bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — Jag föreslår att ni stryker idrotten på just denna punkt, eftersom den bara handlar om kultur. i (M) svarade (anförande 80): Det kan vi definitivt leva med. Ordföranden frågade (anförande 86): Finns det någon skillnad mellan Alliansens avvikande mening och regeringens ståndpunkt, enligt statsrådet? Kultur- och demokratiminister (MP) svarade (anförande Nej, det finns det inte. Ordföranden frågade (anförande 88): Ska vi behandla detta som ett medskick? Råder det enhällighet om Hur vill ni behandla det? i (M) svarade (anförande 89): Detta har inte framgått direkt av handlingarna eller av regeringens tidigare ståndpunkt, så vi har förberett denna avvikande mening. Men om det här är även regeringens ståndpunkt är ni välkomna att ansluta er. bra; då är vi eniga. Då finns det ingen konflikt om roll inför mötet. Hur man hanterar det i protokollet är en annan sak. Det blir väl så att man ansluter sig, eftersom detta vinner majoritet i så fall, men det är bra att det inte är konfliktladdat. Ordföranden sammanfattade härefter (anförande 90): Det är kanske rätt ställe att fråga: Är det någon här i salen som opponerar sig mot den ståndpunkt som regeringen har anslutit sig till eller som på annat sätt har redovisats här på mötet? Jag finner att så inte är fallet. råder enhällighet i nämnden och med regeringen om vad som ska drivas. Det låter alldeles utmärkt. Vi för till protokollet att den här avvikande meningen finner enhälligt stöd och att även regeringen tycker att det är en Då finns det stöd för regeringens ståndpunkt i den mån den är uttryckt i papperen med de här tilläggen. Av EU-nämndens uppteckningar från sammanträdet (2014115:14, § 4) inför möte i Europeiska unionens råd för utbildning, 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR ungdom, kultur och idrott framgår att statsrådet (S) bl.a. anförde följande (anförande 96): Jag vet att det har förts en diskussion om idrottsfrågorna tidigare. Vi vet säkert allihop att den svenska linje som har legat fast är att idrott egentligen ska vara en nationell angelägenhet. Vi motsatte oss att det kom upp på EU-nivå, och vi har fortfarande inställningen att det ska vara en nationell angelägenhet. Däremot kan det vara bra att finnas med i de här sammanhangen, inte minst för erfarenhetsutbyte. När det gäller slutsatserna har det italienska ordförandeskapet valt att prioritera idrottens betydelse för ekonomin. I förhandlingarna har ifrågasatt om slutsatserna verkligen ryms inom kompetensen under artikel 165, som finns på idrottsområdet Vi tycker att slutsatserna i stor utsträckning är mer av näringspolitisk än av idrottspolitisk karaktär. Sedan tror jag att de flesta av oss här inne kan ställa upp på många av slutsatserna och också se idrottens betydelse för ekonomi, innovation och näringspolitik i stort. Men vi har i alla fall tyckt att det varit viktigt att markera i den här frågan. I förhandlingarna har vi tillsammans med andra medlemsstater lyckats mjuka upp eller stryka alltför långtgående skrivningar. Det gör att vi nu ändå föreslår att vi kan ställa oss bakom slutsatserna. (M) anförde följande (anförande 98): Sedan, herr ordförande, ska jag säga något med viss ödmjukhet, eftersom statsrådet ändå deklarerar denna ståndpunkt. Eftersom vi strök ordet idrott i vårt föregående yttrande vill vi här anföra samma mening som vi gjorde tidigare: Vi anser att idrottsfrågor – i stället för kulturfrågor – ligger inom och i fortsättningen ska ligga inom den nationella kompetensen. Vi vill se ett smalt och vasst EU som gör rätt saker. Det är viktigt att beslut fattas på rätt nivå, så nära medborgarna som möjligt. Vidare är det viktigt att EU inte pådrar sig ytterligare uppgifter som är budgetpåverkande. Statsrådet (S) anförde bl.a. (anförande103): Men det är värt att understryka ytterligare en gång att även den här regeringens inställning är att idrott i första hand ska vara en nationell kompetens. Och vi har inga planer på att idrotten i större utsträckning ska flyttas över till EU-nivån. Om slutsatserna, så att säga, skulle dras i något annat EU-forum och därmed bli föremål för att pengar från strukturfonderna skulle kunna användas för att i någon mån uppfylla slutsatser på idrottsområdet vet inte jag. Det har inte heller varit föremål för diskussion här. (V) anförde bl.a. (anförande 104): Ja, det är en bra linje – det tycker vi också – att det här ska ligga på nationell nivå. Det är bra. (M) anförde bl.a. (anförande 105): Sedan vill jag inskärpa att vi står fast vid vår avvikande mening. För här hör vi från ministerns sida ord som är glidande i fråga om detta är nationell kompetens eller inte. Jag kan inte recitera exakt. Men ministern använde ord som i huvudsak, uteslutande, till större del eller något sådant. Vi anser att detta är en fråga som ska ligga inom den nationella kompetensen. Ordföranden ställde därefter följande frågor (anförande 106): 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR Kan jag bara få ett förtydligande? Föreslår ni att vi ska ha det här som ett tillägg till regeringens position, eller föreslår ni också att man ska säga nej till rådsslutsatserna? (M) svarade (anförande 107): Nej, vårt förslag är alltså precis ordagrant så som vi lägger fram det och att regeringen anför den ståndpunkten. (SD) anförde bl.a. (anförande 109): Jag anmäler avvikande mening eftersom jag står fast vid att idrottspolitiken inte ska vara en europeisk angelägenhet. Det ska vara en nationell angelägenhet. Därför anser jag att vi inte kan ställa oss bakom regeringen eller de rådsslutsatser som föreslås. (S) anförde (anförande 110): Tack för redogörelsen tidigare! Som jag förstår det agerar nu regeringen exakt som den tidigare regeringen. Och vi pratar om rådsslutsatser . Om det finns någon misstänksamhet – jag bedömer möjligtvis att den i så fall beror på något annat – om att regeringen inte skulle tycka att det ska vara nationell kompetens för idrotten är det väl lätt att tillfoga det till de ståndpunkter man har. Det handlar alltså om det som statsrådet sade. Det är väl lätt att tillfoga det. Då råder det ingen tveksamhet om hur det är. Men vad jag har förstått finns det ändå en enighet om att man inte ska gå emot rådsslutsatsema. (M) anförde (anförande 112): Jag kan förtydliga att vi inte invänder mot att regeringen står bakom rådsslutsatserna. Däremot inskärper vi vårt tillägg om hur vi principiellt ser på detta. Det tror jag att det kan finnas enighet om. Jag kan också anföra ett argument. Ministern är säkert väl medveten om och kommer att bli än mer medveten om att det har varit oerhört problematiska frågor om idrottslivet och föreningslivet i stort i . Det gäller förvisso inte det specifika området, men det gäller till exempel skatteregler. Det är en fråga där har en pågående konflikt, skulle man kunna säga, med EU. Här är det viktigt att vi värnar vårt föreningsliv och idrottsliv och våra villkor som gäller. Det har det funnits en mycket bred enighet om. Ordföranden anförde (anförande 113): Då finner jag att det finns en enighet i nämnden kring det som läste upp, från alla partier i den biten, och att har en avvikande mening. De anser även att vi bör säga nej till rådsslutsatsema. Har jag uppfattat situationen korrekt? Jag ser att alla nickar – fint. Då antar vi det som nämndens ståndpunkt. Vill statsrådet yttra sig i frågan? Statsrådet (S) anförde avslutningsvis bl.a. följande (anförande 114): Sedan vill jag bara tillägga att jag och regeringen inte har någon avvikande uppfattning i förhållande till vad som har sagts här inne vad gäller kompetensfrågan. Den regleras, som sagt, i nämnda artikel 165. Ordföranden sammanfattade enligt följande (anförande 115): Det är tydligt att det finns en enighet. Det är uppenbart att alla är eniga i den frågan. Det är jättebra om vi kan lösa det på ansvariga-utskott-nivå , känner jag. Då skulle våra möten kunna bli ännu kortare och effektivare. 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR Skriftlig återrapport från rådets möte I den skriftliga återrapporten från () om rådsmötet anges beträffande frågan om en arbetsplan för kultur (2015–2018) följande (punkt 4): Ett antal medlemsstater hade reservationer på delar av förslaget inför mötet, vilket föranledde ordförande att öppna för diskussion för att söka kompromisslösningar i dessa delar. Reservationerna avsåg dels en formulering om likabehandling av e-böcker och tryckta böcker som ett antal medlemsstater ansåg indirekt hänvisar till skattelagstiftning och därför inte var lämplig att föra in i rådslutsatser på kulturområdet. Den andra reservationen avsåg en begäran om att inom ramen för arbetet med kultur i EU:s yttre förbindelser även inkludera arbetet med länder som omfattas av EU:s grannskapspolitik. Efter en längre diskussion nåddes kompromisser på båda områdena. Rådets slutsatser antogs efter några mindre korrigeringar i texten. I återrapporten behandlades också utkast till rådets slutsatser om delaktighetsbaserad styrning (participatory governance) av kulturarvet (punkt 5). I rapporten anges att rådets slutsatser antogs. I den skriftliga återrapporten från () behandlas den aktuella frågan under punkten 7 (Utkast till slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som drivkraft för innovation och ekonomisk tillväxt). Där anges att rådets slutsatser antogs. Av EU-nämndens uppteckningar från sammanträdet (2014/15:35, § 7) framgår att återrapporten från mötet i unionens råd för utbildning, ungdom och kultur behandlades. Ordföranden anförde inledningsvis följande (anförande 125): Vi hälsar statssekreterare med medarbetare välkomna till . är upptagen på annat håll och kan inte närvara . . . ] Finns det någon muntlig återrapportering utöver den skriftliga från tidigare rådsmöte? Statssekreterare anförde (anförande 126): Eftersom det var ministern och inte jag som deltog har jag inget att tillägga utöver det skriftliga. Av EU-nämndens uppteckningar från sammanträdet (2014/15:35, § 6) framgår att återrapporten från mötet behandlades. Ordföranden anförde inledningsvis följande (anförande 115): 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR Vi hälsar statsrådet med medarbetare välkomna till . Finns det någon muntlig återrapportering utöver den skriftliga från tidigare möte? Statsrådet (S) svarade (anförande 116): Jag var inte med på mötet, så jag hänvisar till det skriftliga underlaget. granskade ett statsråds hantering av en fråga i EU och hur statsrådets hantering förhöll sig till vad som förevarit i (bet. 1997/98:KU25). I sitt ställningstagande inledde utskottet med att konstatera att samråden under sammanträden avslutas med att ordföranden gör sammanfattningar i syfte att klargöra opinionsläget i nämnden. Vanligtvis konstateras att statsråden inte har en majoritet av leda- möterna mot sin uppläggning. Det är möjligt för nämnden att ytterligare klargöra opinionsläget genom att anta ett skriftligt uttalande. Ordförandens sammanfattning eller uttalanden är inte ett mandat i strikt mening eftersom det är regeringen som företräder vid rådets samman- träden. Internationella relationer är regeringens prerogativ. Regeringen är således ansvarig för hur landet företräds i rådet även om samråd med har ägt rum inför rådssammanträdet. Trots att samrådet inte är konstitutionellt bindande, uttalade konstitutions- utskottet vidare, är det ändå möjligt att betrakta resultatet av samrådet som ett slags mandat. har tidigare konstaterat att man kan utgå från att regeringen inte kommer att företräda en ståndpunkt som står i strid med vad nämnden har gett uttryck för i samrådet. Av utskottets uttalanden följer att regeringen har ett ansvar att följa mandat. Mandaten kan, anförde utskottet vidare, teoretiskt sett, innehålla olika kom- ponenter. Det är för det första naturligt att mandaten rör ställningstagandet i sakfrågan. Bör stödja aktuellt förslag eller ej? För det andra kan det i mandaten också formuleras hur stort kompromissutrymme regeringen har. Regeringen har som regel ett handlingsutrymme för att kunna göra kom- promisser under rådets behandling av en fråga. Nämnden kan i sitt mandat ange inom vilka gränser ett sådant kompromissutrymme finns. För det tredje kan mandaten också innehålla nämndens uppfattning om vilka andra länder som kan eller bör bilda allianser med. Vidare kan karaktären på mandaten variera. För det första kan de vara mer eller mindre uttryckligt uttalade. Vissa delar av ett mandat kan bygga på underförstådda förut- sättningar. För det andra kan mandaten vara mer eller mindre flexibla. En viss flexibilitet är en förutsättning för att ska kunna hävda sina intressen under rådets förhandlingar. Att medlemsländernas representanter inte är klav- bundna av sina parlament är också en förutsättning för att beslutsfattandet i rådet ska kunna vara effektivt. Utskottet har senast i sitt yttrande 1997/98: KU9y vidhållit sin tidigare inställning att det inte är lämpligt att binder regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv i EU-förhandlingarna. 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR I det aktuella granskningsärendet, fortsatte , samman- fattade nämndens ordförande i ett första skede att det fanns en majoritet mot statsrådet. Efter ytterligare några inlägg avslutas samrådet genom att ord- föranden sammanfattar med att statsrådet har ett visst handlingsutrymme inom vilket han bör använda "sunt förnuft" eftersom det finns "ett svängrum". Det fanns med andra ord en från nämnden uttalad flexibilitet i mandatet. Nämnas kan också att erinrade om vad utskottet tidigare uttalat om att man kan utgå från att regeringen inte kommer att före- träda en ståndpunkt som står i strid med vad nämnden har gett uttryck för i samrådet. kan situationer uppstå, t.ex. på grund av ändrade omständigheter, som innebär att regeringen kan bedöma att intressen bäst företräds genom att den svenska ståndpunkten avviker från nämndens mandat. Regeringen måste, anförde utskottet, ha ett visst handlingsutrymme vid rådssammanträdena. Enligt bedömning måste det emellertid föreligga mycket goda skäl för regeringen att göra en sådan avvikelse. Några sådana skäl hade enligt utskottet inte förelegat i det aktuella fallet. granskade utskottet ett statsråds agerande vid unionens råd när det gällde antagande av rådsslutsatser (bet. 2011/12:KU20 s. 11 f.). Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. följande: Utskottet konstaterar att arbetsmarknadsministern vid samråd delgavs att nämndens ståndpunkt inför beslutet om de aktuella rådsslutsatserna var att för att regeringen ska kunna acceptera rådets slutsatser måste dessa innehålla tydliga skrivningar som klargör att arbetsmarknadens parters autonomi och ingångna avtal på arbets- marknaden respekteras och att alla former av social dumpning ska motverkas. noterar även att regeringen i ett tidigare skede överlade i frågan med arbetsmarknadsutskottet. Arbetsmarknads- utskottets ordförande konstaterade då att en majoritet av utskottets ledamöter inte stod bakom regeringens då presenterade ståndpunkt om den inte kompletterades med en skrivning om att motverka social dumpning. Granskningen visar att mandat tolkades av regeringen på så sätt att rådsslutsatserna visserligen inte stod i strid med ståndpunkt, men att inte kunde ställa sig bakom rådsslutsatserna om inte tillägg gjordes. Utskottet noterar att regeringen i denna situation valde att lägga ned röst och på så vis markera att inte fullt ut kunde ställa sig bakom rådsslutsatserna men inte ville förhindra att de antogs. Även om att det är ytterst ovanligt att medlems- stater röstar mot rådsslutsatser noterar utskottet att vid tidigare tillfälle har röstat emot rådsslutsatser. Av granskningen framgår att det i sådana fall där en medlemsstat röstar mot rådsslutsatser normalt är så att medlemsstaten i fråga tydligt markerat i Coreper att den inte kan ställa sig bakom ett visst innehåll som anses gå emot dess nationella intressen. Mot bakgrund av det nämnda bedömer utskottet att arbetsmarknads- ministern och regeringen inte med tillräckligt eftertryck agerade i enlighet med de råd och synpunkter som genom sina organ lämnade till regeringen. Regeringen borde i rådets förberedande organ tydligare ha markerat att rådsslutsatser som saknade skrivningar om att motverka social dumpning skulle gå emot svenska intressen. Detta skulle i ett tidigare skede ha markerat avsikt att inte acceptera rådsslutsatser utan dessa skrivningar och därmed att rösta mot slutsatserna. 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR Utskottet uttalade avslutningsvis att statsrådet inte kunde undgå kritik för sitt agerande vid unionens råd. granskade utskottet ett statsråds agerande vid ett rådsmöte (bet. 2014/15:20 s. 48 f.). Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. följande: Från rådsmötet finns dels en skriftlig återrapport, dels ett muntligt uttalande vid sammanträde . Av den skriftliga återrapporten följer bl.a. att flertalet medlems- stater, inklusive , ifrågasatte om förslaget om marknadsöppning verkligen är lösningen. Vid EU-nämndens sammanträde uttalade statsrådet bl.a. att hon inte framförde någon kritisk hållning vid rådsmötet, men att hon redogjorde för de erfarenheter som fanns från den svenska järnvägstrafiken där marknadsöppning varit ett inslag samt att det finns både goda och mindre goda erfarenheter av dessa förändringar. I utskottets granskning har, i promemorian från , lämnats en redogörelse för vad statsrådet framfört vid det aktuella rådsmötet i fråga om det fjärde järnvägspaketet. Enligt promemorian från kunde den skriftliga återrapporten tolkas som att statsrådet ifrågasatt marknadsöppningen. I promemorian anges att så inte skett. Utskottet vill betona vikten av att rapporter över rådsmöten på ett korrekt sätt speglar vad som förevarit. Av redogörelsen i promemorian från för vad statsrådet framförde vid rådsmötet framgår att statsrådet inte tog upp aspekten successiv marknadsöppning, vilken omfattades av den ståndpunkt som hade förankrats i . Utskottet vill framhålla betydelsen av att en ståndpunkt som förankrats i fullföljs fullt ut i rådet. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: –Vilka ståndpunkter framfördes av vid mötet i unionens råd för utbildning, ungdom, kultur och idrott beträffande den nationella kompetensen när utkast till rådsslutsatser om en arbetsplan för kultur (2015–2018) behandlades? –Vilka ståndpunkter framfördes av vid mötet i unionens råd för utbildning, ungdom, kultur och idrott beträffande den nationella kompetensen när utkast till rådsslutsatser om delaktighetsbaserad styrning (participatory governance) av kulturarvet behandlades? –Hur förhåller sig dessa ståndpunkter till ståndpunkt vid samrådet ? –Återspeglar den skriftliga återrapporten det svenska agerandet vid rådsmötet? I den mån den inte fullt ut återspeglar det svenska agerandet, av vilket skäl kompletterade inte statssekreteraren återrapporten muntligt vid sammanträde ? 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR –Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A2.4.3). I svarspromemorian anförs att ställde sig bakom rådsslutsatserna vid rådsmötet . Inget framfördes i samband med det. Vidare anförs att vid samrådet med ställde sig en majoritet i nämnden bakom regeringens uppfattning att ett antagande av de föreslagna rådsslutsatserna skulle stödjas. Enligt svaret återspeglar den skriftliga rapporten det svenska agerandet vid rådsmötet och det fanns därför ingen anledning att komplettera denna vid sammanträde . Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: –Vilka ståndpunkter framfördes av den företrädare vid mötet i unionens råd för utbildning, ungdom, kultur och idrott beträffande den nationella kompetensen när utkast till rådsslutsatser om idrott som drivkraft för innovation och ekonomisk tillväxt behandlades? –Hur förhåller sig dessa ståndpunkter till ståndpunkt vid samrådet ? –Återspeglar den skriftliga återrapporten det svenska agerandet vid rådsmötet? I den mån den inte fullt ut återspeglar det svenska agerandet, av vilket skäl kompletterade inte återrapporten muntligt vid sammanträde ? –Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A2.4.4). I svarspromemorian anförs att ställde sig bakom rådsslutsatserna vid rådsmötet . Inget framfördes i samband med det. Vidare anförs att vid samrådet med ställde sig en majoritet i nämnden bakom regeringens uppfattning att ett antagande av de föreslagna rådsslutsatserna skulle stödjas. Enligt svaret återspeglar den skriftliga rapporten det svenska agerandet vid rådsmötet, och det fanns därför ingen anledning att komplettera denna vid sammanträde . Utskottet konstaterar att i de tre aktuella fallen ansåg att regeringen skulle ställa sig bakom antagandet av de föreslagna rådsslutsatserna. Vidare gjorde nämnden i vart och ett av fallen ett tillägg såvitt avsåg frågan om den nationella kompetensen på det aktuella området. 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR utskottets uppfattning har nämndens ståndpunkt innefattat dels inställningen till de föreslagna rådsslutsatserna, dels tillägget angående den nationella Vid samråden framfördes inga invändningar från de berörda Av svarspromemoriorna framgår att ställde sig bakom de föreslagna rådsslutsatserna vid rådsmötet , men att det inte framfördes något i samband med det. vidare att det inte i något av de aktuella fallen finns någon anteckning i den skriftliga återrapporten om att tillägget angående den nationella kompetensen inte hade framförts. Utskottet vill framhålla vikten av att en ståndpunkt som förankrats i fullföljs fullt ut i rådet. Om regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig finns som tidigare uttalats möjlighet att söka förnyad kontakt med nämnden. understryka att om regeringen av något skäl inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska skälen för avvikelsen tydligt redovisas i den Utskottet vill i detta sammanhang påminna om tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda arbete med EU-frågor (bet. 2015/16:KU16, rskr. 2015/16:206). Utskottet förutsätter att man i det utredningsarbetet beaktar redovisningen och iakttagelserna i denna granskning. 2.5 Inrikesministerns agerande i i frågan om EU:s gränskontroll I en anmälan till (dnr 1238-2015/16), bilaga A2.5.1, begärs att utskottet granskar om statsrådet underlåtit att samråda med om en ändrad svensk ståndpunkt angående EU:s gemensamma byrå för gränskontroll, Frontex. I anmälan anförs att regeringen, genom statsministern och andra ministrar, samrått med angående frågan om Frontex. Statsministern har vid upprepade tillfällen sagt att regeringen vill att Frontex agerar effektivt inom befintligt mandat och att regeringen inte är beredd att ge Frontex utökat mandat. Anmälaren hänvisar till uttalanden av statsministern vid det sammanträde som hölls med inför ett möte i den 15–. Anmälaren hänvisar vidare till att statsrådet i samband med ett informellt möte mellan EU:s inrikes- och justitieministrar i en intervju med uttalat att han nu kan acceptera att en överstatlig gränskontrollmyndighet inrättas inom EU samt att denna myndighet ska kunna operera inne på ett lands territorium utan att det godkänts av landet i fråga. 2 HANTERINGEN AV VISSA EU-FRÅGOR Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som har upprättats inom , bilaga A2.5.2. Vidare har utskottet hållit en utfrågning med statsrådet , bilaga B5. Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) inrättades . Byrån ska underlätta genomförandet av gemensamma bestämmelser för arbetet kring EU:s yttre gränser och skapa ökad samordning av det operativa arbetet mellan medlemsländerna.