bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 2. För att ska ta sin del av det globala ansvaret för att begränsa den globala uppvärmningen till krävs att våra utsläpp av växthusgaser är nära noll . har en vision om att nettoutsläppen av växthusgaser ska upphöra till 2050. Men visionen baserar sig på att man kan inkludera koldioxidupptag i våra skogar (kolsänkor) och köpa utsläppsrätter. anser att har ett historiskt ansvar som industriland att lämna fossilberoendet genom inhemska åtgärder och utan att kompensera för utsläpp genom kolsänkor och utsläppskrediter. bör därför anta följande klimatmål till 2050: Till 2050 ska de totala utsläppen av växthusgaser i vara nära noll utan kompensation genom kolsänkor och utsläppskrediter. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. framtida klimatmål m.m., punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:852 av (S), 2015/16:1585 av m.fl. (MP), 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050. Vi behöver därför intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå dessa klimatmål. För att nå målet om fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2050 behövs fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppfyllelse av klimatmålet , punkt 13 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Skrivelsen innehåller en otydlig ambition om att en större del av utsläppsminskningsmålet av växthusgaser ska uppnås genom nationella åtgärder. Vad gäller detta vill vi poängtera att den nuvarande målformuleringen beslutats av och att eventuella ändringar av målet sålunda måste underställas . I skrivelsen framgår det inte heller hur stor andel av de uppskattade koldioxidekvivalenter som regeringens ambition omfattar. Inte heller preciserar regeringen vilka eventuella åtgärder som krävs för att genomföra den i sammanhanget omfattande minskningen på en period , än mindre eventuella konsekvenser för statsbudgeten, eller kostnader för företag och hushåll av dessa åtgärder. Sammantaget blir det därför omöjligt att bedöma vad regeringens s.k. ambition innebär, hur den ska nås och konsekvenserna av detta. Regeringen bör precisera detta och återkomma till om man har för avsikt att ändra målformuleringen. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Styrmedel m.m., punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 4. arbetar för att kostnadseffektiva styrmedel med beräknad klimatnytta ska vara en självklar del i klimatpolitiken. Koldioxidskatten är ett bra exempel på ett effektivt styrmedel som låter förorenarna betala och som gett goda resultat. Vi ska fortsätta att använda koldioxidskatten och andra ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och annan negativ miljöpåverkan. måste koldioxidskatten och andra ekonomiska styrmedel användas klokt för att inte slå hårt mot t.ex. landsbygden eller leda till andra allvarliga negativa konsekvenser såsom koldioxidläckage. menar att det inte bara behövs piska för att minska utsläppen, utan även morot. Därför har vi i vår budgetmotion bl.a. förstärkt supermiljöbilspremien som varit mycket populär sedan vi i regeringsposition införde denna. Skattepengarna bör användas effektivt på alla områden. De åtgärder som sätts in ska vara kostnadseffektiva. har visat att det går att förena sjunkande utsläpp med en stark ekonomisk tillväxt. En ambitiös svensk klimatpolitik måste ha snabbt sjunkande utsläpp i kombination med en stark ekonomisk utveckling som en självklar utgångspunkt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Styrmedel m.m., punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. I rapporten och ledarskap, som togs fram inom ramen för Expertgruppen för miljöstudier av professor från , klargörs det att höga koldioxidskatter leder fram till ökade utsläpp i andra länder. För att minska utsläppen måste ökat fokus ligga på forskning och teknisk utveckling snarare än generella skattehöjningar för att minska utsläppen inom gränser. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Styrmedel m.m., punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen att förorenaren ska betala. Liberalerna vill driva på miljöanpassningen genom generella regelverk och ekonomiska styrmedel. Staten ska vara neutral mellan energislagen. Centralt för en effektiv klimatpolitik är principen om ett pris på koldioxid. Generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat men reformerat utsläppshandelssystem inom EU är viktiga styrmedel. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utfasning av fossila subventioner, punkt 15 (M, V) av (M), (M), (M), (V) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 8. Enligt den internationella valutafonden, IMF, subventionerar världen fossila bränslen för . Det beror till stor del på stor användning av kolkraft som energikälla. Om vi konsumenter i världens länder börjar betala för de fossila bränslenas verkliga pris, skulle de globala utsläppen av koldioxid minska med , enligt IMF:s beräkningar. Vi vill därför ta krafttag i det internationella arbetet med att fasa ut internationella fossila subventioner. En viktig plattform för detta arbete är gruppen Friends of Fossil Fuel Subsidy Reform som den förra regeringen anslöt till. engagemang i denna vängrupp bör fördjupas. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förnybar energi totalt m.m., punkt 16 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del och 2015/16:1073 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 29. För att nå målet med en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären till 2050 behöver vi fortsätta att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förnybar energi totalt m.m., punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2015/16:1073 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Den opåverkade torvmarken binder kontinuerligt in och lagrar kol, medan den påverkade och torrlagda torven läcker stora mängder växthusgaser och ingen koldioxid binds in eftersom markerna i stället oxiderar bort. Enligt en rapport från är just utsläppen av växthusgaser från de påverkade torvmarkerna högre än utsläppen från all inrikestrafik i . Skulle vi kunna reducera import och användning av andra fossila bränslen genom torveldning vore det eftersträvansvärt eftersom torvskörd och eldning inte nämnvärt gör någon större skada på miljön. Vid gynnsamma omständigheter kan bidraget till växthuseffekten av torv bli jämförbart med motsvarande effekt av avverkningsrester. Dessutom kan torven skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytningen är möjlig, och det skulle då kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. vill därför utreda möjligheterna för att öka brytningen av torv. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förnybar energi i transportsektorn, punkt 17 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns det största beroendet av import av energiråvara. Det krävs långsiktiga och effektiva styrmedel för en ökad andel förnybara drivmedel med hög klimatprestanda och eldrift samt effektivare transporter. Ett system som premierar klimatsmarta bilar i förhållande till fordon med större utsläpp är ett styrmedel i rätt riktning. Att fortsatt främja teknikutveckling, långsiktiga och goda förutsättningar för förnybara drivmedel och att särskilt främja drivmedel med stor klimatnytta inom detta område är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kvotplikt, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 23. Vi vill i första hand främja förnybara bränslen med hjälp av en beskattning som görs utifrån klimatprestanda. En annan viktig del för att främja förnybara bränslen är att öka inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel för att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan. För att nå målet till 2030 vill vi införa en teknikneutral och ambitiös kvotplikt för förnybara drivmedel, som ålägger drivmedelsbolagen att stegvis öka andelen förnybart. Branschen efterfrågar långsiktiga spelregler för de investeringar som krävs. vill införa en kvotplikt som är kompatibel med EU:s lagstiftning och som ska gälla för alla förnybara bränslen. Kvotplikten ska baseras på bränslets klimatprestanda och bör öka enligt en trappstegsmodell för att driva på utvecklingen och ge långsiktiga förutsättningar. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatanpassning, punkt 19 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del och 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 15. Fortsatta insatser för slutförande av en nationell höjdmodell har stor betydelse för det fortsatta klimatanpassningsarbetet ute i landet. Likaså behöver fler områden kartläggas i fråga om ras och skred för att skapa underlag för åtgärder. Klimatanpassningsarbetet måste i stor utsträckning genomföras ute i kommunerna och av sektorsmyndigheter, näringslivet och enskilda. Det är dock av stor vikt att ett samlat underlag för åtgärder och stöd för genomförande finns tillgängligt. I detta sammanhang utgör arbetet vid vid en viktig grund för bl.a. länsstyrelsernas arbete. Det är också viktigt att länsstyrelsernas dialog med kommunerna om klimatanpassning intensifieras. Vi konstaterar även att regeringen fortsätter den satsning som inleddes med ett nationellt för anpassning som alliansregeringen beslöt inrätta vid . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimatanpassning, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del. Vi måste förbereda oss för att vi kan få ett betydligt varmare klimat redan under detta århundrade. Vi kan också vara tämligen säkra på att klimatet kommer att variera och att kommer att ställas inför utmaningar till följd av extremväderhändelser. Detta kommer att ske oavsett hur många miljarder vi väljer att lägga på s.k. klimatsatsningar. Därför är det rimligt att ett större fokus förutom på forskning läggs på att säkra svensk infrastruktur mot ett varierat klimat. I detta arbete är det viktigt att såväl fördelar som nackdelar till följd av ett varmare klimat tas med i analysen. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor, punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:354 av (S) och 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 15. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kan användas i produkter som ersätter t.ex. energikrävande material och fossila drivmedel. Skogsmarken i sig binder kol. För att få bästa resultat för klimatets skull behöver skogen brukas. Därför är det viktigt att det nationella skogsprogram som tar form på allvar ser möjligheten att minska klimatpåverkan genom insatser för att höja produktionen och öka uttaget av biomassa. Att skapa förutsättningar för en ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för substitution av fossila produkter. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra, mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Vi anser att man bör ta fasta på skogens potential för minskad klimatpåverkan. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:354 av (S) och 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 15. För att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger menar att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi ska tas fram. Vi vill skapa förutsättningar för grön kemi med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, och fasa ut giftiga kemikalier. Vi vill öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av träproduktion i . Vi vill fortsätta omställningen av transportsektorn genom att öka produktionen av förnybara och hållbara drivmedel från jord- och skogsråvara. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (V) (V) anför: har i sin motion presenterat ett antal förslag på hur skulle ha kunnat vara pådrivande för en ambitiösare klimatpolitik inför klimattoppmötet i . Eftersom det här betänkandet behandlas efter COP21 lyfter vi inte de förslagen. Vår politik om att borde ha gått före med en ambitiösare klimatpolitik inför ligger förstås alltjämt fast. Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (KD) (KD) anför: Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala och nationella som globala lösningar. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Det är därför glädjande att parterna enades om ett nytt klimatavtal i vid vinterns partsmöte (COP21) där man slår fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl och att man ska sträva efter att begränsa den till . Av skrivelsen framgår att 187 länder hade lämnat in nationella planer för utsläppsminskningar vid början av 2016. Det är positivt, men det står också klart att dessa planer inte räcker för att nå temperaturmålen. , liksom EU, måste därför i det fortsatta internationella arbetet driva på för att åstadkomma mer långtgående utfästelser, som kan göra verklig skillnad för klimatet. Nästa steg är att ska undertecknas. Det är viktigt att inom EU driver på i ratificeringsprocessen för att få ett nytt ramverk på plats till 2020. Det är också av största vikt att de s.k. top 5 polluters, dvs. , , , och , accepterar att omfattas av det nya avtalet om det ska kunna leda till verklig förändring för klimatet. I avtalet slås många principer fast bl.a. när det gäller uppföljning och rapportering, användning av utsläppshandelssystem och flexibla mekanismer. För att dessa principer ska kunna tillämpas måste nya regelsystem utvecklas. Även i detta arbete är det viktigt att är en aktiv part för att få klimateffektiva lösningar på plats till 2020. I det fortsatta internationella arbetet anser att det alltjämt är viktigt att fokusera på verkningsfulla klimatanpassningsåtgärder, parternas bindande löften om utsläppsminskningar och klimatfinansiering, men mot bakgrund av att våra yrkanden under denna punkt formulerades innan det nya avtalet var på plats och därför inte på ett rättvisande sätt återspeglar vår nu aktuella politik på området, väljer jag att inte ställa mig bakom vissa av dem. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 22. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i vår tidigare reservation med anledning av en av dessa motioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 22. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i våra tidigare reservationer med anledning av vissa av dessa motioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 22. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i vår tidigare reservation med anledning av en av dessa motioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 22. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i våra tidigare reservationer med anledning av en av dessa motioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning. 2015/16:3321 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtaganden inte bör avvika i förhållande till vad som är beslutat på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör göra en djupare konsekvensanalys av att en mer ambitiös klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig och effektiv klimat- och energipolitik och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:187 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför klimatförhandlingar bör ansluta sig till de forskare, nationer och organisationer som föreslår en målsättning om att begränsa temperaturhöjningen till maximalt och att stabilisera koldioxidhalten vid 350 ppm och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför klimatförhandlingar bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande avtal och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatmål för till 2020 och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska de totala utsläppen av växthusgaser i vara nära noll utan kompensation genom kolsänkor och utsläppskrediter och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför klimattoppmötet i 21/CMP 11 bör presentera en egen nationell målsättning för utsläppsminskningar i form av s.k. INDC (Intended Nationally Determined Contributions) och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s klimat- och energimål till 2030 och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av EU:s handelssystem med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att det internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och att avtalet ska vara rättvist i så måtto att industriländer ska ta ett större ansvar än utvecklingsländer och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att klimatfinansiering inte ska ske på bekostnad av gjorda åtaganden rörande utvecklingsbistånd, dvs. finansieras utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel, och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt och tillkännager detta för regeringen.