bet · H401SfU2 · 2016-12-08 00:00:00 — Med det anförda tillstyrker utskottet proposition 2015/16:1 punkterna 1 och 2 och avstyrker motionerna 2016/17:2351 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2935 (SD), 2016/17:3451 (C), 2016/17:3488 (L) och 2016/17:3303 (KD) yrkandena 4 och 8. Garantipension och bostadstillägg till pensionärer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utredning om garantipensionärernas ekonomiska situation samt om en höjning av garantipensionen och bostadstillägget till pensionärer. Jämför reservation 1 (C). Garantipensionen är en del av det grundskydd som utgör ett komplement för män och kvinnor med en låg inkomstgrundad pension. Förmånen, som finansieras med allmänna skattemedel och följer konsumentprisindex, är bosättningsbaserad. För full pension krävs att man varit bosatt i . uppgår full garantipension till per person och månad för den som är gift och för den som är ogift. Man kan som tidigast få garantipension . Garantipension regleras huvudsakligen i 66 och 67 kap. socialförsäkringsbalken. Bostadstillägg till pensionärer är en annan del av grundskyddet. Förmånen riktar sig till pensionärer med låga inkomster som har små marginaler när hyran är betald. I likhet med garantipensionen är bostadstillägget inkomstprövat. Bostadstillägg för den som har fyllt betalas ut av bostadskostnaden upp till ett tak som uppgår till för den som är ogift och för den som är gift. Därutöver lämnas ett tillägg på för ogifta och för gifta. Förmånen börjar reduceras vid inkomster som överstiger ett visst fribelopp, som uppgår till för den som är ogift och för den som är gift. Personer som har bostadstillägg kan även få särskilt bostadstillägg till pensionärer som betalas ut automatiskt om man uppfyller villkoren. De båda förmånerna regleras i första hand i 100–103 kap. socialförsäkringsbalken. Mellan och andra länder gäller bilaterala socialförsäkringsavtal som syftar till att samordna delar av socialförsäkringen för personer som rör sig mellan länderna. Avtalen innehåller bestämmelser om bl.a. rätt till export av vissa förmåner, dvs. en möjlighet att ta med förmåner till det andra landet. I regel omfattar dessa överenskommelser inte skattefinansierade (icke avgifts-finansierade) förmåner som garantipension. Mellan och finns det en konvention om social trygghet, vilken följdes av en tilläggs-konvention 2004. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att höja pensionen för de pensionärer som enbart har garantipension eller låg inkomstpension. Motionärerna framhåller att många pensionärer ofta har svårt att betala för grundläggande behov, t.ex. mat och bostad. I motion 2016/17:3364 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över garantipensionärernas situation med syfte att de ska klara sig ekonomiskt utan hjälp av andra trygghetssystem samt att köpkraften stadigt ska vara på samma nivå som . Det borde enligt motionären vara en självklarhet att man med garantipension ska kunna klara sig själv och kunna betala sina utgifter. I motion 2016/17:900 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över behovet av att upprätta avtal med andra länder om att garantipension ska få medföras till tidigare hemland. Bland annat pensionärer med turkisk bakgrund kan av ekonomiska skäl inte flytta tillbaka till det tidigare hemlandet. I motion 2016/17:739 av (M) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en förutsättningslös utredning om bostadstillägget till pensionärer i syfte att följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än . En höjning av taket, som inte har ändrats , bör kunna öka möjligheterna för äldre med låga inkomster att flytta till eller bo kvar i en bostad med god tillgänglighet. I motion 2016/17:1985 av (C) begärs ett tillkännagivande om att utreda skillnaderna mellan nettot för garantipensionärer och dem som arbetat hela livet (och har inkomstpension), och om en höjning bör göras för dem som arbetat. Även frågan om höjd kapitalgräns för att få bostadstillägg bör utredas. av arbete får många endast något högre nettopension än en garantipensionär som har bostadstillägg och aldrig har arbetat. Den som äger en sommarstuga och därför inte får bostadstillägg får dessutom ett lägre netto än garantipensionären. Fribeloppet på 100 000 för förmögenhet bör därför höjas till , anser motionären. I motion 2016/17:1145 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att taket i bostadstillägget bör ses över. Enligt motionärerna är det nuvarande taket för lågt och bör därför höjas till . Bostadstillägget är en inkomstprövad förmån som lämnas till pensionärer som har små marginaler när hyran är betald. Det når därför de ålderspensionärer som har de minsta ekonomiska resurserna, ofta kvinnor med garantipension. För dem som får bostadstillägg är förmånen av stor betydelse för att upprätthålla en rimlig ekonomisk standard, och bostadstillägget bidrar starkt till att minska andelen pensionärer med en låg ekonomisk standard. Utskottet ser därför positivt på den höjning av bostadstillägget som gäller . Även ålderspensionärer som har särskilt bostadstillägg respektive äldreförsörjningsstöd omfattas av höjningen. Som redan nämnts ser utskottet inte något skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen om ytterligare en höjning av bostadstillägget. som bostadstillägget har en god fördelningsprofil är regelverket kring förmånen både komplicerat, svårt att förstå och dyrt att administrera. Av det skälet har en översyn gjorts av en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen har analyserat systemets konstruktion, träffsäkerhet och möjligheter till förbättringar. Utskottet förutsätter att frågan nu bereds inom och anser att resultatet av denna beredning bör inväntas. Den nämnda höjningen av bostadstillägget gynnar de mest ekonomiskt utsatta pensionärerna, dvs. ofta kvinnor med garantipension. Utskottet finner därför inte något skäl för att nu göra ett tillkännagivande till regeringen om en höjning av garantipensionen. Vad gäller mörkertalet inom bostadstillägget noterar utskottet att har uppmärksammat frågan och bedriver ett informationsarbete. I regleringsbrevet , liksom i föregående års regleringsbrev, anges att myndigheten ska verka för att personer som är berättigade till bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd men inte har kunskap om förmånerna ska få ökad kunskap om dem. Utskottet ser positivt på att fortsätter med sina insatser för att öka informationen om bl.a. bostadstillägget och därmed minska mörkertalet. Som nämnts ovan finns det mellan och en konvention om social trygghet, vilken följdes av en tilläggskonvention 2004. Varken konventionen eller svensk lagstiftning ger stöd för att exportera svenska garantipensioner till personer som är bosatta i t.ex. . Utskottet noterar i detta sammanhang att ett arbete har bedrivits på EU-nivå för att samordna sociala trygghetssystem i förhållande till länder utanför unionen. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2971 (C) yrkande 20, 2016/17:739 (M), 2016/17:1985 (C), 2016/17:3364 (KD), 2016/17:900 (S) och 2016/17:1145 (S). Fördelning av pension mellan makar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördelning av pensionsrätt för inkomst- respektive premiepension mellan makar, sambor eller föräldrar. Jämför reservationerna 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). Den inkomstgrundade ålderspensionen intjänas individuellt. Pensionssystemet bygger på livsinkomstprincipen som innebär att det är den enskildes samlade livsinkomst som styr den framtida pensionen. Faktorer som arbetslivets längd och antalet arbetade timmar får följaktligen betydelse. Även om pensionssystemet således är baserat på livsinkomsten görs i vissa fall avsteg från denna princip. Två exempel på detta är dels pensionsrätt för studier, dels pensionsrätt för barnår som ges till föräldrar t.o.m. det år barnet då fyller tre eller , beroende på när barnet fyller år. I dessa situationer kompenseras den enskilde för inkomstbortfallet. Pensionsrätt är de pengar som avsätts till den allmänna pensionen. För makar finns enligt 61 kap. socialförsäkringsbalken en möjlighet att överföra pensionsrätt för premiepension. Överföringen innebär att hela den pen-sionsrätt för premiepension som har fastställts för en försäkrad kan föras över till hans eller hennes make (gäller även den som ingått registrerat partnerskap enligt den numera upphävda partnerskapslagen). Anmälan om överföring av pensionsrätt för premiepension ska göras av makarna gemensamt, och den gäller tills vidare om inget annat anges. I samband med överföringen minskas beloppet , dvs. mottagaren får av beloppet. Bakgrunden till avdraget är att merparten av överföringarna går från män till kvinnor och att kvinnor förväntas leva längre än män. I motion 2016/17:257 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över regelverket för delning av intjänad pension vid skilsmässa. Enligt har makar försörjningsplikt mot varandra, och egendom som förvärvats under äktenskapet betraktas som gemensam. Detsamma borde enligt motionären gälla även en större del av intjänad pension. I motion 2016/17:2485 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur många som skulle kunna tänka sig att använda sig av en förenklad möjlighet att föra över pensionsrätter, hur valet och ansökan enklast kan utformas och vad det skulle kosta att införa ett sådant system. I motion 2016/17:2565 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att kvinnor som är hemma och tar hand om egna barn som är yngre än ska få pensionstillskott under dessa år som ger dem samma pensionsuppbyggnad som en sjuksköterska med normallön. Enligt motionärerna skulle detta gynna barnafödandet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att föräldrar som bor ihop ska dela på intjänade pensionspoäng under de år mamman är hemma med barn . Förslaget är en konsekvens av att mannen tar sina intjänade pensionspoäng med sig när förhållandet tar slut. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:2971 yrkande 22 ett tillkännagivande om att pensionsrätter bör delas rakt av mellan föräldrarna under småbarnsåren när den obetalda arbetsbelastningen är extra ojämn. m.fl. (KD) begär i partimotion 2016/17:3304 yrkande 14 ett tillkännagivande om att premiepension automatiskt ska delas lika mellan de föräldrar som har barn som inte fyllt och att de som vill frångå denna regel aktivt ska begära detta. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension. I kommittémotion 2016/17:3303 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan de föräldrar som har barn som inte fyllt . I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att slopa avdraget som görs vid överföring av premiepension. I kommittémotion 2016/17:3346 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att slopa arvsvinsten, dvs. avdraget som görs vid överföring av premiepensionsrätt. Kvinnor har av olika skäl i genomsnitt lägre livsinkomst än män. En konsekvens av detta är att de ofta har lägre pensioner än män. Pensionsgruppen inledde en särskild granskning av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv. Granskningen, som görs inom ramen för den pågående pensionsöversynen, ska analysera nio delområden med fokus på vilken effekt de har på pensionerna för kvinnor och män och även ta fram förslag som leder till jämställda pensioner. Två av delområdena avser delad pensionsrätt och överföring av premiepensionsrätt mellan makar. När det gäller delad pensionsrätt överensstämmer granskningen med vad tillkännagav för regeringen om fördelning av pension mellan makar i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2014/15:SfU2, rskr. 2014/15:47). Utskottet ansåg då att det inom ramen för pensionsöverenskommelsen borde utredas om mer av den intjänade pensionen går att fördela lika mellan makar. redovisades granskningen i departementspromemorian Jämställda pensioner? (Ds 2016:19). I promemorian anges bl.a. att eftersom skillnaderna i pension mellan kvinnor och män bedöms vara stora kan givetvis reglerna om delad pensionsrätt utvidgas och göras mer generösa, men varje sådan förändring har också en baksida. Fler pensionsrättigheter skulle kunna delas eller överföringsreglerna för premiepensionsrätt skulle kunna konstrueras annorlunda så att de blev generösare eller mer tvingande. Detta skulle ha en utjämnande effekt. Det bör dock vägas mot att sådana förändringar i förlängningen kan riskera bakslag på jämställdhetsområdet eftersom det minskar incitamenten för den maken som har lägst förvärvsinkomst (oftast kvinnan) att trygga den egna pensionen genom eget förvärvsarbete. Alternativet att dela inkomstpensionen skulle också ha en utjämnande effekt men enligt promemorian innebära ett avsteg från livsinkomstprincipen, som är grundläggande för pensionssystemet. Enligt regeringen kommer det fortsatta arbetet med att åstadkomma mer jämställda pensioner att inriktas mot möjliga åtgärder som kan bidra till att minska pensionsgapet mellan kvinnor och män. Frågan om fördelning av pensionsrättigheter är således föremål för överväganden inom ramen för den pågående pensionsöversynen. Utskottet anser att det finns anledning att invänta resultatet av översynen innan eventuella åtgärder vidtas. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:257 (M), 2016/17:2485 (SD), 2016/17:2565 (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2971 (C) yrkande 22, 2016/17:3304 (KD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3303 (KD) yrkandena 6 och 7 och 2016/17:3346 (KD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. minskat risktagande inom AP7 Såfa, om en översyn av följsamhetsindex och om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att skapa ett stabilt pensionssystem. Jämför reservationerna 5 (C), 6 (V) och 7 (KD). I motion 2016/17:2981 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om att se över ersättningsnivåerna för de människor som har de lägsta pensionerna. De flesta som lever under EU:s fattigdomsgräns är enligt motionärerna kvinnor. I motion 2016/17:3062 av (C) begärs ett tillkännagivande om att synkronisera pensionssystemen i . Personer som bor och verkar i flera nordiska länder kan få lägre pension till följd av bristande synkronisering. m.fl. (V) begär i partimotion 2016/17:2470 yrkande 1 ett tillkännagivande om att pensionssystemet bör vara uppbyggt på principerna om en solidarisk finansiering och förutsägbarhet och att det ska gå att leva på pensionen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det bör utredas hur det går att åtgärda underfinansieringen på både kort och lång sikt. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet. Om avgiften hade tillförts inkomstpensionssystemet redan från början hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att systemet med en inbyggd broms bör avskaffas. Den s.k. bromsen skulle bara slå till i extremfall men har redan aktiverats . I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppdrag att skapa ett stabilt, förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. I kommittémotion 2016/17:3303 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet. Enligt motionärerna behövs det flera åtgärder och reformer som stärker de äldres ekonomiska ställning. En viktig grund är pensionsreformen. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv. Motionärerna anser att gränserna för uttag av inkomstpension, tidigast uttag av garantipension och äldreförsörjningsstöd bör ses över. Vidare bör rätten att kvarstå i anställning höjas till . I motion 2016/17:2733 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att beakta de mest utsatta grupperna i översynen av framtidens pensionssystem. Ingen pensionär borde ha en pension under EU:s fattigdomsgräns. I motion 2016/17:631 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över möjligheten till ytterligare åtgärder för att förbättra pensionärernas ekonomiska situation. Det är enligt motionärerna inte värdigt att pensionärer lever under fattigdomsgränsen. I motion 2016/17:2215 av (S) begärs ett tillkännagivande om äldre med låga pensioner. Det är inte värdigt vårt land att över 200 000 personer lever under EU:s fattigdomsgräns. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:2971 yrkande 23 ett tillkännagivande om att se över följsamhetsindex. De med de lägsta pensionerna, oftast kvinnorna, påverkas till stor del av detta index. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ge , i samverkan med berörda parter som mödravården och , ett informationsuppdrag om livsinkomst och pension riktat till föräldrar. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att förbättra informationen om livsinkomst och pension, speciellt riktat mot företagare, genom ett uppdrag till i samverkan med berörda parter. I motion 2016/17:547 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att göra konstnärsstipendier pensionsgrundande. För att konstnärer inte ska få lägre pension bör enligt motionären arbetsstipendier till konstnärer behandlas på samma sätt som . I motion 2016/17:2316 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att risksäkra AP7 Såfa. Högriskfonder bör enligt motionären undvikas för grupper som avstår från att göra ett aktivt val. I motion 2016/17:1179 av (C) begärs ett tillkännagivande om att rabattavtalet bör skrotas för att göra premiepensionssystemet enklare och tydligare och att det i stället sätts ett maxtak för vad en fond på fondtorget får kosta. I motion 2016/17:3061 av (C) begärs ett tillkännagivande om att bedöma underliggande risk i PPM-systemet. Det finns enligt motionären fonder som investerar i investmentbolag, vilket leder till lägre risk och lägre avgifter. Dessa får emellertid inte en chans i premiepensionssystemet. Det är av stort värde för de försäkrade att pensionssystemet är tryggt, förut-sägbart och långsiktigt. Pensionsöverenskommelsen bör värnas för att säker-ställa att pensionssystemet vilar på en stabil grund. Det förhållandet att pen-sionssystemet regleras i lag innebär att samtliga riksdagspartier kommer att få ta ställning till eventuella förslag till förändringar av systemet. genomför Pensionsgruppen en översyn av både inkomst- och premiepensionssystemen. Ett antal områden har identifierats där gruppen ser ett behov av att göra justeringar. Arbetet med åtgärder som förlänger arbetslivet och en särskild granskning av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv pågår. Översynen av premiepensionssystemet fortsätter också med utgångspunkt i en reformering inom ramen för nuvarande fondtorg och möjligheten att göra ett eget val. De förändringar som utreds av Pensionsgruppen berör inte de grundläggande principerna i pensionssystemet. Att behålla dessa är enligt utskottets mening av stor betydelse för långsiktigheten i pensionssystemet. lämnade i sitt slutbetänkande (SOU 2013:25) ett förslag om att införa en riktålder för när man ska gå i pension. Riktåldern ska följa medellivslängden. Förslaget innebär att 61-årsgränsen för tidigaste uttag av ålderspension höjs till i ett första steg och därefter till , att 65-årsgränsen för garantipension och sjukersättning höjs till , att den s.k. LAS-åldern och att 55-årsgränsen för att börja ta ut tjänstepensioner och privata pensioner höjs till . Utskottet anser att en grundläggande förutsättning för ett hållbart pensionssystem är ett arbetsliv som matchar en allt längre levnadstid och konstaterar att frågor om höjda åldersgränser och åtgärder som gör det möjligt att arbeta längre bereds inom . Eftersom det är frågor som berör hela samhället ska arbetet så långt det är möjligt bedrivas i dialog med arbetsmarknadens parter. En sådan dialog fördes enligt regeringen . premiepensionsutredning har presenterat utredningsbetänkandet Fokus premiepension (SOU 2016:61). Betänkandet är på remiss till . I betänkandet föreslås bl.a. att tre olika förvaltningsmodeller ska erbjudas spararna : Egen portfölj, Färdiga riskportföljer och Förvalsalternativet. Förvalsalternativet är det alternativ som försäkringsgivaren (staten) erbjuder för i första hand de pensionssparare som inte vill eller kan sätta samman och löpande förvalta en Egen portfölj. Utredningen föreslår att nya pensionssparare direkt placeras i Förvalsalternativet som förvaltas av Sjunde AP-fonden (AP7) och att pensionsspararen får information om möjligheten att flytta fondmedlen till någon av de andra förvaltningsmodellerna. När det gäller befintliga pensionssparare som har valt Egen portfölj eller Färdiga riskportföljer föreslås att det ska införas regelbundna utvärderingsval . I samband med detta ska pensionsspararen få information om olika valmöjligheter. Den som inte anmäler sitt val inom föreskriven tid ska få hela sitt premiepensionskapital överfört till Förvalsalternativet. Enligt utskottets mening innebär Pensionsgruppens uppdrag en omfattande genomlysning av pensionssystemet och dess utvecklingsmöjligheter. Det betyder att flertalet frågor som tas upp i motionerna är föremål för överväganden inom . Med hänsyn till detta anser utskottet att gruppens fortsatta arbete bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3303 (KD) yrkande 2, 2016/17:2470 (V) yrkandena 1–5, 2016/17:2971 (C) yrkande 23, 2016/17:2316 (SD), 2016/17:1179 (C) och 2016/17:3061 (C). Som redan nämnts redovisades den särskilda granskningen av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv i departementspromemorian Jämställda pensioner? (Ds 2016:19). Av promemorian kan bl.a. utläsas att hela den allmänna pensionen och dess tillhörande förmåner genererar ett inkomstgap mellan kvinnor och män som uppgår till och som när tjänstepensionen läggs till ökar till . Enligt budgetpropositionen har den allmänna pensionen efter skatt ökat realt för alla inkomstnivåer. De med lägst pensioner har haft den procentuellt sett bästa ekonomiska utvecklingen och har fått en real förbättring . Den absoluta fattigdomen bland kvinnor och män är enligt regeringen mycket låg. Risken för relativ fattigdom (låg ekonomisk standard) är dock högre och har ökat . Både nivån och ökningen är störst för ensamstående äldre kvinnor. Utskottet beklagar att risken för relativ fattigdom har ökat och att detta i första hand har drabbat ensamstående kvinnor. Utskottet är emellertid förvissat om att regeringen kommer att vidta de åtgärder som är möjliga för att minska inkomstgapet mellan kvinnor och män. Utskottet förutsätter att åtgärder även vidtas som förbättrar för alla pensionärer med låg ekonomisk standard. Höjningen av bostadstillägget till pensionärer från är ett bra exempel på en åtgärd som starkt bidrar till att minska andelen pensionärer med låg ekonomisk standard. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2981 (C), 2016/17:3303 (KD) yrkande 1, 2016/17:2733 (S), 2016/17:631 (S) yrkande 2 och 2016/17:2215 (S). Ett delmål för utgiftsområdet är att kvinnors och mäns kunskap om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka. Detta återges också som ett av mål i regleringsbrevet . Av budgetpropositionen framgår att har tilldelats extra medel (–2017) för ett utökat konsumentuppdrag som syftar till att göra det enklare för pensionssparare och pensionärer att fatta medvetna beslut i pensionsfrågor. Enligt regeringen bedriver ett gott arbete med informationsgivning för att fler ska få en samlad bild över sin pension och förstå vad som kan påverka den. I vilken grad informationsgivningen leder till ökade kunskaper eller på annat sätt förbättrade förutsättningar är enligt regeringen svårt att bedöma. har därför inlett ett arbete med i syfte att utveckla indikatorer för att på ett bättre sätt kunna följa utvecklingen av målen.