bet · H301SoU6 · 2016-03-14 00:00:00 — Flertalet åtgärder rör kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. till fördelningen av ekonomiska medel och åtgärdernas målgrupper har barn och unga varit en prioriterad målgrupp. till antalet åtgärder har många åtgärder riktats till hälso- och sjukvården. Myndigheten för vårdanalys uppdrag överlämnade sitt betänkande Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) . Ansvar för missbruksvården var en av de frågor som behandlades i betänkandet. Regeringen har härefter gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp hur många överenskommelser landstingen har ingått med kommunerna om samarbetet om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel samt innehållet i dessa överenskommelser (myndighetens regleringsbrev ). Utgångspunkten i uppföljningen kan enligt regeringsuppdraget vara relevanta delar ur det stödmaterial som Kommuner och Landsting har arbetat fram (Checklista för god kvalitet och ökad tillgänglighet i missbruks- och beroendevården) samt de kvalitetsområden som används inom öppna jämförelser. Det är enligt regeringen särskilt angeläget att myndigheten följer upp om brukarrepresentanter får möjlighet att vara delaktiga i utformningen av överenskommelserna. Information om och i så fall hur andra myndigheter och organisationer omfattas av överenskommelsen bör även följas upp samt orsaker till varför inte alla landsting har tecknat överenskommelser. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har också påbörjat en pilotstudie som ska belysa missbruks- och beroendevården utifrån ett patient-, brukar- och närståendeperspektiv. Pilotstudien är en del av myndighetens breddade uppdrag att också analysera verksamheter och förhållanden inom område. Fokus för pilotstudien är att identifiera vilka resultat inom missbruks- och beroendevården som är särskilt viktiga för patienter, brukare och deras närstående, och i vilken mån nationella, regionala och lokala uppföljningar täcker de områden som patienter och brukare tycker är viktiga. Med projektet vill Vårdanalys bidra till en brukarorienterad missbruks- och beroendevård och till att stärka förutsättningarna för och hälso- och sjukvården att lära sig och utvecklas av att följa upp resultatet av sina insatser. Pilotstudiens resultat kommer att redovisas . När det gäller könsskillnader i missbruks- och beroendevården har regeringen också gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppdraget att genomföra en förstudie för att analysera om det finns omotiverade skillnader mellan kvinnor och män, flickor och pojkar vid bemötande, bedömning och insatser på område (enligt myndighetens regleringsbrev ). Myndigheten ska även belysa förutsättningarna att följa upp och analysera omotiverade skillnader för särskilda grupper, t.ex. äldre personer, personer med funktionsnedsättning eller personer med utomnordiskt ursprung. Inom ramen för detta uppdrag kommer området missbruk att belysas. samlade uppföljning av ANDT-politiken ansvarar för en samlad uppföljning av alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) genom att • samordna, utveckla och förvalta ett uppföljningssystem med indikatorer bestående av data från , andra myndigheter och organisationer • tillhandahålla ett verktyg, Indikatorlabbet, för att tillgängliggöra och visualisera data på webbplatsen • publicera beskrivningar och analyser av utvecklingen inom ANDT. Enligt regleringsbrev ska myndigheten stödja utvecklingen av ett långsiktigt hållbart kunskapsbaserat preventivt arbete inom ANDT-området. Uppdraget kan omfatta att stödja tillämpning av redan kända och verkningsfulla metoder och arbetssätt som behöver spridas geografiskt eller till fler grupper, att utveckla nya metoder och arbetssätt, att generera ny kunskap samt att sprida erfarenheter av framgångsrikt och väl dokumenterat arbete. Uppdraget ska redovisas . ansvarar för och tillhandahåller bl.a. hem för vård av missbrukare (LVM-hem) enligt LVM. Av styrelsens verksamhetsplan framgår att antalet planerade platser fastställts till 1 088 jämfört med 1 004 föregående år. Totalt har ungdomsvården 50 fler planerade platser jämfört med föregående år, och inom missbruksvården har sammanlagt 34 platser tillkommit. nationella riktlinjer om vård och stöd vid missbruk och beroende gav ut nya reviderade riktlinjer om vård och stöd vid missbruk och beroende. I dessa ger rekommendationer om vård och stöd vid missbruk och beroende. De omfattar följande områden: bedömningsinstrument, medicinska test, läkemedelsbehandling, psykologisk och psykosocial behandling, psykosociala stödinsatser, behandling vid samsjuklighet och behandling av ungdomar med alkohol- eller narkotikaproblem. Syftet med riktlinjerna är att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område samt att vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården och . Riktlinjerna riktar sig i första hand till beslutsfattare inom hälso- och sjukvården och , såsom politiker, chefstjänstemän och verksamhets- och enhetschefer. stärka kvaliteten i hem för vård eller boende (HVB) för personer med missbruks- och beroendeproblem har på uppdrag av regeringen tagit fram ett underlag i syfte att stärka kvaliteten i hem för vård eller boende (HVB) som bedriver frivillig vård och behandling för personer med missbruks- och beroendeproblem. Utgångspunkten för uppdraget var de brister i innehållet i HVB-verksamheten som pekade på i sitt slutbetänkande Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35). Uppdraget redovisas i rapporten stärka kvaliteten i hem för vård eller boende (HVB) för personer med missbruks- eller beroendeproblem. Rapporten innehåller en sammanställning av vad som kan anses vara god vård och omsorg i HVB-hemmen samt slutsatser och förslag för att stärka kvaliteten inom verksamhetsområdet. De områden som tas upp i rapporten är kompetens, uppföljning, krav på kvalitet och säkerhet, information om hälso- och sjukvård och egenvård, behov av långsiktiga vård- och behandlingsinsatser samt kartläggning och analys av vårdlandskapet. Av rapporten framgår att avser att ta fram en vägledning för att stödja professionens arbete med hela vårdkedjan för personer med missbruk och beroende. Det framgår vidare att avser att göra en kartläggning och analys av behovet och tillgången till vård och behandling för denna grupp. Utskottet behandlade i sitt betänkande 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor ett antal motionsyrkanden om missbruksvård. Utskottet utgick från att regeringen noggrant följer utvecklingen när det gäller samordningen mellan kommuner och landsting och ansåg inte att något initiativ behövdes med anledning av motionsyrkanden om säker och tillgänglig behandling av missbrukare (bet. s. 53 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottet (beslut ). Utskottet konstaterar att ansvaret för missbruksvården var en av de frågor som behandlade i sitt betänkande Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35). Genom de ändringar som härefter gjordes i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och socialtjänstlagen (2001:453) infördes en skyldighet för landsting och kommuner att ingå gemensamma överenskommelser om samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel. Syftet med ändringarna var att stärka samverkan mellan landsting och kommuner för att bättre tillgodose behovet av vård, stöd och behandling för målgruppen. Utskottet konstaterar vidare att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i uppdrag att göra ytterligare uppföljningar när det gäller att tydliggöra ansvaret för effektivare vård. Enligt uppgifter från kommer att göra en kartläggning av hur vårdlandskapet ser ut i . Resultaten av dessa arbeten kommer därefter att användas av för att göra en analys av om lagändringarna om överenskommelser mellan huvudmännen som trädde i kraft gjort skillnad. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2015/16:375 (V) yrkande 10, 2015/16:2430 (C) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:3327 (SD) yrkande 1 får anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av en motion om indraget försörjningsstöd för missbrukare. Motion 2015/16:2868 (SD) yrkande 2 avstyrks. När det gäller frågan om kvalitetssäkring av HVB-hem noterar utskottet att redovisat rapporten stärka kvaliteten i hem för vård eller boende (HVB) för personer med missbruks- eller beroendeproblem. Utskottet noterar vidare att på olika sätt kommer att fortsätta sitt arbete med dessa frågor. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motion 2015/16:375 (V) yrkande 5 avstyrks. När det gäller könsskillnader i missbruks- och beroendevården konstaterar utskottet att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i uppdrag att genomföra en förstudie för att analysera om det finns omotiverade skillnader mellan kvinnor och män, flickor och pojkar vid bemötande, bedömning och insatser på område. Inom ramen för detta arbete kommer området missbruk att belysas. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motionerna 2015/16:959 (V) yrkande 15 och 2015/16:375 (V) yrkande 7 avstyrks. Utskottet noterar med tillfredsställelse att (Sis) planerar för fler platser än föregående år. Utskottet har fått veta att regeringen, som är medveten om den ansträngda situationen inom Sis, håller en kontinuerlig dialog med Sis för att lösa situationen. Utskottet utgår från att regeringen vidtar de åtgärder som behövs. Motion 2015/16:2485 (M) yrkande 8 får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottet anser inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av ett förslag om en översyn av reglerna för tvångsvård inom vård och omsorg. Motion 2015/16:1276 (M) avstyrks. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av ett förslag om att se över möjligheterna att göra i till ett nationellt . Motion 2015/16:375 (V) yrkande 2 avstyrks. Socialtjänst – förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandet 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Översyn av socialtjänstlagen, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:842 av m.fl. (S), 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2687 av (KD) yrkande 1 och 2015/16:2430 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi anser att socialtjänstlagen är i behov av en total översyn. Socialtjänstlagen ska vara en tydlig ramlag, men efter många omfattande förändringar har den blivit svåröverskådlig och detaljstyrande. Dessutom saknar den ett tydligt användarperspektiv. Därför anser vi att det behövs en översyn av socialtjänstlagen med syftet att den åter ska bli en tydlig och överskådlig ramlag. Dessutom bör det skapas en tydligare och bättre arbetsfördelning mellan politik och profession inom . Regeringen bör utreda detta och återkomma med förslag. Översyn av socialtjänstlagen, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2430 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2015/16:842 av m.fl. (S), 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2687 av (KD) yrkande 1. Jag anser att väntetiderna inom missbruksvården är otillfredsställande. Samhällets uppdrag ska vara att ge stöd och hjälp när människor är som mest motiverade och det måste bli möjligt för människor att få hjälp snabbare genom en enklare process. Jag anser därför att socialtjänstlagen bör ses över utifrån hur det kan bli möjligt att snabbare erbjuda missbruksbehandling genom förenklade biståndsbedömningar. Regeringen bör tillsätta en utredning. Kompetens och kvalitet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1092 av (M) och 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkandena 4, 19 och 22 samt 2015/16:1176 av (M), 2015/16:2150 av m.fl. (S) och 2015/16:2687 av (KD) yrkandena 3, 5 och 6. Det finns tydliga kvalitetsbrister inom och det är oklart vem som bär ansvaret i olika avseenden när det gäller myndighetsutövning gentemot barn och unga. Det finns vidare ett stort behov av nyrekrytering av personal liksom av att behålla den som är erfaren och kompetent. Vi anser att det bör ges förutsättningar för höjd kvalitet genom en tydligare ansvarsfördelning och att det behövs en långsiktig strategi för personalförsörjning och kompetenslyft i . Regeringen bör låta utreda allt detta. Samordning m.m., punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2306 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 5. I vissa geografiskt definierade områden växer ett nytt utanförskap fram. Utrikes födda med svag utbildning drabbas särskilt hårt när det är svårt att få arbete. De sociala och ekonomiska problemen är komplexa och kräver många olika insatser, bl.a. från . En väl fungerande skola och fler i arbete är också viktigt för att förebygga och långsiktigt motverka risken för att samhället glider isär. Regeringen bör se till att ge förutsättningar för samordning och effektivitet i insatserna som behövs för att bryta det nya utanförskapet. Vissa ungdomsmiljöer innebär risker och det finns ett behov av fler vuxna närvarande. Tyvärr är det alltför ofta först när det finns skäl för polisingripande som problem uppmärksammas. Vi anser därför att det bör finnas fler socialarbetare ute på fältet för att möta ungdomar som riskerar att hamna snett. Om man ingriper tidigt spar det mänskligt lidande och resurser på lång sikt. Regeringen bör återkomma med förslag. Tillsyn, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2482 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2015/16:2876 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att arbetet med att utveckla tillsyn och uppföljning inom måste stärkas kontinuerligt. Detta kan ske exempelvis genom tydliga följdåtgärder vid upprepade försummelser och allvarliga brister i omsorgsverksamheten när det gäller kvalitet och tillgänglighet. Dessutom bör Inspektionen för vård och omsorg få ett utökat uppdrag när det gäller tillsynen och uppföljningen för att stärka kvaliteten i omsorgsverksamheten. Regeringen bör se över allt detta och återkomma till med förslag. Stärkt egenkontroll, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 13. Vi delar uppfattningen att egenkontrollen är av stor betydelse när det gäller att säkra kvaliteten i en verksamhet. Av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt ledningsarbete framgår att den som bedriver socialtjänst ska utöva egenkontroll samt att sådan ska ske med den frekvens och i den omfattning som krävs för att den som bedriver socialtjänst ska kunna säkra verksamhetens kvalitet. beskriver hur man tillämpar föreskrifterna och kan ge stöd för omsorgsgivarna när man upprättar ett ledningssystem och i det systematiska arbetet med att förbättra en verksamhets kvalitet. Något initiativ när det gäller att utveckla ett system för att stärka egenkontrollen i såväl offentliga som privata verksamheter som bedriver socialtjänst är inte nödvändigt. Anmälningsskyldighet, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2336 av m.fl. (M) yrkande 6. Enligt socialtjänstlagen är myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom och anställda hos sådana myndigheter skyldiga att till socialnämnden anmäla uppgifter som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns behov av stöd och skydd. Enligt (2012) anmäls bara en liten andel fall till socialnämnden där barn misstänks fara illa. Det krävs en utvärdering för att klargöra varför sådana brister uppstår och vilka åtgärder som behöver vidtas för att alla misstankar om brott ska anmälas. Regeringen bör se över frågan. Bistånd, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3101 av (SD) yrkande 3 och 2015/16:1457 av (M) yrkande 3 och 2015/16:3052 av m.fl. (C) yrkande 1. Vi anser att den som saknar arbete skulle kunna få göra samhällstjänst. Det skulle ge den enskilde arbetslivserfarenhet, höja hans eller hennes kvalifikationer och minska den psykiska ohälsa som är förknippad med arbetslöshet. En sådan sysselsättning skulle vara ett slags villkorad praktik. Regeringen bör utreda frågan och återkomma med förslag. Bistånd, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3052 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2015/16:1457 av (M) yrkande 3 och 2015/16:3101 av (SD) yrkande 3. Jag anser att socialtjänstlagen bör förtydligas för att lyfta fram kommunernas skyldighet att erbjuda stöd med inriktning mot reguljär arbetsmarknad åt personer med psykisk funktionsnedsättning eller psykisk ohälsa samt personer som uppbär försörjningsstöd. De modeller som finns för att stötta personer med komplexa behov bygger alla på principen om en huvudman som fungerar som en dörr in för individen till myndigheter och multiprofessionella insatser samt en aktiv matchning mot näringslivet. Regeringen bör utreda frågan. Hemlöshet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:369 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2015/16:623 av m.fl. (S) och 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 17. Jag anser att bostad är en social rättighet och att alla människor ska ges likvärdiga möjligheter att leva i goda bostäder i bra miljöer till rimliga kostnader. Allas rätt till en egen bostad borde vara självklar i . En av hemlöshetssamordnarens slutsatser var att regeringen bör ta ett nationellt ansvar eftersom det saknas en nationellt antagen plan för hur arbetet mot hemlöshet ska bedrivas och samordnas. Regeringen bör ta fram en nationell handlingsplan med en nollvision för hemlösheten. Jag anser att den sekundära bostadsmarknaden med sociala kontrakt inte ska tillåtas att öka år . Därför bör regeringen återkomma till med förslag som innebär att människor efter en rimlig tid ska få ta över kontraktet och på så sätt få ett självständigt boende. Slutligen anser jag att ekonomiskt bistånd bör godkännas som inkomst på bostadsmarknaden. Regeringen bör ta initiativ till detta. Anhörigstöd, punkt 9 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1804 av Per Ramhorn (SD) och 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:3325 av m.fl. (V) yrkande 3. Anhörigstöd är viktigt både för anhöriga och för samhället i stort. För anhöriga handlar det om att få stöd och känna uppskattning för de insatser de gör för en närstående, men det handlar också om den anhöriges behov av vila och att kunna hantera vardagen på bästa möjliga sätt. Vi konstaterar att anhörigstödet kan se olika ut beroende på kommun. Det är naturligtvis positivt att det finns så pass mycket hjälp som erbjuds. Det problem som vi däremot ser är att alla varianter och skillnader mellan kommuner kan uppfattas som både otydliga och krångliga. Vi noterar att i sin rapport till personer som vårdar eller stödjer närstående visar på slående skillnader mellan kommuner vad gäller om kommunen har utvecklat och dokumenterat strategier i måldokument eller verksamhetsplaner för tillämpningen av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen. Mot denna bakgrund samt det faktum att lagen skrevs om 2009 och att det , , fortfarande inte har utformats en enhetlig möjlighet och likvärdiga möjligheter till stöd mellan kommunerna, menar vi att regeringen bör utreda och forma ett mer likvärdigt ramverk så att samma möjligheter till anhörigstöd finns oavsett kommun. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Anhörigstöd, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:3325 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:1804 av Per Ramhorn (SD). Missbruk drabbar inte bara den enskilde utan också anhöriga som lämnas utan adekvat information, stöd och hjälp. Det gäller speciellt barn och ungdomar. Jag anser att anhöriga måste kunna involveras i större utsträckning och få möjlighet att vara delaktiga, såvida det inte sker på bekostnad av den missbrukandes integritet. Anhörigas rättigheter behöver stärkas varför lagstiftningen bör ses över. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Stöd till brottsoffer, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:792 av m.fl. (V) yrkande 5. Jag konstaterar att det inte finns något tydligt nationellt ansvar för brottsofferjourerna. Genom bestämmelser i socialtjänstlagen (SoL) är ansvaret i huvudsak delegerat till kommunerna och socialnämnderna, som därmed har det yttersta ansvaret för att brottsoffer och deras anhöriga får stöd. SoL uppställer dock ett s.k. ska-krav på kommunerna endast när det gäller kvinnor som utsatts för våld eller andra övergrepp av närstående samt barn som utsatts för brott eller bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående. Detta innebär enligt min mening att möjligheten till hjälp och stöd kraftigt påverkas av de lokala prioriteringar som görs och att fungerande verksamheter inte finns tillgängliga över hela landet. För att förtydliga socialnämndens ansvar för alla brottsoffer anser jag att regeringen bör överväga att förtydliga bestämmelsen 5 kap. 11 § första stycket i socialtjänstlagen, så att formuleringen ”verka för” ersätts med ett ska-krav. Regeringen bör utreda detta och återkomma till med förslag. Våld i nära relationer, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:748 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt