bet · H401FiU6 · 2016-10-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2015/16:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av verksamheten i fonderna 2015. Dessutom redovisas regeringens utvärderingar av fondernas långsiktiga och aktiva förvaltning samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet och riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på . Buffertkapitalet ökade med till . Utskottet är starkt kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. Det är inte hållbart att kostnaderna stiger , vilket de har gjort . AP-fonderna bör omgående prioritera arbetet med att öka kostnadseffektiviteten i förvaltningen. Utskottet behandlar dessutom motioner med förslag om bl.a. AP-fondernas placeringsregler, ombildning av Första och Sjätte samt AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö. Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns 3 reservationer. Skrivelse 2015/16:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Åtta yrkanden i en följdmotion. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ombildning av Första och Sjätte Etik och miljö i AP-fonderna 1.AP-fondernas placeringar, punkt 2 (V) 2.Ombildning av Första och Sjätte , punkt 3 (V) 3.Etik och miljö i AP-fonderna, punkt 4 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2015 Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2015 Tabell 3 Första–Fjärde AP-fondernas avkastning Tabell 4 Första–Fjärde AP-fondernas aktiva avkastning Tabell 5 Sjätte avkastning efter kostnader Diagram 1 Buffertfondernas utveckling jämfört med inkomstindex utveckling Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2015/16:130 till handlingarna. 2015/16:3424 av m.fl. (V) yrkandena 2–4, 2016/17:1460 av (M) och 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 1 (V) Ombildning av Första och Sjätte 2015/16:3424 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:1652 av (SD). Reservation 2 (V) Etik och miljö i AP-fonderna 2015/16:3424 av m.fl. (V) yrkandena 5–8. Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I regeringens skrivelse 2015/16:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet finns en redovisning av fondernas verksamhet . Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga och aktiva förvaltning och fondernas arbete med bl.a. hållbarhet och riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. Förutom skrivelsen behandlas en motion som lämnats med anledning av skrivelsen och tre motioner från allmänna motionstiden. Trots en relativt svag internationell börsutveckling gav buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , ett resultat efter kostnader på 2015. Det är visserligen nästan lägre än rekordresultatet 2014 men motsvarar en avkastning på kapitalet på , vilket är i nivå med fondernas genomsnittliga avkastning sedan starten . var utbetalningarna i pensionssystemet större än inkommande pensionsavgifter, vilket innebar att fonderna fick skjuta till för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna (har Första–Fjärde AP-fonderna fört till pensionssystemet; tillfördes fonderna då pensionsavgifterna var större än utbetalningarna). Sammantaget innebär detta att buffertfondernas samlade kapital ökade med , från till . har buffertfonderna gett en avkastning på i genomsnitt , vilket är högre än inkomstindex som steg . Inkomstindex är det index som används när skulden i pensionssystemet räknas upp. Som framgår av tabell 1 redovisade samtliga fonder utom ett svagare resultat än . Det högsta resultatet på redovisade , vilket bl.a. förklaras av att hade högst andel svenska aktier i tillgångsportföljen och att svenska aktier utvecklades betydligt bättre än internationella aktier . Att Sjätte resultat överstiger resultatet beror bl.a. på att resultatet var svagt till följd av organisations- och strategiförändringar. Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2015 Överföring (mdkr) 11,3 (36,4) 4,0 (14,6) 4,9 (5,1) 290,2 (283,8) 11,7 (34,3) 4,0 (13,1) 4,9 (5,1) 300,6 (293,9) 19,6 (35,0) 6,8 (13,7) 4,9 (5,1) 303,0 (288,3) 20,1 (40,2) 6,8 (15,7) 4,9 (5,1) 310,0 (294,9) 2,9 (1,4) 12,2 (6,5) 26,4 (23,6) 65,6 (147,3) 5,5 (14,1) 19,6 (20,5) 1 230 (1 185) Sifforna inom parentes anger uppgifter . Källa: /16:130. Som framgår av tabell 2 steg buffertfondernas förvaltningskostnader med till en redovisad nivå på , vilket motsvarar av förvaltat kapital. Till dessa kostnader ska dessutom läggas kostnader för s.k. prestationsbaserade arvoden på sammanlagt , som enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte redovisas som kostnader utan räknas av mot resultatet. Regeringens redovisning av de prestationsbaserade arvodena har förändrats jämfört med redovisningen i förra årets skrivelse. angavs att arvodena uppgick till sammanlagt 2014. I årets skrivelse anges att de uppgick till 2014, en skillnad på . Se vidare under avsnittet Kompletterande information. Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2015 185 (177) 308 (279) 493 (456) 212 (195) 321 (286) 533 (481) 192 (178) 170 (162) 362 (340) 197 (195) 128 (101) 325 (296) 786 (745) 927 (828) 1 713 (1 573) 106 (98) 21 (22) 127 (120) 892 (843) 948 (850) 1 840 (1 693) Sifforna inom parentes anger uppgifter . Källa: /16:130. Bland Första–Fjärde AP-fonderna hade Första och Andra AP-fonderna högst kostnader, motsvarande respektive av förvaltat kapital. Tredje och Fjärde AP-fondernas kostnadsandel låg på respektive . Till det kommer de prestationsbaserade arvodena. Högst arvoden hade Andra AP-fonden med och minst hade Första AP-fonden med . Högst kostnader, räknat som andel av förvaltat kapital, hade dock , vilket bl.a. beror på att är betydligt mindre än de övriga fonderna och att den har ett annat förvaltningsuppdrag. Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet – AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades och ersatte fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. infördes AP7 Såfa, vilket är den fond som de som avstått att välja fond i premiepensionssystemet placeras i. Såfa är en s.k. generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Totalt erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ. Såfa gav en avkastning på , vilket kan jämföras med en genomsnittlig avkastning på för de privata fonderna i premiepensionssystemet. har det s.k. förvalsalternativet gett en avkastning på (Premiesparfonden och därefter Såfa), mot för de privata fonderna. AP7 Aktiefond gav en avkastning på (före kostnader), vilket var något högre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på , vilket var något lägre än jämförelseindex. Sjunde AP-fondens förvaltningsintäkter uppgick till , medan kostnaderna för förvaltningen uppgick till . Årets resultat blev . Regeringens utvärdering av AP-fondernas resultat Utvärderingen omfattar följande delar: • Buffertfondernas bidrag till pensionssystemet • Fondernas strategiska förvaltning • Fondernas operativa förvaltning • Övriga förvaltningsfrågor. Buffertfondernas bidrag till pensionssystemet Som framgår av diagram 1 uppgick kapitalet i fonderna till . har förvaltningen gett en avkastning på , vilket motsvarar en tillväxt på . Därmed har fondernas avkastning varit större än inkomstindex, som stigit . I reda pengar har fondernas avkastning överstigit uppgången i inkomstindex med . Enligt regeringen börjar buffertfonderna nu bidra till förmögenhetsbildningen i inkomstpensionssystemet i den omfattning som det var tänkt när det nuvarande AP-fondsystemet infördes . Diagram 1 Buffertfondernas utveckling jämfört med inkomstindex utveckling Källa: /16:130. • En stor del av förmögenhetstillväxten beror på en stark utveckling på aktiemarknaderna. I diagram 1 syns tydligt effekterna av börsuppgångarna och under de senaste fyra–fem åren, men även effekterna av börsnedgången 2001–2002 och börsnedgången i samband med finanskrisen. • Buffertfonderna bidrog till att den automatiska balanseringen, den s.k. bromsen, inte aktiverades –2007, 2010–2011 och 2013–2015, eftersom fondernas kapital under dessa år ökade snabbare än inkomstindex. Fondernas stora förluster under var däremot en av anledningarna till att bromsen slog till . Enligt regeringen var dock påfrestningarna i pensionssystemet så stora att inte ens ett hyggligt resultat i fonderna hade kunnat förhindra en aktivering av bromsen. Bromsen aktiverades också 2012, men det berodde främst på att pensionsskulden i systemet skrevs upp kraftigt till följd av att inkomstindex under det året ökade . • Enligt regeringen har fondernas allokering av tillgångarna bidragit till att dämpa svängningarna i kapitalet. Fondernas investeringar i räntebärande värdepapper 2001–2011 bidrog till hög avkastning eftersom både svenska och utländska värdepapper då hade en högre genomsnittlig avkastning än aktier. Och har investeringarna i aktier gett en betydande avkastning. • Fonderna har fortsatt att sprida riskerna i förvaltningen genom att investera i s.k. alternativa tillgångar, t.ex. fastigheter, hedgefonder, konvertibler, jordbruk och infrastruktur. utgjorde de alternativa investeringarna av det totala kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna, mot . har andelen räntebärande tillgångar minskat, från till av kapitalet (den lägsta tillåtna andelen räntebärande tillgångar är ). • Regeringen konstaterar att pensionssystemets känslighet för fondernas avkastning ökat något , bl.a. på grund av att den höga tillväxten i buffertkapitalet ökat fondernas andel av pensionssystemets tillgångssida. svarade buffertfondernas kapital för av inkomstpensionssystemets tillgångar. var samma andel . • Enligt regeringen innebär nuvarande låga räntor att systemet är mer känsligt än tidigare för en negativ utveckling på aktiemarknaderna. AP-fondernas räntebärande tillgångar kan i ett sådant läge endast i en begränsad utsträckning utgöra en buffert för fondernas avkastning. kan dock fondernas diversifiering mot alternativa investeringar dämpa effekterna på resultatet av en eventuell svagare utveckling på aktiemarknaderna. Första–Fjärde AP-fondernas strategiska förvaltning Den starka börsutvecklingen har gjort att fonderna nått sina avkastningsmål under både den senaste femårsperioden och den senaste tioårsperioden. Alla fonder har dessutom nått sina mål sedan starten . Andra AP-fonden har haft ett högre nominellt mål än övriga fonder, vilket framgår av tabell 3. Tabell 3 Första–Fjärde AP-fondernas avkastning avkastningsmål (nominellt) Källa: /16:130. Spridningen i avkastning mellan fonderna har ökat något . Det beror bl.a. på att fonderna utvecklat sina förvaltningsmodeller och investeringsstrategier med ett ökat fokus på lång- och medelfristiga investeringsbeslut. Spridningen mellan olika tillgångar har ökat. Den tydligaste övergripande trenden är att andelen räntebärande tillgångar minskat till förmån för alternativa investeringar. Detta har enligt regeringen förbättrat riskspridningen i förvaltningen. Regeringen anser dock att buffertfonderna bör utarbeta en gemensam definition av vad som ska klassificeras som alternativa investeringar och därefter redovisa tillgångarna utifrån den gemensamma definitionen. Det skulle enligt regeringen underlätta utvärdering och analys av fondernas alternativa tillgångar, både vad gäller nettoavkastning och diversifiering. Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning Regeringen definierar aktiv förvaltning som avvikelser mot jämförelseindex i syfte att tjäna pengar. Regeringen har kritiserat Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning och ifrågasatt det svaga resultatet i förhållande till kostnaderna och riskerna i förvaltningen. I årets skrivelse, precis som i förra årets, konstaterar regeringen att utfallet av den aktiva förvaltningen förbättrats , även om man inte ska överdriva den aktiva förvaltningens betydelse för fondernas samlade resultat. En analys av och jämförelse mellan fondernas resultat av den aktiva förvaltningen försvåras också av en återkommande omdefiniering av innehållet i förvaltningen. har den aktiva förvaltningen en avkastning på 0,4–0,. låg avkastningen på 0,1–. Enligt regeringen täcker avkastningen kostnaderna för den aktiva förvaltningen. Både Andra och Fjärde AP-fonderna, vilka är de enda fonderna som redovisar explicita mål för den aktiva förvaltningen, har uppnått sina mål . Tabell 4 Första–Fjärde AP-fondernas aktiva avkastning Källa: /15:130. skiljer sig från de andra buffertfonderna genom att den har ett särskilt uppdrag och har obegränsade möjligheter att investera i onoterade aktier. Till skillnad från de andra buffertfonderna är den också sluten i den meningen att det inte sker några överföringar till eller från pensionssystemet. Sedan starten har fondens kapital vuxit med , från till . Det motsvarar en avkastning på i genomsnitt , vilket är bättre än den genomsnittliga utvecklingen av inkomstindex . har därmed bidragit till den långsiktiga finansieringen av pensionssystemet, enligt regeringen. gav fonden en avkastning på . Det är bättre än inkomstindex men sämre än styrelsens mål för förvaltningen. Fonden uppnådde inte under någon av de olika jämförelseperioderna 1997–2015, 2006–2015 eller 2011–2015, styrelsens avkastningsmål. genomförde fonden en omfattande förändring av sin strategi mot en större fokusering på investeringar i mogna bolag. Genomförandet av den nya strategin fortsatte . Regeringen välkomnar de förändringar som genomförs i fonden och skriver i skrivelsen att det finns skäl att se positivt på den framtida utvecklingen i . Tabell 5 Sjätte avkastning efter kostnader Fondens mål 2003–2011 Svenska småbolag (börsindex) Svenska mellanstora bolag (börsindex) Källa: /15:130. Sjunde AP-fondens strategiska förvaltning förvaltade Sjunde AP-fonden åt ca 3,3 miljoner premiepensionssparare. Det motsvarar av medlen i premiepensionssystemet. Målet för det s.k. förvalsalternativet är att avkastningen ska vara minst lika bra som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på . Utvärderingen visar att förvalsalternativet (Premiesparfonden och därefter AP7 Såfa) hade en högre avkastning än de privata fonderna under samtliga undersökta tidsperioder (2001–2015, 2006–2015 och 2010–2015). var dock avkastningen , lägre än de privata aktörerna i systemet. , när AP-fonden bytte förvaltningsmodell, har avkastningen varit nästan dubbelt så hög som genomsnittet för de privata fonderna (särskilt hög var avkastningen ). Förvaltningsmodellen bygger på en hög aktieandel kombinerad med en s.k. strategisk hävstång. Modellen ger en hög avkastning med kraftig börsuppgång och vice versa. Därför är det enligt regeringen rimligt att fonden går sämre än de privata fonderna i genomsnitt när börsen utvecklas svagare, som . Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning Den övervägande delen av kapitalet i förvaltas passivt, medan en mindre del förvaltas aktivt. Den aktiva förvaltningen delas upp i tre delar – taktisk allokering, absolutavkastande s.k. alfaförvaltning och förvaltning av onoterade aktier. Samtliga tre förvaltningsstrategier gav ett positivt resultat , men resultaten var sämre än respektive mål för förvaltningen. Enligt regeringen var dock det sammantagna resultatet av den aktiva förvaltningen högre än fondens långsiktiga mål. Regeringen anser i skrivelsen att fonden bör förbättra redovisningen av den aktiva förvaltningen. Fonden bör även förbättra beskrivningen och genomlysningen av den eventuella nyttan med den aktiva förvaltningen. Riskhantering, kontroll och regelefterlevnad Konsultfirman har på regeringens uppdrag genomfört en djupare studie av fondernas arbete med riskhantering, kontroll och regelefterlevnad. konstaterar att samtliga AP-fonder har en hög ambitionsnivå när det gäller risk, kontroll och regelefterlevnad. har fonderna tagit viktiga steg för att etablera risk- och s.k. compliancefunktioner. bedömer att fonderna har kommit lika långt i arbetet och att deras nivå ligger i linje med andra ledande statliga pensionsfonder och privata institutionella investerare. presenterar sex rekommendationer för det fortsatta arbetet med att utveckla riskhanteringen och regelefterlevnaden. Rekommendationerna handlar bl.a. om att fonderna ska fortsätta att utveckla hanteringen av operativa risker, ytterligare förstärka styrning och organisation, fortsätta utveckla riskfunktionens roll som diskussionspartner till förvaltningen, utveckla rapporteringen till ledning och styrelse samt undersöka möjligheterna att öka samarbetet mellan fonderna kring risk och kontroll. Regeringen konstaterar att regelverket kring risk och kontroll inte är särskilt detaljerat i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Det innebär enligt regeringen att det finns behov av att AP-fonderna kontinuerligt arbetar med att utveckla riskhanteringen, kontrollen och efterlevnaden i förvaltningen. Särskilt viktig är internrevisionen. Regeringen anser att det finns goda skäl för att AP-fonderna bör införa internrevision. Sedan lagen om allmänna pensionsfonder infördes har kraven på intern styrning och kontroll skärpts för andra myndigheter, bl.a. genom internrevisionsförordningen (2006:1228) i vilken det ställs krav på internrevision i myndigheterna. Regeringen anser också att det är viktigt att samtliga AP-fonder har en renodlad riskfunktion som rapporterar direkt till vd:n, för att säkerställa funktionens självständighet. Regeringen tycker, i likhet med , att fonderna bör öka samarbetet när det gäller risk och kontroll. Möjligheterna att samarbeta kring upphandling av system, uppföljning och rapportering bör enligt regeringen vara betydande. Resultatet av revisionen av AP-fondernas bokslut I revisionen av AP-fondernas bokslut framkom inte några väsentliga iakttagelser. Revisorerna har dock i sin granskning synpunkter på kontrollmiljön i fonderna. Enligt revisorerna kan kontrollmiljön för vissa av de interna processerna i AP-fonderna utökas och förbättras. Regeringen anser därför att AP-fonderna löpande bör utvärdera den interna kontrollmiljön. Revisorernas förslag om förstärkt testning av och rapportering om vissa viktiga processer bör övervägas. Enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder får högst av tillgångarna bestå av onoterade aktier och andra andelar i riskkapitalföretag, onoterade fordringsrätter samt andelar i fonder som placerar i aktier och andra andelar i onoterade företag. Regeringen konstaterar att Första och Andra AP-fonderna överskred femprocentsregeln. En förklaring till överskridandet är den internationella börsutvecklingen och den starkare amerikanska dollarn. Enligt lagen ska ett överskridande avvecklas så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena och senast när det kan göras utan förlust för fonden. Både Första och Andra AP-fonderna har tagit fram en handlingsplan för hur de ska agera. Enligt regeringen bör fonderna arbeta för att minska andelen onoterade tillgångar men utan att det påverkar buffertkapitalet negativt. Regeringen anser också att fonderna bör göra analyser över vilken marginal som behövs i placeringarna för att man ska kunna undvika att placeringsreglerna överskrids. Hållbarhet är en viktig aspekt i AP-fondernas förvaltning, och fondernas arbete med miljö och etik är ett prioriterat område i regeringens utvärderingar. På finansutskottets uppmaning används utredningen om AP-fondernas etik- och miljöansvar (SOU 2008:107) som grund för utvärderingarna. I årets utvärdering konstateras att samtliga fonder har fortsatt arbetet med att integrera hållbarhetsfrågor i den löpande förvaltningen. Till exempel har Första AP-fonden infört en tydlig process för utvärdering av hållbarheten i varje investeringsbeslut. Andra AP-fonden har utvärderat riskerna i kraftsektorn och avvecklade som en följd av det investeringar i 28 kraftbolag . tog AP-fonderna också fram en gemensam metod för redovisning av koldioxidavtryck i aktieportföljerna. Regeringen anger att den ser mycket positivt på fondernas arbete med att i allt större utsträckning integrera hållbarhet i förvaltningen av buffertkapitalet. För att utvärdera fondernas interna hållbarhetsarbete har regeringen ställt ett antal frågor till fonderna. Det handlar bl.a. om fondernas arbete med affärsetik, intern miljöpåverkan och jämställdhet och mångfald. Regeringen konstaterar att miljöarbetet inom fonderna är aktivt och att fonderna kontinuerligt arbetar med affärsetik. Regeringen tar särskilt upp frågan om bisysslor för anställda i AP-fonderna. De bestämmelser som finns i lag om bisysslor och den praxis som utvecklats inom området bör enligt regeringen återspeglas i AP-fondernas interna riktlinjer. Frågan om bisysslor är en viktig del i arbetet med att upprätthålla förtroendet för fonderna och pensionssystemet. Regeringen betonar vikten av att frågan tas på allvar. Regeringen uppmanar fonderna att intensifiera jämställdhetsarbetet eftersom enkäten visar att fondernas arbete med jämställdhet inte har kommit lika långt som arbetet med affärsetik och miljöpåverkan. i samtliga AP-fonder domineras av män. När det gäller ägarstyrning uppmanar regeringen fonderna att samarbeta sinsemellan och med andra institutionella investerare för att förstärka effekten av påtryckningar mot bolag i hållbarhetsfrågor. AP-fonderna bör också samarbeta för att utforma rutiner och metoder för ägarstyrning av företag där en eller flera AP-fonder har ett betydande direktägande. I departementspromemorian Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34) föreslås ett antal åtgärder för att öka samarbetet mellan fonderna för att minimera kostnader och öka den totala avkastningen på fondkapitalet. Förslagen handlar främst om samarbete kring onoterade tillgångar och administration. Regeringen anser att AP-fonderna, oberoende av en eventuell ny lagstiftning på området, gemensamt bör ser över möjligheterna till samarbete för att förbättra kostnadseffektiviteten i förvaltningen av buffertkapitalet. Enligt regeringen finns det med stor sannolikhet ett flertal områden där AP-fonderna kan samarbeta utan att det påverkar självständigheten i förvaltningen eller diversifieringen av tillgångsportföljerna. Osäkerheten på aktiemarknaderna påverkade fondernas resultat även . Det visar en genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter. Sammantaget gav förvaltningen ett resultat på , vilket kan jämföras med resultatet på . Första–Fjärde AP-fondernas kapital ökade med till sammanlagt . fördes över till pensionssystemet för att täcka löpande pensionsutbetalningar. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade också ett resultat på , eller en avkastning på . Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på , medan redovisade ett resultat på , motsvarande av kapitalet. Redovisningen av prestationsbaserade arvoden I förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2014/15:130) angavs att kostnaderna för fondernas prestationsbaserade arvoden uppgick till sammanlagt 2014 (tabell 4.20). I årets skrivelse anges att arvodena uppgick till sammanlagt och att de uppgick till sammanlagt . innebär det en nedjustering av kostnaderna med (skr. 2015/16:130 tabell 4.20). I årets skrivelse sägs ingenting om att redovisningen av de prestationsbaserade arvodena har lagts om. Enligt uppgifter från har redovisningen anpassats till AP-fondernas redovisningsprinciper för onoterade tillgångar, detta för att ge en så rättvisande bild av kostnaderna som möjligt.