bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — Vidare kan jag konstatera att det 2006 skapades en ny typ av företagsform, s.k. aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (SVB). Företagsformen är tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, och reglerna syftar till att säkerställa att företagets vinst i huvudsak stannar kvar i företaget. Jag är av uppfattningen att anledningen till att det fortfarande inte finns särskilt många SVB-bolag är att det saknas stödstrukturer för denna typ av företag. Det är därför angeläget med en kunskapshöjning även denna företagsform, och regeringen bör således utreda möjligheten att främja tillkomsten av fler SVB-bolag. Även detta bör tillkännage för regeringen. Sammanfattningsvis förordar jag att bifaller motion 2015/16:3207 (KD) i här aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 – motiveringen (L) av (L). Liberalerna tillsammans med övriga allianspartier anser att byggs starkt genom att fler kommer i arbete. Välstånd, välfärd och sysselsättning i kan bara säkerställas genom ett starkt och dynamiskt näringsliv där företagsamhet och entreprenörskap både värderas högt och ger avkastning. Jobb skapas av företag, och merparten av dessa jobb skapas i små företag. Näringspolitiken har därför en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera sina företag. Under de senaste två mandatperioderna har de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrats, och regelbördan för företag har minskat. Det är nu även möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Ett fortsatt arbete och fler reformer krävs dock för att ska kunna behålla sin internationellt konkurrenskraftiga position. Jag anser att det ska löna sig att driva företag och våga investera. betyder fler jobb och tillväxt, vilket i förlängningen leder till ökade skatteintäkter, som i sin tur finansierar gemensamma välfärd. Villkoren för företag och entreprenörer behöver förbättras, så att fler arbetsgivare vågar anställa och expandera. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. Liberalerna har i alliansregeringen drivit på för att förbättra företagsklimatet i form av sänkt bolagsskatt, vilket gett bättre investeringsklimat. RUT- och ROT-avdragen har gjort svarta jobb vita och skapat utrymme för fler företag att växa och utvecklas. Regelbördan har minskat bl.a. genom avskaffad revisionsplikt för små företag och förenklade redovisningsregler. Det har även blivit billigare att anställa. Dessvärre kommer denna positiva utveckling att stanna av med regeringens politik, vilket får konsekvenser för jobb och företagande. Regeringen satsar på ett innovationsråd, en nyindustrialiseringsstrategi och en s.k. aktiv näringspolitik. Jag ställer mig frågade till hur verkningsfulla dessa insatser verkligen kommer att vara. Min uppfattning är att svenska företag behöver mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv i . Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som utmanas av regeringen. Även viktig infrastruktur är avgörande för svenskt företagande. Ett exportberoende land som bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. ställer det krav på att svenska företag kan möta konkurrensen på en global marknad. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag samt sänkta krav på aktiekapital är prioriterat. Därtill anger många företag finansiering som ett stort tillväxthinder. Ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion är en viktig del för att skapa goda förutsättningar för företag att växa. Med det sagda avstyrker jag samtliga aktuella motioner i här berörda delar. Kvinnors företagande, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 13. Det är självklart att det ska råda jämställdhet mellan kvinnor och män, och för ett jämställt samhälle är arbete en central hörnsten. har högst arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i EU, och aldrig förr har en så stor andel av kvinnorna i arbetat heltid. Jämställdheten gagnas av en politik som värnar om jobben och som stärker drivkrafterna för att arbeta. Alliansregeringen genomförde ett flertal åtgärder som konkret ökade jämställdheten och kvinnors företagande. Bland annat genomfördes jobbskatteavdraget, som gynnar kvinnor mer än män, RUT-avdraget och stora jämställdhetssatsningar –2014. Vidare införde alliansregeringen bättre möjligheter till karriär och löneutveckling inom läraryrket, som är ett av de mest kvinnodominerade yrkena, samt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, 2009. LOV har bidragit till att flera nya företag har vuxit fram och att kvinnors företagande inom välfärdssektorn har ökat. Därtill genomförde alliansregeringen –2014 flera riktade insatser för att främja kvinnors företagande, däribland ett ambassadörsprojekt för att synliggöra och stärka kvinnors företagande. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) anser vi att det är angeläget att fortsätta arbetet med att synliggöra och stärka möjligheterna för kvinnors företagande och slå vakt om de reformer som alliansregeringen genomfört, som har gett fler kvinnor möjlighet att starta eget eller arbeta till bättre villkor. Vidare anser vi att erfarenheter från bl.a. ambassadörsprojektet bör tillvaratas för att vidareutveckla liknande initiativ framöver. bör genom ett tillkännagivande tydliggöra detta för regeringen. Därmed tillstyrker vi motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) i denna del. Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 5, 2015/16:1155 av och (båda M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:1333 av m.fl. (M), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. I är fler män än kvinnor höginkomsttagare, styrelseordförande och styrelseledamöter, som de människor som väljer att driva företag får mer frihet och möjlighet att komma in i näringslivet. När det gäller de helstatliga bolagen jobbade alliansregeringen hårt och framgångsrikt för jämnare könsfördelning i styrelserna, och är andelen kvinnor . Det blev då tydligt att en förändring på detta område är möjlig, och är det enligt min mening viktigt att även de privata bolagen tar sitt ansvar. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2431 (C) anser jag att regeringen således bör arbeta för att stärka kvinnors möjligheter att starta och driva företag och att fler kvinnor genom ett jämställt samhälle når höga positioner i näringslivet. När ledningsgrupper och styrelser blir mer jämställda förändras maktstrukturerna i näringslivet även utanför styrelserummen. Vidare kan jag konstatera att kvinnor inte driver företag i samma utsträckning som män, att kvinnor inte satsar lika mycket pengar eller tid som män på sina företag och att kvinnor har svårare än män att få lån beviljade för sitt företagande. Detta leder till att kvinnors företag inte växer lika snabbt och mycket som mäns. Det är därför centralt att förutsättningarna för kvinnors företagande förbättras. Jag anser i enlighet med vad som anförs i motion 2015/16:2431 (C) att regeringen bör se över kriterierna för de generella företagsstöden för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Därmed tillstyrker jag motion 2015/16:2431 (C) i berörda delar och avstyrker övriga här behandlade motionsyrkanden. Riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22 samt 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 5, 2015/16:1155 av och (båda M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:1333 av m.fl. (M) och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. En av dagens stora utmaningar i samhället är att många unga och utrikes födda har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Svårigheterna för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden är större än möjligheterna att starta eget företag. Ett ökat företagande bland personer med utländsk bakgrund gynnar inte bara enskilda, utan bidrar även till ökad sysselsättning, förbättrade handelsrelationer med andra länder och ökad servicegrad i samhället. Jag anser att vid sidan av de generella förslagen för ett förbättrat företagsklimat finns behov av åtgärder för att underlätta företagande bland personer med utländsk bakgrund. Ett exempel på detta som finns i flera kommuner är företagslotsar. Lotsen är tänkt att vara ett stöd för företagare när det gäller att hitta riskvilligt kapital, få kunskap om de regler som gäller och lösa andra problem som kan dyka upp för den invandrade som startar och driver företag. I likhet med vad som framförs i motion 2015/16:3207 (KD) anser jag att regeringen bör främja lokala företagslotsar med inriktning på stöd för utlandsfödda företagare. En annan stor utmaning samhället står inför är att öka företagande bland kvinnor. positiv utveckling av ökat företagande bland kvinnor har det blivit tvärnit. För mig bekräftar denna trend att de reformer allianspartierna tillsammans genomförde, såsom införandet av lagen om valfrihetssystem (LOV) och , gynnat kvinnors företagande. som det också visar på att den nya regeringen tyvärr sprider osäkerhet bland dessa företagare och på så sätt kvävt förutsättningarna för nyföretagande i de traditionellt kvinnodominerade sektorerna. Att denna utvecklingstrend ska kunna vändas genom den politik som förs ser jag som svårt. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:3207 (KD) anser jag därför att regeringen bör ge i uppdrag att föreslå åtgärder för ökat företagande bland kvinnor. Vidare är det min uppfattning att, i likhet med vad som framförs i motion 2015/16:1994 (KD), regeringen bör ge i uppdrag att inom ramen för nuvarande anslagsram återuppta projektet med ambassadörer för kvinnors företagande. Därmed tillstyrker jag motionerna 2015/16:1994 (KD) och 2015/16:3207 (KD) i berörda delar och avstyrker övriga här behandlade motionsyrkanden. Socialt företagande, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:629 av m.fl. (S), 2015/16:1019 av och (båda S) yrkandena 2, 3 och 5 samt 2015/16:2194 av (S). Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara framgångsrika när det gäller att inkludera människor på arbetsmarknaden. Företagen skapar arbetsplatser där alla får möjlighet att arbeta utifrån sin egen förmåga. Personer som få andra arbetsgivare vågar anställa får anställning och meningsfull sysselsättning i dessa företag. Alliansregeringen lät 2010 , Kommuner och Landsting, Arbetsförmedlingen och genomföra en gemensam informationssatsning om arbetsintegrerande sociala företag. Syftet var att fler skulle upptäcka möjligheten att tillsammans med andra driva och starta företag efter devisen av ens förmåga. De offentliga arbetsgivarna skulle också få information om hur de kan stödja uppstart och utveckling av dessa företag. Trots detta upplever denna typ av företag fortfarande olika hinder. Det handlar om exempelvis brist på extern finansiering samt rådgivning vid uppstart om val av associationsform. Flera av dessa typer av företag finns inom vård- och omsorgssektorn. Det handlar då främst om s.k. idéburna företag, dvs. företag som drivs utan vinstintresse. Förutom nyssnämnda hinder upplever dessa företag det även som svårt att delta i de offentliga upphandlingar som sker inom detta område. I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:3207 (KD) anser jag, mot bakgrund av de ovan redovisade problemen, att regeringen bör etablera ett program för främjande och utveckling av arbetsintegrerande sociala företag. Därmed tillstyrks motion 2015/16:3207 (KD) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Företagens uppgiftslämnande, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2015/16:419 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:815 av och (båda S) yrkande 2. Alliansregeringen genomförde ett flertal insatser för att underlätta för landets företagare och sänkte företagens administrativa kostnader. Som representanter för allianspartierna anser vi det därför viktigt att nuvarande regering genomför det initiativ till ”En dörr in” för uppgiftslämning för företagen som alliansregeringen initierade och att regeringen utvecklar initiativet vidare. Regelkrångel, inte minst inom skatteområdet, är något som orsakar extra arbete för företagare och som hindrar tillväxt. ”En dörr in” är en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats, och uppgifterna slussas därefter till aktuell myndighet. Genomförandet av initiativet kommer påtagligt att minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet, dvs. att skapa värde och jobb. I likhet med vad som framförs i motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2455 (M), 2015/16:3018 (C) och 2015/16:3207 (KD) anser vi regeringen bör utveckla initiativet ”En dörr in” och införa en garanti för företag så att de bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna. Sammanfattningsvis tillstyrker vi de nyssnämnda motionerna i här berörda delar. Övriga motioner som behandlas i detta sammanhang anses inte ha samma inriktning och kan därför avstyrkas. Övriga insatser för regelförenkling, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:106 av (M) yrkande 1, 2015/16:224 av (M), 2015/16:225 av (M), 2015/16:275 av Finn (M), 2015/16:765 av (M), 2015/16:815 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2015/16:911 av (M) yrkande 2, 2015/16:1049 av (M), 2015/16:1163 av (M), 2015/16:1457 av (M) yrkande 5, 2015/16:1676 av Finn (M), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2632 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:3081 av (SD) yrkandena 2 och 3. Det är vår uppfattning att det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. Jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att de ska kunna fortsätta växa och anställa är att samhället inte har fler regler än nödvändigt och att de regler som finns är förutsägbara och tydliga. Alliansregeringen genomförde omfattande reformer för att underlätta för entreprenörer, men det finns fortfarande mer att göra, och vi vill därför fortsätta att sänka kostnader och lätta på regelbördan så att de svenska företagen klarar sig väl i den internationella konkurrensen och på så sätt bekämpa utanförskap och arbetslöshet. Vi delar således den inställning som framkommer i motion 2015/16:2701 (M) om att regelförenklingsarbetet måste fortsätta och möta företagarnas vardagliga behov. I likhet med vad som framförs i motion 2015/16:2448 (M) anser vi att ett viktigt led i att effektivisera och underlätta för företagare är att de statliga myndigheterna kontinuerligt arbetar för ett bättre företagsklimat. Vi anser att det bör undersökas om alla myndigheter kan sätta mål för de vanligaste förekommande handläggningstiderna och löpande redovisa sin måluppfyllnad på sin webbplats. Vidare bör få i uppdrag att mäta och kartlägga den tid företag ägnar åt skatteadministration och att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Därtill bör det även göras en översyn av resursanvändningen inom statliga myndigheter och andra statliga organ som ska främja näringslivsutveckling, Målsättningen bör vara att minska andelen resurser som används till administration och öka andelen resurser som används till verkliga, näringslivsfrämjande åtgärder. Vi anser även att frågan om att ersätta de offentliga aktörerna med privata för utförandet av de näringslivsfrämjande åtgärderna bör utredas. Svenska företags konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i står sig gentemot andra länder. Inom ramen för EU blir och svenska företag föremål för en lång rad lagar och regler. Men det är sedan hur dessa genomförs som får direkta följder för svenska företags konkurrenskraft. Vi instämmer således i vad som vidare anförs i motion 2015/16:2448 (M) om att regeringen bör göra en översyn om möjligheten till att införa ett system för hantering inför genomförande av ett EU-direktiv där en miniminivå kan anges. Det är vår uppfattning att om regeringen eller en myndighet avser att gå längre än miniminivån bör detta motiveras särskilt. Vi ser även att en sådan översyn bör beakta om det är lämpligt att införa dessa utgångspunkter i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Vi anser också att det i svenska myndigheters konsekvensbeskrivningar av genomförandet av EU-direktiv som rör näringsverksamhet tydligt bör redovisas hur införandet av dessa regler påverkar de svenska företagens internationella konkurrenskraft. Därtill bör regeringen se över möjligheten till att jämföra länders skatter, regler och kostnader inom respektive bransch. Detta skulle kunna vara ett viktigt verktyg i det fortsatta arbetet för att ska kunna ligga i världstoppen när det gäller företagsamhet och konkurrensvillkor. Vi vill i likhet med vad som också framhålls i den nämnda motionen införa ytterligare regelförenklingar för nya entreprenörer och mindre företag så att fler vågar ta steget ut i företagandet. Vi anser bl.a. att trösklarna för människor att starta aktiebolag bör sänkas genom att kravet på aktiekapital halveras från till . Vidare bör regeringen utreda förutsättningarna för fler företag att undantas från kravet på revisionsplikt. Dessutom bör s.k. mikroföretag kunna undantas från en del administration så att företagarna kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt än på administration. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2015/16:2448 (M) och 2015/16:2701 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övriga insatser för regelförenkling, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3081 av (SD) yrkande 3 och 2015/16:106 av (M) yrkande 1, 2015/16:224 av (M), 2015/16:225 av (M), 2015/16:275 av Finn (M), 2015/16:765 av (M), 2015/16:815 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2015/16:911 av (M) yrkande 2, 2015/16:1049 av (M), 2015/16:1163 av (M), 2015/16:1457 av (M) yrkande 5, 2015/16:1676 av Finn (M), 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 4, 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2015/16:2632 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:3081 av (SD) yrkande 2. Det är vår uppfattning att företagens administrativa börda i vissa avseenden är orimligt stor och därför bör minska. Det kan t.ex. handla om dubbelregleringar i lagstiftningen, onödig detaljreglering och administrativa krav från myndigheter där myndigheterna egentligen behöver samordna sig bättre i sina kontakter med enskilda företag. Därför stöder vi också ambitionerna kring införandet av Uppgiftslämnarservice och initiativet ”En dörr in” som innebär att företag ska kunna lämna in de flesta uppgifter som myndigheterna kräver och på ett ställe. I likhet med vad som framhålls i motion 2015/16:3081 (SD) anser vi att processen med att ta fram nya regler som påverkar småföretagare behöver förändras för att säkerställa att kommande regler inte skadar mer än de gör nytta. Vi anser att i samband med att nya regler tillkommer bör det göras beräkningar av vad förslaget innebär för företagens finansiella, materiella och administrativa kostnader. Ett enhetligt regelverk för konsekvensanalyser bör likaså införas för att kunna se vilka effekter de nya reglerna får. När en ny regel ska införas bör de berörda parterna även få ta del av processen för att se över vilka alternativa möjligheter som finns. Onödiga regler som skadar företagandet i mer än de gör nytta kan på detta sätt undvikas i ett tidigt skede. Slutligen är det också centralt att de beslutade reglerna följs upp för att se om de uppfyller sitt syfte och vilka konsekvenser reglerna faktiskt fick. Med hänvisning till det anförda förordar vi att bifaller motion 2015/16:3081 (SD) i denna del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övriga insatser för regelförenkling, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:3018 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:106 av (M) yrkande 1, 2015/16:224 av (M), 2015/16:225 av (M), 2015/16:275 av Finn (M), 2015/16:765 av (M), 2015/16:815 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2015/16:911 av (M) yrkande 2, 2015/16:1049 av (M), 2015/16:1163 av (M), 2015/16:1457 av (M) yrkande 5, 2015/16:1676 av Finn (M), 2015/16:2448 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2015/16:2632 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3081 av (SD) yrkandena 2 och 3. Jag anser att företagare ska kunna fokusera på att få sin verksamhet att utvecklas och växa, i stället för att behöva lägga tid på den administrativa börda som komplicerade regler skapar. Det är min uppfattning att det finns ett flertal regler som är onödigt krångliga, vilket tar orimligt mycket tid från företagaren. Detta kostar pengar, både för företagaren och för samhället. Alliansregeringen minskade i regeringsställning företagens administrativa kostnader, men det finns fortfarande åtskilligt kvar att göra. Bland annat anser jag att nya regler ska introduceras enligt principen ”En regel in – en regel ut” – allt detta för att den sammanlagda regelbördan inte ska öka även när nya regler introduceras. I likhet med vad som framförs i motion 2015/16:2368 (C) anser jag att regelkrånglet så långt det är möjligt bör minskas för alla typer av företagsamhet, men framför allt för små- och mikroföretagen. Detta är ett arbete som måste bedrivas fortlöpande och även innefatta samordning av myndigheternas arbete för att så långt som möjligt minimera dubbelarbete. Vidare bör mikroföretag i uppstartsfasen kunna få kraftigt förenklade regler för att minska sin administrativa börda. Jag anser således att regelbördan för mikro- och småföretag kraftigt bör minskas.