bet · H301SfU15 · 2016-03-22 00:00:00 — Vad avser barn så saknar dessa rätt att företräda sig själva i ett ärende om uppehållstillstånd och det är barnets ställföreträdare, normalt vårdnadshavare, som förutsätts företräda barnet. Ett problem är emellertid att om inte identiteten kan styrkas kan inte heller ställföreträdarskapet bestämmas. Detta har lett till att barns ansökningar om uppehållstillstånd har avvisats. Av i migrationsärenden framgår dock att numera, med grund i en dom från Migrationsöverdomstolen (MIG 2012:1), gör en generösare prövning. En bedömning görs av huruvida uppgifterna i barnets ansökan samt utredning och de uppgifter som finns i anknytningspersonens ärende är samstämmiga. Kommer det fram att barnet och föräldern (anknytningspersonen) lämnat samstämmiga uppgifter om familjemedlemmar, levnadsförhållanden och anknytningspersonens flykt från hemlandet så presumeras att den påstådda föräldern är behörig att föra barnets talan, om inte något annat framkommer under handläggningen. Först om utredningen skulle visa att en påstådd förälder inte är förälder blir det aktuellt att avvisa ansökan på grund av avsaknad av legal ställföreträdare. Utskottet finner mot denna bakgrund inte något skäl att nu göra ett tillkännagivande till regeringen om att ansökan om uppehållstillstånd som anhörig ska kunna lämnas i eller om att ytterligare underlätta barns ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Motionerna 2015/16:3048 (C) yrkande 16, 2015/16:83 (V) yrkandena 4 och 5 och 2015/16:867 (S) avstyrks därför. Utskottet kan konstatera att personer som ingår i en s.k. kärnfamilj har en principiell rätt att få uppehållstillstånd. För övriga anhöriga ställs emellertid högre krav för familjeåterförening. Antingen krävs att det fanns en hushållsgemenskap och ett beroendeförhållande mellan släktingarna redan i hemlandet eller att det finns synnerliga skäl för uppehållstillstånd. Ett exempel på synnerliga skäl är när en förälder som inte ingått i det härvarande vuxna barnets hushållsgemenskap vill förenas med barnet i . Hänsyn ska då tas till förälderns ålder, boendeförhållanden, försörjningsmöjligheter och omständigheter av humanitär art. Ett visst utrymme finns således för att bevilja föräldrar med vuxna barn i eller syskon uppehållstillstånd. Även föräldrar som ska utöva umgänge med sitt barn i kan ges uppehållstillstånd. Vidare finns en särskild tillståndsgrund för utlänningar som är föräldrar till och vårdnadshavare för barn och som sammanbor med ett barn som är bosatt i . En förälder eller vårdnadshavare kan vidare i undantagsfall beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning till barn i med stöd av synnerliga skäl. gäller ett försörjningskrav vid anhöriginvandring. Redan när försörjningskravet infördes framhöll utskottet att kravet inte får leda till orimliga konsekvenser för barnfamiljer. Statistik från visar att försörjningskravet prövades i 135 ärenden . 107 ansökningar avslogs medan 18 ansökningar bifölls. Utskottet fortsätter att följa frågan, men finner inte något skäl för att nu göra ett tillkännagivande om försörjningskrav eller ytterligare vidgade möjligheter för anhöriga att beviljas uppehållstillstånd. Utskottet motsätter sig yrkandena om särskilda åtgärder för att försvåra för anhöriga att återförenas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:3241 (M) yrkande 11, 2015/16:1878 (M), 2015/16:3126 (SD) yrkandena 30 och 31, 2015/16:2813 (SD) yrkande 22, 2015/16:3095 (SD) yrkande 47, 2015/16:2795 (SD), 2015/16:3099 (SD) yrkande 19, 2015/16:3048 (C) yrkande 15, 2015/16:368 (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2567 (KD) yrkandena 27 och 28 och 2015/16:557 (S). Det är utskottets uppfattning att var och en fritt ska kunna välja med vem han eller hon ingår äktenskap eller inleder ett samboförhållande och att valet ska accepteras av alla myndigheter och rättsvårdande instanser. Utskottet konstaterar dock att frågan om erkännande av samkönade äktenskap och samboförhållanden inom EU inte regleras på gemenskapsnivå utan på nationell nivå. Utskottet förutsätter att regeringen generellt i EU-sammanhang verkar för acceptans av samkönade äktenskap. Utskottet avstyrker motion 2015/16:2206 (S) yrkande 3. anger i sin årsredovisning att den genomsnittliga handläggningstiden från ansökan till beslut i ett anknytningsärende uppgick . var den genomsnittliga handläggningstiden . Utskottet anser att denna utveckling är olycklig. Regeringen har i regleringsbrevet för uppställt som mål att digitalisering av verksamheten ska ske för att öka effektiviteten och att digitaliseringen ska medföra betydande produktivitetsökningar . Utskottet menar att detta arbete bör avvaktas och anser därmed att det saknas skäl för att nu göra ett tillkännagivande om kortare handläggningstider. Utskottet avstyrker således motion 2015/16:3048 (C) yrkande 17. När det gäller frågan om humanitära viseringar för anhöriga i konfliktområden utgår utskottet från att merparten av dessa anhöriga själva torde ha skyddsskäl. Utskottet noterar att regeringen har beslutat att en särskild utredare ska, utifrån ett brett angreppssätt, analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU, t.ex. genom att utfärda viseringar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att utredningen bör avvaktas och avstyrker därför motion 2015/16:3048 (C) yrkande 18. När uppehållstillstånd beviljas på grund av en nyetablerad relation så ska vid det första beslutstillfället uppehållstillståndet vara tidsbegränsat, såvida inte makarna eller samborna sammanbott utomlands eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Vid prövningen av uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska särskilt beaktas om det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatt för våld och kränkning i förhållandet och om det därför kan finnas skäl att avslå en ansökan. Utskottet kan konstatera att utreder anknytningspersonens tidigare äktenskap eller samboförhållanden och om han eller hon har dömts för brott. För vissa typer av brottslighet, t.ex. våldsbrott mot närstående, kvinnofridskränkning, sexualbrott och barnpornografibrott, görs en slagning i polisens misstanke- och belastningsregister. I betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) konstateras att ett skäl för den s.k. tvåårsregeln var att den medger en generös tillståndsprövning vid det första beslutstillfället. Utredningen ansåg dock att det vore bättre om tyngdpunkten i seriositetsprövningen i stället läggs vid första prövningstillfället. Utredningen ansåg bl.a. att lagstiftningens utformning borde utredas vidare, att kontrollen av anknytningspersonen borde skärpas och att informationsinsatser borde göras. Beredning pågår i . När ett förhållande legat till grund för ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får som huvudregel fortsatt tillstånd ges endast om förhållandet består. Om det görs sannolikt att förhållandet brutits på grund av våld eller kränkning kan dock fortsatt uppehållstillstånd ges av den anledningen. I departementspromemorian Fortsatt uppehållstillstånd vid brusten anknytning på grund av våld eller allvarlig kränkning – En kartläggning av tillämpningen (Ds 2014:38) kartläggs tillämpningen av bestämmelsen om fortsatt uppehållstillstånd på grund av våld eller kränkning. Kartläggningen visar att –2013 prövades bestämmelsen i mellan 47 och 80 ärenden . Andelen bifallsbeslut enligt bestämmelsen eller annan bestämmelse uppgick till 2013, 2012, 2010. Utskottet konstaterar att efter tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU8, rskr. 2005/06:190) om en översyn av tillämpningen av bestämmelsen om fortsatt uppehållstillstånd när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning, har utskottet påtalat angelägenheten av att lagstiftningen är utformad så att den ger ett skydd för kvinnor och barn (senast i bet. 2014/15:SfU12). Utskottet anser att det är viktigt att dessa ärenden om fortsatt uppehållstillstånd ges särskild uppmärksamhet. Utskottet anser dock att resultatet av beredningen av såväl betänkandet som promemorian bör avvaktas. Av regeringens skrivelse 2014/15:75 framgår vidare att rapporterar statistik om tillämpningen till regeringen och att uppehållstillstånd beviljas i en majoritet av ärendena samt att verket getts i uppdrag att genom svenska utlandsmyndigheter informera sökandena om reglerna om uppskjuten invandringsprövning. Enligt utskottets mening saknas det därmed anledning att nu föreslå ett tillkännagivande om ordningen med uppskjuten invandringsprövning och fortsatt uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:2317 (M), 2015/16:2431 (C) yrkande 23, 2015/16:3048 (C) yrkande 19, 2015/16:1378 (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:959 (V) yrkande 18, 2015/16:2567 (KD) yrkande 29 och 2015/16:2192 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetsmarknadsprövning, bindande arbetserbjudanden och kontroller, handläggningstid, EU-blåkort samt sanktioner och straff. Jämför reservationerna 12 (M), 13 (C), 14 (KD), 15 (M, C, L, KD), 16 (SD), 17 (C), 18 (M), 19 (C), 20 (SD), 21 (C) och 22 (KD). En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska enligt 2 kap. 7 § UtlL ha arbetstillstånd. Kravet gäller dock inte för medborgare i de nordiska länderna, för den som har uppehållsrätt eller för den som har permanent uppehållstillstånd (2 kap. 8 § UtlL). Andra kategorier som är undantagna från kravet är bl.a. medborgare i , tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och deras familjemedlemmar, studerande, forskare, asylsökande som beviljats undantag från kravet på arbetstillstånd och personer som ska arbeta enbart i inom vissa yrkeskategorier. Enligt 6 kap. 2 § UtlL får arbetstillstånd ges till en utlänning som erbjudits anställning, om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig samt lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Vidare krävs att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Om anställningen och vistelsen i är ska utlänningen förutom arbetstillstånd även ha uppehållstillstånd, som beviljas som arbetstillståndet med stöd av 5 kap. 10 § UtlL. Arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 a § UtlL inte ges än och inte avse än anställningstiden. Den sammanlagda tillståndstiden får inte vara längre än . Om det finns särskilda skäl kan tillstånd dock beviljas för som längst . Arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. ska tillståndet knytas endast till ett visst slag av arbete (6 kap. 2 a § tredje stycket UtlL). En utlänning som har haft uppehållstillstånd för arbete i sammanlagt får beviljas permanent uppehållstillstånd (5 kap. 5 § UtlL). En utlänning som vill ha arbetstillstånd ska enligt 6 kap. 4 § UtlL ha ansökt om och beviljats sådant tillstånd före inresan i . Flera undantag finns, bl.a. för EU-medborgare. Utöver bestämmelserna i 6 kap. UtlL kan tillstånd för att arbeta beviljas enligt 5 kap. 15 a § UtlL. Där anges att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning vars ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut, om utlänningen vistas i och har en anställning som uppfyller de krav som anges i 6 kap. 2 § första stycket UtlL och avser en tidsperiod om från ansökningstillfället. Ansökan ska ha kommit in senast efter det att beslutet att avslå ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande har vunnit laga kraft. Den som har haft arbetstillstånd och som sedan anställningen upphört men inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om ett nytt arbetstillstånd behöver enligt 5 kap. 3 § UtlF inte ha ett sådant tillstånd för tiden till dess ansökan har avgjorts. Inte heller vid en ansökan om förlängning av arbetstillstånd behövs det ett sådant tillstånd . Den s.k. myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde när arbetskraftsinvandringsreformen genomfördes . Arbetsgivarens bedömning av behovet av arbetskraft är nu utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd. Arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 § andra stycket UtlL ges endast om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Arbetsgivaren måste bl.a. ha utannonserat tjänsten i och inom EU/EES samt under minst innan en person anställs, och prövar om dessa krav uppfylls. Arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL ges till en utlänning som erbjudits en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och anställningsvillkoren inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket/branschen. Enligt 6 kap. 6 a § UtlF får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillstånd enligt den bestämmelsen är uppfyllda . Enligt 6 kap. 6 b § UtlF ska en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning och uppgifterna ska lämnas på heder och samvete. Uppehållstillstånd för att söka arbete, starta företag m.m. Av 5 kap. 2 § första stycket 6 UtlF framgår att undantag från kravet på arbetstillstånd gäller för utlänningar som beviljats uppehållstillstånd för högskolestudier enligt 4 kap. 5 § UtlL. Enligt 4 kap. 5 a § UtlF får en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för studier i beviljas uppehållstillstånd för av efter slutförd högskoleutbildning om utbildningen avser studier motsvarande minst två terminer utlänningen har för avsikt att söka arbete eller därmed jämförbar förberedande aktivitet i eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här utlänningen har sin försörjning och sin återresa tryggad utlänningen har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i utlänningen inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa. Enligt 5 kap. 5 § första stycket UtlL får permanent uppehållstillstånd beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för arbete eller EU-blåkort utfärdat av , eller uppehållstillstånd för studier som avser utbildning på forskarnivå (dvs. doktorandstudier, även forskare omfattas). Utländska forskare som ska arbeta i är undantagna från kravet på arbetstillstånd (5 kap. 2 § första stycket 3 UtlF). Undantag gäller även då forskaren beviljats uppehållstillstånd för forskning för än (5 kap. 2 § första stycket 11 UtlF). Om kraven är uppfyllda kan en utlänning beviljas visering för besök hos en potentiell arbetsgivare. Om anställning därefter erbjuds kan ansökan om arbetstillstånd beviljas trots att utlänningen befinner sig i . Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att bedriva näringsverksamhet. För uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Migrationsöverdomstolen har i ett vägledande avgörande (MIG 2008:24) yttrat följande. För att uppehållstillstånd ska kunna beviljas en egenföretagare så måste företagsplanerna vara realistiska, vilket betyder att utlänningen måste ha reell förmåga att driva den aktuella verksamheten. För att företagsplanerna ska anses som realistiska måste sökanden visa att han eller hon dels kan försörja sig på inkomsterna från näringsverksamheten, dels har ett verkligt och bestämmande inflytande över företagets verksamhet. Vidare måste sökandens försörjning vara tryggad och det krävs då att utlänningen redan vid ankomsten till uppvisar egna medel att leva av under i vart fall . I 4 kap. 21 b § UtlF anges att ett ärende om uppehållstillstånd för arbete ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in men att tiden får förlängas om det finns särskilda skäl eller om ansökan behöver kompletteras. Sökanden ska underrättas om en förlängning. Grundläggande bestämmelser om EU-blåkort finns i det s.k. blåkortsdirektivet, vars bestämmelser införts i bl.a. 6 a kap. UtlL. Enligt 6 a kap. 1 § första stycket UtlL ska, om inte annat följer av 2 eller 3 §, en utlänning som erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad anställning (EU-blåkort) om lönen är minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i (lönetröskeln) lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen utlänningen kan visa att han eller hon har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller från inresan i rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. Enligt 6 a kap. 1 § andra stycket UtlL ska en anställning anses vara högkvalificerad om den förutsätter att utlänningen har relevant och särskild kompetens för den i form av slutförda studier som motsvarar 180 högskolepoäng eller yrkeserfarenhet inom det yrke eller den bransch som anställningen avser. Om den högkvalificerade anställningen avser ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i (6 a kap. 1 § tredje stycket UtlL). Vissa kategorier ska inte beviljas EU-blåkort. Detta gäller bl.a. EES-medborgare, den som ansökt om uppehållstillstånd för forskning och har forskningsavtal samt den som utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet (6 a kap. 2 och 3 §§ UtlL). Enligt 6 a kap. 5 och 6 §§ ska EU-blåkort gälla för högst , men tiden kan förlängas. Den sammanlagda tillståndstiden för EU-blåkort får inte överstiga . kan permanent uppehållstillstånd beviljas. I 6 a kap. 7 § anges att ett EU-blåkort ska knytas till en viss anställning och avse ett visst slag av arbete men därefter endast avse ett visst slag av arbete. Om anställningen upphör så får utlänningen vistas i för att söka ny anställning. Enligt 8 § ska den som vill byta anställning eller till annat slags arbete inom tvåårsperioden ansöka om nytt EU-blåkort. Enligt 6 a kap. 9 § UtlL råder anmälningsskyldighet när anställningen upphör eller den avtalade lönen inte längre når upp till lönetröskeln. En familjemedlem till en utlänning med EU-blåkort har enligt 6 a kap. 10 § UtlL rätt till uppehållstillstånd. I 6 a kap. 12 § UtlL anges att EU-blåkort ska återkallas om vissa förutsättningar föreligger, t.ex. om EU-blåkortet förvärvats på bedrägligt sätt eller utlänningen varit arbetslös . EU:s s.k. sanktionsdirektiv, som innehåller minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt, har genomförts i svensk rätt, bl.a. genom ändringar i utlänningslagen. Enligt 20 kap. 12 § första stycket UtlL ska en fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd betala en särskild avgift om utlänningen inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd (undantag finns dock). Enligt andra stycket ska arbetsgivare kontrollera utlänningens rätt att vistas i , kopiera handling som utvisar sådan rätt samt underrätta behörig myndighet om anställningen. Den som har en utlänning anställd som saknar rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd döms enligt 20 kap. 5 § UtlL till böter eller till fängelse i högst . Enligt lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i , har en anställd rätt till lön för utfört arbete. Lagen gäller enligt 1 § när en arbetsgivare, som inte har vidtagit sådana kontrollåtgärder som avses i 20 kap. 12 § andra stycket UtlL har en utlänning anställd i som inte har rätt att vistas här. Av 4 och 5 §§ framgår att en utlänning som har utfört arbete under sådana förhållanden som avses i 1 § har rätt till lön och annan ersättning från sin arbetsgivare. En fysisk eller juridisk person som är uppdragsgivare eller uppdragsgivare i tidigare led åt en arbetsgivare som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i ska enligt 20 kap. 12 a § första stycket UtlL i vissa fall betala en särskild avgift. Den som har haft en utlänning som saknar arbetstillstånd anställd kan enligt 20 kap. 15 § UtlL under högst fråntas rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut. Återbetalningsskyldighet kan inträda. Enligt 10 kap. 1 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling ska en upphandlande myndighet utesluta en leverantör från att delta i en offentlig upphandling om myndigheten får kännedom om att leverantören enligt en lagakraftvunnen dom är dömd för brott som innefattar bl.a. bestickning, penningtvätt och vissa former av bedrägeri eller deltar i en kriminell organisation. Enligt 10 kap. 2 § får en leverantör uteslutas från att delta i en upphandling exempelvis om leverantören dömts för brott avseende yrkesutövningen eller gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen. Enligt 5 kap. 15 § UtlL kan ett tillfälligt uppehållstillstånd beviljas en utlänning bl.a. om det behövs för att en förundersökning eller en huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Tillståndet kan förlängas. I kommittémotion 2015/16:1953 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs ett tillkännagivande om att arbetskraftsinvandringsreformen bör vårdas utifrån sitt grundsyfte, dvs. att arbetsgivare utifrån behov kan rekrytera anställda från hela världen, att människor tillåts skapa bättre förutsättningar för sig själva som de bidrar till det gemensamma och en väg för att klara kompetensförsörjningen för framtiden och till att svara upp mot de demografiska utmaningar vi står inför. Motionärerna anför att enligt den svenska modellen förfogar arbetstagaren och arbetsgivaren över sitt avtal, och att den nuvarande lagstiftningen på området är adekvat. Vidare anförs att det är fel väg att gå att göra arbetserbjudanden bindande men att det måste säkerställas att myndigheterna har rätt verktyg för att motverka missbruk. Även i motion 2015/16:1703 av (M) begärs ett tillkännagivande om att arbetskraftsinvandringsreformen bör vårdas, vidareutvecklas och följas upp utifrån sitt grundsyfte. I kommittémotion 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ska ha goda villkor för arbetskraftsinvandring för att tillgodose företagens behov av kompetent arbetskraft. Motionärerna anför att all världens länder konkurrerar om att attrahera nya talanger och då är det viktigt att ha konkurrenskraftiga och förutsägbara villkor. I motion 2015/16:2636 av i (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om invandring av kvalificerad arbetskraft. Motionären anför att möjligheterna bör ses över att införa ett system likt det danska Greencard Scheme, enligt vilket poäng ges baserat på utbildningsnivå, språkkunskap, arbetslivserfarenhet och ålder. Poängen grundar rätt till uppehållstillstånd för den period som poängen motsvarar. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att betona vikten av arbetskraftsinvandring för tillväxt, kompetensförsörjning och en bättre fungerande arbetsmarknad. Arbetskraftsinvandring utgör enligt motionärerna dessutom en säker väg till . I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att ta bort kravet på att en arbetskraftsinvandrare ska ha samma arbetsgivare och samma yrke . Motionärerna anför att detta skulle ge människor makt över sin situation, en chans att ta nya steg i karriären och möjlighet att välja bort oseriösa arbetsgivare. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att värna och utveckla den nuvarande lagstiftningen kring arbetskraftsinvandring och att ta ställning mot alla former av arbetsmarknadsprövning.