen föreslår att friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen ska kunna medges fysiska personer om marken används eller kommer att användas för permanent boende eller deltidsboende och boendet har rimliga förutsättningar att långsiktigt bestå. Detsamma gäller för fritidsboende om förvärvaren har eller har haft en stark personlig anknytning till platsen i fråga. Friköp ska även kunna medges för under året tidsbegränsad näringsverksamhet som långsiktigt bedrivs eller kommer att bedrivas på platsen, om inte särskilda skäl talar mot en försäljning. Friköp ska kunna medges utan att det finns någon upplåtelse, om särskilda skäl talar för att marken ändå bör få friköpas. Tomträtt ska utgöra ett alternativ till friköp. Enligt regeringens bedömning saknas det anledning att låta olika principer ligga till grund för den bedömning som ska göras i ärenden om upplåtelse och friköp av mark. De principer som har beslutat och som redovisas för friköp av fjällägenheter i proposition 2009/10:1 bör därför tillämpas generellt när det gäller frågor om upplåtelse och friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen (prop. 2009/10:1 utg.omr. 23 avsnitt 3.1.27, bet. 2009/10:MJU2, rskr. 2009/10:130). Till skillnad från vad som har gällt bör friköp kunna medges utan att det finns någon upplåtelse om särskilda skäl talar för att marken ändå bör få friköpas. Vidare bör upplåtelse av mark kunna medges för sådan näringsverksamhet som har betydelse för orten. Upplåtelseformen tomträtt bör utgöra ett alternativ till friköp och inte endast komma i fråga om den som marken upplåts till inte vill förvärva den med äganderätt eller för näringsverksamhet med stort markbehov (jämför prop. 2009/10:1 utg.omr. 23 s. 83 avsnitt 3.1.27). Om friköp inte bör få ske med hänsyn till berörda intressen i området, men det exempelvis finns behov av förstärkt besittningsskydd för kapitalkrävande åtgärder, bör tomträtten kunna upplåtas. Marken kvarstår då i statens ägo och kan förenas med villkor. Friköp av mark som omfattas av tomträtt ska göras med restriktivitet (jämför prop. 1994/95:100 bil. 10 s. 67). Utskottet tillstyrker förslaget om ändrade principer för upplåtelse och friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om agronomutbildningen (M), uppdrag till SLU (M), forskning om växtförädling (M), utvärdering av ny teknik (M), utbetalning av jordbruksstöd (SD, KD) och skördeskador (KD). Jämför reservation 1 (M), 2 (M), 3 (SD), 4 (KD) och 5 (KD). I motion 2016/17:2140 av (M) föreslås att agronom-utbildningen ska motsvara 300 högskolepoäng. I de flesta europeiska länder inklusive , och är agronomutbildningen uppdelad i tre plus . () har vid olika tillfällen begärt att agronomutbildningen ska bli femårig med motiveringen att agronomen i yrkeslivet har samma krav på avancerade kunskaper och färdigheter som de övriga femåriga som redan är anpassade till Bolognamodellen. Enligt motion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 27 bör SLU få i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. föreslår att SLU i samarbete med näringslivet, och svensk och internationell expertis inom universitet och högskolor, får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Vidare föreslår de att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Motionärerna anser att utredningens förslag är en viktig utgångspunkt och bör genomföras. Yrkande 28 i samma motion handlar om att ge SLU i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. Insatser behövs för att öka universitetsutbildningarnas attraktivitet inom livsmedelssektorn. Enligt motionerna 2016/17:1585 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 31 bör utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i och i övriga EU bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Det är enligt motionärerna viktigt att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling inklusive framtagandet av GMO tas till vara . Enligt motion 2016/17:1585 av (M) yrkande 3 måste begreppet relevans vid bedömning av forskning innefatta de samhällsutmaningar som världen står inför. Sådan forskning som använder genteknik eller genredigering är i högsta grad relevant för framtiden, inte minst med tanke på de utmaningar som världen står inför när det gäller att med mindre miljöpåverkan kunna föda allt fler människor och ersätta fossil energi med bioenergi. I motion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 30 anförs att en översyn bör göras av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. Den potential som finns i att utveckla nya grödor genom GMO-teknik bör tas till vara. Vetenskaplig utvärdering av ny teknik tar ofta , och vid marknadsintroduktion är teknikerna också ofta dyra. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att prövningen av sådan förenklas. Enligt motion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 5 bör arbeta för att utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar ska göras tidigare och snabbare. mjölkbönder har haft en pressad situation. I motion 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att EU-ersättningarna bör betalas ut . En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är enligt motionen de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. Under den rådande mjölkkrisen är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . Enligt motion 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 8 bör man utreda att införa någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. Det har visat sig att det inte finns någon möjlighet att erbjuda försäkringar mot skördeskador på rent kommersiell grund. Avsaknaden av offentlig medfinansiering av skördeskadorna innebär att de svenska bönderna har en konkurrensnackdel i förhållande till sina utländska kollegor. SLU har sedan högskolereformen 2007 begärt en förlängning av agronomexamen till att omfatta (300 högskolepoäng) för att den ska vara likvärdig med övriga utbildningar vid SLU på avancerad nivå och bättre stämma överens med studenternas egna val vad gäller studietid. Frågan är nu under beredning inom . Frågan om kompetensförsörjning för primärproduktionen har behandlats av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik. Utskottet anförde följande: Inom ramen för landsbygdsprogrammet kan stöd sökas för kompetensutveckling och rådgivning. Syftet är att öka kompetensen hos verksamma på landsbygden och på det sättet bidra till att nå målen med landsbygdsprogrammet. Ett stöd riktar sig specifikt till kompetens-utveckling och rådgivning för just ökad konkurrenskraft. Syftet är att stärka jordbrukets konkurrenskraft genom att de som är verksamma inom jordbruks-, trädgårds- och rennäringsföretag får ökad kunskap, praktiska exempel, eller individuellt anpassad rådgivning om hur de kan leda sitt företag så att det kan utvecklas, marknadsorienteras och anpassa sig till klimatförändringar. Ett visst fokus kommer även läggas på att öka kompetensen hos unga redan innan de har gjort sina yrkesval för att öka kunskapen och intresset för de gröna näringarna och visa på deras möjligheter. har analyserat området kunskap och innovation. Man kommer fram till att det finns mycket i det svenska kunskapssystemet som är positivt och som går att bygga vidare på. finns det stora möjligheter till förbättringar för att stärka konkurrenskraften med bl.a. behovsdriven forskning samt satsningar på högre utbildning. Utredningens betänkande är under beredning inom . Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2015/16:MJU2) att frågan diskuteras i samband med dels beredningen av en kommande proposition om en livsmedelsstrategi, dels beredningen av forsknings- och innovationspropositionen. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att ta fram förslag på riktlinjer för regionalt kompetens-försörjningsarbete. Riktlinjerna ska bidra till att skapa en samsyn mellan aktörer på lokal och regional nivå och berörda myndigheter på nationell nivå när det gäller vad som bör ingå i regionalt kompetensförsörjningsarbete i alla län. Uppdraget till ska hjälpa till att stärka den nationella politikens genomslag på kompetensförsörjningsområdet så att utbud och efterfrågan på arbetskraft regionalt kan balanseras bättre. Uppdraget ska redovisas till . Av propositionen framgår att SLU står sig väl i jämförelse med andra universitet och rankas som nia bland världens enligt och som sexa bland världens alla mindre universitet enligt . Vidare är SLU:s studenter eftertraktade, och är etablerade på arbetsmarknaden 0,5–1,efter examen. Ett problem är att studenternas efterfrågan på utbildning och arbetsmarknadens behov inte helt överensstämmer med varandra. SLU har därför gjort särskilda satsningar för att stödja såväl kvalitet som rekrytering till dessa utbildningar. SLU samverkar också med företrädare för näringarna och med gymnasieskolor för att kommunicera kopplingen mellan gymnasium, högre utbildning och arbetsmarknaden. SLU samverkar med flera hundra olika intressenter, såväl andra lärosäten och skolor som företag och organisationer i det civila samhället. Den geografiska spridningen gör att SLU finns på plats för att bidra med utveckling av det gröna näringslivet över hela landet. SLU har för avsikt att satsa ytterligare på samverkanslektorer vilka har ett särskilt ansvar för att samverka med det omgivande samhället. Ytterligare exempel på samverkan är att SLU utvecklade ett s.k. science park-koncept, , med inriktning på samverkan mellan akademi, offentlig sektor och företag inom de gröna näringarna. När det gäller att höja livsmedelsutbildningarnas attraktivitet har SLU en intern plattform för samverkan inom livsmedelsområdet, SLU mat. SLU mat bildades och är en femårig strategisk satsning med syfte att stärka livsmedelsområdet vid SLU, främja intern samverkan och synliggöra den samlade och unika kompetensen vid hela universitet. SLU mat arbetar utifrån visionen att SLU ska vara ett internationellt ledande universitet inom områdena kvalitet, miljö och hälsa i relation till mat och produktion av livsmedelsråvaror. SLU ingår även i Food Science (FSS) som är en nationell plattform med syfte att stärka och synliggöra svensk livsmedelsforskning. FSS består av de största aktörerna inom svensk livsmedelsvetenskaplig forskning, dvs. , , och (f.d. ). FSS arbetar för att skapa ökade resurser till svensk livsmedelsforskning och öka livsmedelsområdets attraktionskraft för att locka unga naturvetare till livsmedelsutbildningar och livsmedelsforskning, och därmed tillgodose näringslivets och samhällets framtida kompetensbehov inom området. I betänkande 2015/16:MJU2 anförde utskottet följande: Ett krav för att få forskningsmedel är enligt att en ansökan håller hög vetenskaplig kvalitet och att ansökan görs i konkurrens i den öppna utlysningen. När det gäller Formas bedömningar är det, förutom hög vetenskaplig kvalitet, även en bedömning av frågans relevans som avgör vilka forskningsbidrag som beviljas, och någon princip som exkluderar ansökningar med ett visst innehåll finns inte. Som nämns ovan under anslaget 1:24 har satsningarna och inriktningen för forskningspolitiken för de kommande tio åren presenterats i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50). Enligt uppgifter från omfattas användningen av GMO-teknik i huvudsak av harmoniserade EU-regler. Avsiktlig utsättning av GMO, t.ex. genetiskt modifierade växter, och innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer, inklusive cellkulturer av växter, omfattas av det harmoniserade regelverket. Nationellt regleras endast innesluten användning av GMO inomhus med inneslutningsåtgärder. Vilka inneslutningsåtgärder som krävs är dock reglerat inom EU. Det pågår inga diskussioner på EU-nivå om att ändra EU-reglerna. pågår inte heller någon översyn av det nationella regelverket när det gäller avsiktlig utsättning och innesluten användning av GMO. I regleringsbrevet för finns satsningar på växtförädling när det gäller Formas och SLU. Verksamhet inom växtförädlingsområdet ska finansieras med under förutsättning av medfinansiering av SLU. Stöd till samfinansierad forskning inom växtförädlingsområdet får betalas ut för forskning i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och Stiftelsen . Stöd om ska efter rekvisition betalas ut till offentlig-privat partnerskap för växtförädling. Av propositionen framgår att betalade ut av gårdsstödet, inklusive förgröningsstödet, och av nötkreatursstödet till lantbrukarna . har kunnat betala ut jordbrukarstöden . var som stöd betalades ut enligt de nya reglerna i den gemensamma jordbrukspolitiken. Utdragna förhandlingar och komplexa regelverk innebar förseningar i genomförandet av politiken. Trots detta kunde merparten av gårdsstödet betalas ut . Enligt betalar verket ut stora delar av jordbrukarstöd tidigare . hade nästan betalats ut till 60 000 lantbrukare. Ytterligare delbetalningar av bl.a. gårdsstöd, nötkreatursstöd, förgröningsstöd och stöd till unga lantbrukare – av lantbrukarens stödbelopp – kommer att göras med start . Resterande slututbetalningar kommer att göras . Landsbygdsminister (S) lämnade följande svar på fråga 2015/16:1541 om stöd vid skördeskador: Det tidigare skördeskadeskyddet infördes och avskaffades efter 1994 genom ett riksdagsbeslut. Motiven var flera; EU-medlemskap och höjd arealersättning, införande av periodiseringsfonder samt det faktum att skördeskadesystemet ansågs vara komplicerat. Systemet var administrativt betungade och det fanns svårigheter att göra rättvisa uppskattningar av förlusterna. Vidare fonderades medel då skördeskador inträffar oregelbundet. Dagens gårdsstöd kan ses som en form av grundskydd, eftersom stödrätterna ger en garanterad inkomst oberoende av produktion. Jordbruksföretag har även möjlighet att jämna ut sina inkomster genom att göra skattemässiga avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering. Det kräver dock att det finns kommersiella lösningar på marknaden. Införs sådana möjligheter måste tillräckliga medel avsättas inom landsbygds-programmet, oavsett om de används eller ej. Det innebär därför en risk för att medel låses in. har valt att inte använda denna möjlighet i landsbygdsprogrammet och vid remitteringen har näringen inte haft några synpunkter på det. Jag känner stor sympati för de lantbrukare som drabbats av skördeskador och förstår att det är extra tufft för mjölkbönderna. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka mjölkföretagen på andra sätt. Utskottet konstaterar att frågan om att förlänga agronomutbildningen är under beredning inom . Mot bakgrund av detta kan motion 2016/17:2140 (M) lämnas utan åtgärd . Utskottet noterar att frågan om kompetensförsörjning har diskuterats av och att utredningen är ett av underlagen i arbetet med den nationella livsmedelsstrategin. Det finns även åtgärder för kompetensutveckling inom landsbygdsprogrammet.