bet · H401FiU1 · 2016-11-22 00:00:00 — Motionärerna vill återställa ROT-avdraget och avvisar regeringens förslag om att trappa av jobbskatteavdraget och att sänka uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Inkomsterna från indirekta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. Motionärerna vill bl.a. införa ingångsavdrag, ta bort arbetsgivaravgiften för den först anställda, införa sommarjobbsavdrag och sänka arbetsgivaravgiften för äldre som arbetar. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca högre än i regeringens förslag. Skatteintäkterna på företagsvinster ökar för att motionärerna vill införa ingångsavdrag och en finansiell aktivitetsskatt, vilket påverkar företagens kostnader och därmed också vinsten. Motionärerna vill höja fastighetsskatten på kommersiella lokaler, vilket ökar skatteintäkterna. Inkomsterna från skatt på konsumtion (inkomsttyp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill införa en miljödifferentierad fordonsskatt och en bredare kemikalieskatt än regeringens förslag till kemikalieskatt, som avvisas. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca högre än i regeringens förslag. Nettoökningen förklaras av att motionärerna vill öka kväveoxidavgiften och därmed skatteintäkterna, som motionärernas förslag om en reformerad arbetslöshetsförsäkring ger lägre intäkter. Liberalernas förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 3 i deras budgetmotion. Förslaget till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I Liberalernas förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill höja brytpunkten för statlig skatt och avskaffa det andra steget i den statliga inkomstskatten, den s.k. värnskatten. Liberalerna vill också återställa avtrappningen av jobbskatteavdraget och sänka åldern för förhöjt jobbskatteavdrag till . Inkomsterna från indirekta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. Minskningen netto förklaras i huvudsak av att motionärerna vill slopa löneskatten för äldre med stärkta intäkter från arbetsgivaravgifter som följd. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca högre än i regeringens förslag. Nettoökningen förklaras i huvudsak av att motionärerna vill höja fastighetsskatten på kommersiella lokaler, vilket påverkar företagens kostnader och därmed beskattningsunderlaget för företagens vinster. Inkomsterna från skatt på konsumtion (inkomsttyp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av att motionärerna vill införa en omvänd miljöbilsbonus för både nya och befintliga bilar, men också slopa nedsättningen av koldioxidskatt i jordbruket. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av förslaget om en återställd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. Förslaget till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket i huvudsak förklaras av flera förslag om dubbelt jobbskatteavdrag för olika grupper för att stärka deras förankring på arbetsmarknaden. Motionärerna säger nej till sänkt uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt och begränsningar i RUT-avdragen, och vill i stället se utökade RUT-tjänster. Inkomsterna från indirekta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca högre än i regeringens förslag. Motionärerna avvisar regeringens förslag om att höja den särskilda löneskatten för personer som fyllt . vill införa en s.k. finansskatt som innebär höjda arbetsgivaravgifter inom finanssektorn. Sammantaget ger förslagen en liten nettoökning. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca högre än i regeringens förslag, vilket förklaras av att motionärerna vill höja fastighetsskatten på kommersiella fastigheter. Inkomsterna från skatt på konsumtion (inkomsttyp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Motionärerna vill bl.a. avskaffa det nedsatta förmånsvärdet för miljöbilar, införa skatt på textilier och plastpåsar i detaljhandeln och höja tobaksskatten. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av förslaget om ett sänkt tak i arbetslöshetsersättningen. Tabell 3.3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget för 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1260 Avgifter till premiepensionssystemet 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, hushåll 1420 Skatt på alkohol och tobak 1450 Övriga skatter på energi och miljö 1470 Skatt på vägtrafik 1500 Skatt på import 1600 Restförda och övriga skatter 1700 Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) 2000 Inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Inkomster i statens budget (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2016/17:3350 (M), partimotion 2016/17:2102 (SD), partimotion 2016/17:3494 (C), partimotion 2016/17:3419 (L) och partimotion 2016/17:3320 (KD). 3.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler I detta avsnitt redovisas propositionens och motionernas förslag om ändringar i skatte- och avgiftsregler och övriga regler som ligger till grund för inkomstberäkningen. De förslag som behandlas framgår inledningsvis i betänkandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 e Ändringar i skatte- och avgiftsregler. Regeringen redovisar ett antal förändringar på skatte- och avgiftsområdet med effekt på och framåt. Förändringarna redovisas i avsnitt 6 under rubrikerna Skatt på arbetsinkomster, Skatt på kapitalägande, Skatt på konsumtion och Övriga skattefrågor samt i avsnitt 7 under rubriken som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning Begränsad uppräkning av skiktgränserna för statlig inkomstskatt Den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster ska för räknas upp med förändringen i konsumentprisindex KPI plus . Den nedre skiktgränsen uppgår därmed till och den övre skiktgränsen till för . För bör den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster räknas upp med förändringen i KPI plus . Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med . Den maximala nedsättningen begränsas dock till . Skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror En skattereduktion införs för reparationer och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Ändringen träder i kraft och tillämpas på hushållsarbete som har utförts och betalats efter , förmån av hushållsarbete som har tillhandahållits efter samt hushållsarbete som har utförts efter och för vilket ersättning har betalats ut och redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration efter detta datum. Avdrag för resor till och från arbetet Beloppsgränsen över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildningsplatsen får dras av höjs från till . Den nya beloppsgränsen gäller fr.o.m. och tillämpas första gången för beskattningsåret som börjar efter . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Växa-stöd för den först anställda Enmansföretag som anställer en person under längst tolv kalendermånader i följd ska vara berättigade till en nedsättning av arbetsgivaravgifterna, den allmänna löneavgiften och den särskilda löneskatten så att bara ålderspensionsavgiften ska betalas. Nedsättningen är tillfällig och ska gälla till utgången av 2021. avses enligt förslaget enskilda näringsidkare som bedriver verksamhet utan anställda. För att inte anställningar av äldre personer ska missgynnas bör nedsättningen också avse löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Regeringen föreslår vidare att enskilda näringsidkare ska anses bedriva verksamhet utan anställda om avgiftspliktig ersättning inte betalats ut efter , eller den senare dag då verksamheten startades, och fram till dess en nedsättningsberättigad anställning påbörjas i verksamheten. En sådan anställning kan ha påbörjats tidigast . Den föreslagna nedsättningen ska göras på den del av lönesumman för den anställde som inte överstiger . På den lönesumma som överstiger detta belopp ska det inte göras någon nedsättning. Enligt regeringen bör nedsättningen inte kunna avse hur höga ersättningar som helst, detta bl.a. med hänsyn till att sätter beloppsgränser för möjligheten att lämna stöd. Vid nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt ska den som betalar ut ersättningen lämna uppgifter om annat stöd av mindre betydelse som beviljats samt lämna de övriga uppgifter som behövs för att ska kunna bedöma om enmansföretaget har rätt till nedsättning. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostäder För att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden bör reglerna för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ändras. Det kommande förslaget innebär dels att taket för uppskovsbeloppet slopas , dels att metoden för beräkning av uppskovsbeloppets storlek vid förvärv av en billigare bostad ändras. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för avyttringar som har skett eller . Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen För att förhindra att vissa bestämmelser i skattelagstiftningen får oavsedda effekter om den genomsnittliga statslåneräntan eller statslåneräntan vid utgången av november blir noll eller negativ bör det införas golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Ökad beskattning av företag i finanssektorn och vissa förenklingar på företagsskatteområdet Avdragsrätten för ränteutgifter på efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av regelverket om kapitaltäckning tas bort. Värden motsvarande koncernbidraget ska föras över från givaren till mottagaren senast den dag som givaren ska lämna en inkomstdeklaration. Om ett kapitaltillskott som helt eller delvis har medfört ägarförändringen har lämnats till underskottsföretaget tidigast två beskattningsår före det beskattningsår då ägarförändringen skedde och förvärvaren genom kapitaltillskottet har fått en tillgång av verkligt och särskilt värde, ska kapitaltillskottet vid beräkningen av förvärvsutgiften i beloppsspärren bestämmas till ett belopp som motsvarar det lägsta av kapitaltillskottet och det värde av tillgången som belöper sig på den förvärvade andelen av underskottsföretaget. Vid beräkningen av värdet av tillgången ska kapitaltillskottet inte räknas med. Förslaget om avdragsförbud för ränta på vissa efterställda skulder beräknas leda till en ökning av bolagsskattebasen om . Det innebär i sin tur att förslaget beräknas öka skatteintäkterna med 2017 och varaktigt. Förslaget om fastställande av tidpunkten för värdeöverföring vid tillämpning av reglerna om koncernbidrag medför inga offentligfinansiella effekter. Förslaget om beloppsspärren i reglerna om begränsning av underskottsavdrag vid vissa ägarförändringar bedöms minska skatteintäkterna med 2017 och varaktigt. Sammantaget innebär dessa förslag att skatteintäkterna ökar med 2017. Avdragsrätt för representationsmåltider – slopad avdragsrätt vid inkomstbeskattning I inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, slopas avdragsrätten för representationsutgifter som avser lunch, middag, supé eller annan förtäring utom för enklare förtäring av mindre värde. Ändringen träder i kraft . Förslaget bedöms öka skatteintäkterna med införandeåret och därefter . Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Lika beskattning av dieselbränsle i båtar och skepp inom jord-, skogs- och vattenbruk Dieselbränsle som förbrukas i skepp och båtar i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet beskattas på samma sätt som dieselbränsle som förbrukas i arbetsmaskiner i de angivna sektorerna. Befrielse från koldioxidskatten medges med per kubikmeter dieselbränsle (per kubikmeter –2018) som förbrukas på det sättet. Skattebefrielsen åstadkoms genom avdrag från koldioxidskatten eller genom återbetalning. Vissa frågor på elskatteområdet Energiskatt på elektrisk kraft tas ut med endast en skattesats. Den lägre beskattningsnivån som aktualiseras vid förbrukning för vissa ändamål åstadkoms genom avdrag eller återbetalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft som förbrukats i yrkesmässig växthusodling åstadkoms genom återbetalning i stället för genom särskilda skattesatser. En särskild återbetalningsbestämmelse för samt en definition av begreppet ”” införs i lagen om skatt på energi. Ansökan om återbetalning ska göras elektroniskt utom i fråga om . En ansökan som lämnats för en sökande som är en juridisk person anses ha lämnats av sökanden om det inte är uppenbart att den som lämnade begäran saknade behörighet att företräda sökanden. Den som beräknas förbruka elektrisk kraft i mycket stor omfattning får godkännas som frivilligt skattskyldig av , om den övervägande delen av kraften förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i en datorhall. Den som godkänts som frivilligt skattskyldig ska registreras av . Återbetalning av energiskatt på elektrisk kraft får, utom i fråga om samt förbrukning i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet, endast göras för den del som överstiger per kalenderår. Om sökanden beräknas förbruka elektrisk kraft i större omfattning får medge att ansökan om återbetalning av skatten görs per kalenderkvartal. Huvudregeln om att skatten ska baseras på mätning av den elektriska kraften utvidgas så att den omfattar alla skattskyldiga, dvs. även de frivilligt skattskyldiga. Vid prövning av en ansökan om godkännande som frivilligt skattskyldig bör kravet på beräknad förbrukning i mycket stor omfattning anses uppfyllt om sökanden beräknas förbruka elektrisk kraft per kalenderår. Förbrukningsgränsen bör regleras i förordningen om skatt på energi. Möjligheten att medge att ansökan om återbetalning görs per kalenderkvartal bör kompletteras med en förbrukningsgräns som anges i den förordningen. Begreppet ”stödordning” utvidgas till att även omfatta fall av statliga stöd på elskatteområdet. Det rör sig om nedsatt skatt på elektrisk kraft som förbrukas i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, i datorhallar, i jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet, i tjänstesektorer i vissa kommuner i norra delar av samt som . Begreppet ”stödmottagare” ska även omfatta stödmottagare av statliga stöd på elskatteområdet. Stödmottagare vid skattebefrielse från energiskatten på elektrisk kraft är den som i dessa fall förbrukar kraften för ett skattebefriat ändamål. Statliga stöd i form av en lägre energiskattenivå på elektrisk kraft ges inte till stödmottagare som är företag utan rätt till statligt stöd. utan rätt till statligt stöd avses företag i ekonomiska svårigheter och företag som är föremål för betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. En förutsättning för att statligt stöd i form av skattebefrielse på elskatteområdet ska beviljas är att den som yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning lämnar en uppgift till om vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) det stödmottagande företaget är, i vilken region det är beläget på NUTS 2-nivå (den regionala indelningen som används inom EU för statistikredovisning), stödmottagande företags verksamhetsområde på NACE–gruppnivå (statistisk näringsgruppsindelning). Kraven på uppgiftslämnande begränsas så att de endast får betydelse om nedsättningen för den enskilda stödmottagaren inom stödordningen under kalenderåret uppgår till i det fall det rör sig om stöd till vattenbruk, och i övriga fall. Skattebefrielsen för elförbrukning i jord- och skogs- respektive vatten-bruksverksamhet delas upp i två olika bestämmelser. En bestämmelse som innebär att sekretess inte hindrar att lämnar uppgifter för offentliggörande bör införas. Företag inom datacenterbranschen ska kunna få den lägre energiskattenivån om . Den lägre skattenivån ska gälla för anläggningar där en näringsidkare som huvudsakligen bedriver informations-tjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme och tillhörande tjänster utövar sådan verksamhet, om anläggningens sammanlagda installerade effekt för annan utrustning än kyl- och fläktanläggningar uppgår till . Sådana anläggningar kallas datorhallar. Energibeskattningen av elektrisk kraft som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme och kyla som levereras till industrin och större datacenter bör ses över, enligt regeringen. Den särskilda energiskattesatsen för elektrisk kraft som förbrukas i vissa kommuner i norra ersätts med en nedsatt skattenivå som uppnås genom avdrag samt begränsas för att säkerställa att nedsättningen är förenlig med . Avdraget uppgår till och gäller för förbrukning av elektrisk kraft i hushåll samt förbrukning av elektrisk kraft för annat ändamål än i industriell verksamhet, i en datorhall, i yrkesmässig jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet eller som . Avdrag får inte göras för elektrisk kraft som förbrukas av ett företag utan rätt till statligt stöd. En förutsättning för avdrag för skatt på elektrisk kraft som förbrukats av större stödmottagare är att den skattskyldige lämnar vissa uppgifter om dessa stödmottagare. Beslut om återbetalning enligt 11 kap. 12 a och 14 §§ lagen om skatt på energi (LSE) ska i likhet med andra återbetalningar vara att anse som beslut om punktskatt enligt skatteförfarandelagen, varför hänvisningar till dessa bestämmelser läggs till i 53 kap. 5 § i den lagen. Elhandelsföretagens (elleverantörernas) roll som skattskyldiga för leveranser till förbrukarna tas över av elnätsföretagen (nätinnehavarna). Skattskyldig i egenskap av producent ska den som framställer skattepliktig elektrisk kraft i vara. Undantaget från skattskyldighet som producent behålls för de mikroproducenter vars elektriska kraft blir skattepliktig enbart om den överförs till det allmänna elnätet. Den myndighet som är systemansvarig enligt 8 kap. 1 § ellagen, dvs. , undantas från kretsen av skattskyldiga. De nuvarande reglerna om skattskyldighet för den för vars räkning elektrisk kraft förs in till landet tas bort. I stället införs en ny regel om skattskyldighet för den som, utan att vara producent eller elnätsföretag, innehar ett elnät för vilket koncession inte meddelats och som via detta elnät för in elektrisk kraft till . Skyldigheten för producenter och elnätsföretag att betala energiskatt inträder dels vid egenförbrukning, dels när elektrisk kraft överförs till någon som inte är skattskyldig. För den som olagligt för in elektrisk kraft till ska skattskyldigheten inträda när kraften förs in. Skyldighet att betala energiskatt inträder inte för en skattskyldigs förbrukning av elektrisk kraft för vilken skattskyldighet tidigare inträtt. Skyldighet att betala energiskatt inträder inte när elektrisk kraft överförs till det elnät som innehas av den myndighet som är systemansvarig, dvs. överförs till det stamnät som ägs och förvaltas av . Därutöver görs vissa språkliga ändringar. De bestämmelser i lagen om skatt på energi och i skatteförfarandelagen som hänvisar till den upphävda lagen om program för energieffektivisering ändras så att bestämmelser som enbart reglerar förhållandet till den upphävda lagen tas bort, liksom hänvisningarna i övriga fall. Förslagen i avsnitt 6.13.3–6.13.11 i propositionen om nedsatt energiskatt på el genom avdrag eller återbetalning, frivillig skattskyldighet i vissa fall m.m., svenska stödordningar på elskatteområdet, stödmottagare, företag utan rätt till statligt stöd, skyldighet att lämna uppgifter, lägre energiskatt på el för större datacenter, nedsatt energiskatt på hushåll och tjänstesektor i vissa delar av norra och en följdändring i skatteförfarandelagen träder i kraft , medan övriga förslag i avsnitt 6.13 om skattskyldighet för nätinnehavare, om att undantas från skattskyldighet, om införsel av elektrisk kraft i vissa fall, om utformningen av reglerna för skattskyldighetens inträde och om en följdändring med anledning av att lagen om program för energieffektivisering upphört att gälla träder i kraft . För att ansökningar om godkännande som frivilligt skattskyldig ska kunna prövas inför träder bestämmelsen om godkännande av frivilligt skattskyldiga i kraft . Kommande skatteförändringar på energiområdet För att uppfylla ramöverenskommelsen som träffats på energiområdet bör följande förändringar i energibeskattningen göras: – Skatten på termisk effekt bör enligt regeringen fasas ut i två steg genom sänkningar av skattesatsen och . Vid det första tillfället bör skattesatsen sänkas till per megawatt och månad. bör skatten slopas helt. – Fastighetsskatten för vattenkraftverk bör sänkas i fyra steg till av taxeringsvärdet –2020. bör skattesatsen sänkas från till av taxeringsvärdet, bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet, bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet och bör skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet. – För att finansiera dessa skattesänkningar bör normalskattenivån för energiskatten på el höjas i två steg, och . Sammantaget bedöms höjningarna preliminärt behöva uppgå till , exklusive mervärdesskatt. En punktskatt på kemikalier i viss elektronik införs. Skatten konstrueras så att samtliga varor inom bestämda kategorier är skattepliktiga, men möjligheter till avdrag finns. Vilka varor som omfattas begränsas genom tulltaxans indelning i KN-nummer. Skatten tas ut med per kilogram för vitvaror och med per kilogram för övrig elektronik. Det maximala skattebeloppet är per vara. Skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Det ska finnas möjlighet till avdrag av skatten för den elektronik som inte innehåller additivt tillsatta föreningar av brom eller klor och av skatten för elektronik som dessutom inte innehåller additivt tillsatta föreningar av fosfor eller reaktivt tillsatta brom- eller klorföreningar. Vid bedömningen av rätten till avdrag beaktas föreningar som utgör en högre andel än 0,1 viktprocent av det homogena materialet i kretskort (exklusive dess komponenter) eller plastdelar som väger . Skattskyldig är den som yrkesmässigt tillverkar skattepliktiga varor i , yrkesmässigt låter föra in eller tar emot skattepliktiga varor från ett annat EU-land eller yrkesmässigt importerar skattepliktiga varor. Med yrkesmässigt avses att aktiviteten antingen utförs av en annan person än en enskild person, eller utförs av en enskild person och avser varor som inte är avsedda för dennes eller dennes familjs personliga bruk. Skattskyldigheten inträder för tillverkning, införsel, mottagande respektive import.