bet · H301SkU18 · 2016-03-07 00:00:00 — Sammantaget bidrar skatten på lastbilstransporter till att främja den seriösa åkerinäringen, trafiksäkerheten, miljön, klimatet och konkurrenskraft. Utskottet anser inte att det med anledning av motionerna finns skäl att föregripa bedömningen av vilka styrmedel som kan vara lämpliga i detta avseende eller regeringens beredning av en avståndsbaserad vägslitageskatt. Utskottet är heller inte berett att föreslå en översyn av bestämmelserna om fordonsskatt. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att frågor om trängselskatt ska beslutas på lokal eller regional nivå, att trängselskatten i ska avskaffas, att tills vidare undanta Essingeleden från trängselskatt och att trängselskatt vid Ropsten inte ska införas. avslår vidare motionsförslagen om en översyn av regel-verket och nivåerna på förseningsavgifterna samt att undanta elbilar från trängselskatt. Jämför reservationerna 9 (C). Lagen (2004:629) om trängselskatt gör det möjligt för staten att ta ut tids- och platsrelaterad skatt på trafik med vissa fordon. Bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i bilagor till lagen. Bilagorna omfattar och kommuner. I tillämpas bestämmelserna . –togs skatt ut för passager in i och ut ur . Efter beslut av återinfördes trängselskatten stadigvarande i . I proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i anges att syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till att finansiera investeringar i vägnätet i . med trängselskatt i undantogs vissa mindre förorenande bilar från skatteplikt. När skatten återinfördes stadig-varande behölls undantaget men begränsades till att gälla under en övergångs-tid t.o.m. . Miljöbilsundantaget omfattade bilar som drevs med el, gas eller etanol. beslutade (bet. 2008/09:SkU6) som ett resultat av den s.k. Stockholmsöverenskommelsen att miljöbilsundantaget skulle upphöra i stället för . För bilar som var undantagna från skatteplikt före och som var införda i vägtrafikregistret gällde undantaget fram till . genomfördes vidare vissa förändringar för att anpassa de svenska reglerna till nya regler om det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta m.m. (bet. 2013/14:TU4 och bet. 2013/14:TU8). Med anledning av att trafikleden delvis färdigställdes för trafik genomfördes vissa förändringar av tillämpningsområdet för trängselskatt i . Förändringarna innebär att och , norr om , exkluderades från tillämpningsområdet, vilket i sin tur medför att resande till och från inte behöver betala trängselskatt. Den nu gällande s.k. Lidingöregeln, som innebar att resande till och från under vissa förutsättningar inte skulle betala trängselskatt, har därför slopats. Det innebär att resande till och från kommer ut på det övergripande vägnätet utan att behöva betala trängselskatt. Resande som väljer att åka via får dock betala trängselskatt. En ytterligare förändring som genomförts är att betalstationerna i Ropsten har flyttats och placerats vid av- och påfarterna till i Ropsten. omfattas även utländska bilar av skatt- skyldigheten för trängselskatt. infördes regler om att personer som har ett särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade kan befrias från skatteplikt för en viss bil samt regler om användningsförbud för en bil där trängselskatten eller tilläggsavgiften inte har betalats inom föreskriven tid om beloppet uppgår till och har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att ett undantag från trängselskatt bör införas i i . Regeringen anförde följande (prop. 2015/16:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. s. 316): och har inkommit med en gemensam hemställan om undantag från trängselskatt i i . Hemställan remitterades och två centrala remissinstanser, och Transportstyrelsen, avstyrkte då genomförandet av förslaget. Mot bakgrund av vad som framkom vid den tidigare remitteringen och i syfte att skapa ett bättre beslutsunderlag remitterades en promemoria framtagen inom med dels ett förslag till alternativ lösning för undantag från trängselskatt vad gäller i , dels hemställans förslag. Remisstiden gick ut . Regeringen anser att det är angeläget att hitta en lösning på de problem som lyfts fram i hemställan och avser att möjligt återkomma till med förslag. Ändringarna bör träda i kraft . I motion 2015/16:321 av (S) framhålls att beslutsfattande i regionerna skulle kunna få många goda effekter och att regeringen därför bör se över möjligheten att låta regionerna få betydande bestämmanderätt över trängselskatters utformning och intäkter. I motion 2015/16:783 av (FP) yrkande 2 föreslås att påminnelseavgiften ska sänkas eftersom den inte står i proportion till den ursprungliga avgiften. I motion 2015/16:906 av (M) föreslås att de som väljer att parkera bilen vid Ropsten för att åka vidare in till centrum med kollektivtrafiken ska undantas från trängselskatt. Motionären menar att om trängselskatt införs även vid Ropsten ökar risken att många väljer att köra hela vägen in till i stället för att åka tunnelbana. I motion 2015/16:1309 av (SD) anförs att placeringen av trängselskattekameror ger sken av att man är mer intresserad av att ta ut skatt av bilisterna för att finansiera det västsvenska paketet än att minska trängseln i staden. Göteborgarna har tydligt genom en folkomröstning visat att de inte vill ha trängselskatt. Motionären föreslår därför att trängselskatten i ska avskaffas . I motion 2015/16:1496 av (KD) föreslås att undantag från trängselskatt för att hämta och lämna passagerare vid Ropsten ska införas. Motionären anför att Ropsten är Lidingöbornas i särklass viktigaste bytes-punkt för kollektivtrafik. Vidare är infartsparkeringen viktig för att möjliggöra för fler att åka kollektivt in mot samt för att minska miljöbelastning och trängsel i . I motion 2015/16:1612 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att regelverket ska ses över så att beloppet uppgår till innan räkningen för en trängselavgift eller broavgift skickas ut. Vidare bör antalet fakturatillfällen begränsas för att underlätta för företag med många fordon. I motion 2015/16:2093 av (M) föreslås att nivåerna på förseningsavgifterna för trängselskatten ska ses över. Motionären anför att förseningsavgiften inte står i proportion till trängselavgiften som ska betalas, vilket undergräver förtroendet för trängselskattesystemet. I motion 2015/16:2096 av (M) föreslås att möjligheten att undanta Essingeleden från avgiftsbeläggning tills Förbifart är färdigställd ska ses över. Motionären anför att avgiftsbeläggningen av Essingeleden innan Förbifart är färdigställd innebär att många tvingas in på en avgiftsbelagd väg, trots att de inte vill in i utan bara passera. I motion 2015/16:2121 av (M) föreslås att Lidingöregeln ska ses över så att även Lidingöborna får tillgång till vägnätet. Motionären anför att det inte är rimligt att människor som inte har något annat val än att passera en viss sträckning ska tvingas betala trängselavgift. I partimotion 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås en utredning av förutsättningarna att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter, där användningen av intäkterna beslutas lokalt. Även i partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 27 föreslås en utredning av förutsättningarna att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter, där användningen av intäkterna beslutas lokalt. I motion 2015/16:2863 av (KD) föreslås en förändring av trängselskattesystemet på östra , som i sin nuvarande utformning bidrar till en mängd oönskade effekter. I kommittémotion 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att påminnelseavgiften om vid försenad betalning av trängselskatten inte står i proportion till trängselskattens kostnad. föreslog en sänkning av påminnelseavgiften till . Motionärerna föreslår därför att det ska övervägas om det går att sänka påminnelseavgiften enligt utredningens förslag. I motion 2015/16:3115 av (SD) yrkande 4 föreslås att elbilar ska undantas från skyldigheten att betala eventuella trängselavgifter. Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att ett undantag från trängselskatt bör införas i i och uttalat att man avser att möjligt återkomma till med förslag. Utskottet anser därför att det inte behövs något tillkännagivande från i frågan. kan med stöd av 8 kap. 9 § 2 regeringsformen bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter om skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. vägtulls-utredning har bl.a. analyserat förutsättningarna och vilka villkor som bör gälla för delegation av föreskriftsrätt till kommuner när det gäller trängselskatt. Utredningen har också tagit ställning till vilket organ som ska få intäkterna från trängselskatten och till vilket organ delegationen bör ges. Vidare har utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning analyserats. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3). Motionsförslagen om att kommuner ska kunna besluta om trängselskatt och utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning är föremål för överväganden i med anledning av vägtullsutredningens förslag. Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag inte bör föregripas. I samband med förslaget att införa trängselskatt på gjorde regeringen bedömningen att det fanns skäl att införa trängselskatt för passage över Essingeleden , dvs. innan Förbifart öppnas. I anges bl.a. att motiven för att införa en trängselskatt på redan innan Förbifart öppnas är att Essingeleden är hårt belastad med mycket trängsel och köer som följd. Köerna på växer ut i trafiksystemet och påverkar en stor del av det centrala vägnätet. En trängselskatt på vid innan Förbifart öppnar skulle tillsammans med den föreslagna höjningen av trängselskatten innebära en minskning av trafiken på med och i med när trängseln är som störst. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och uttalade att Essingeleden är hårt trafikbelastad och att det i propositionen redovisats goda skäl för att införa trängselskatt på . Utskottet har inte någon anledning att ändra sitt ställningstagande. I fråga om tillämpningsområdet för trängselskatt i när i olika delar färdigställs konstaterar utskottet att regeringens förslag har föregåtts av ingående analyser av olika tänkbara scenarier i fråga om tillämpningsområdet för trängselskatt i . Utskottet utgår från att regeringen noga följer hur trafikmönstren utvecklas och överväger om ändringar behöver genomföras. Miljöbilsundantaget i trängselskatten avskaffades eftersom antalet undan-tagna personbilar och andelen passager med sådana bilar riskerade att under-minera trängselskattens primära syfte att leda till minskad trängsel. Utskottet anser att fordonsskatten och drivmedelsskatten är lämpligare styrmedel än trängselskatten för att gynna miljöbilar. Utskottet avstyrker med detta samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inrättande av depåer för tullfria varor, om lägre skatt för mikrobryggerier och om att utreda möjligheten att införa differentierade alkoholskatter. Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, och de gemensamma reglerna finns i direktiv /118/EG, det s.k. punktskatte-direktivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt direktiven /84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker och 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker gäller bl.a. följande skattesatser inom EU. Minimiskattesatsen på öl är per hektoliter öl och volymprocent alkohol. Det motsvarar ca (beräknat på att = ) per liter öl med en alkoholstyrka om 5 volymprocent. För att en dryck ska betraktas som öl ska alkoholhalten överstiga 0,5 volymprocent. Medlems-länderna får tillämpa reducerade skattesatser för öl som har en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent. Medlemsstaterna får också tillämpa nedsatt skattesats på öl bryggt av små bryggerier med en begränsad produktion. Med vin avses jästa drycker av druvor med en alkoholhalt om 1,2–15 volymprocent och drycker framställda på samma sätt med en alkoholhalt om 16–18 volymprocent under förutsättning att dryckerna inte innehåller några tillsatser. Skatt på vin ska tas ut med ett fast belopp per hektoliter dryck. Minimiskattesatsen på vin är . Det innebär att medlemsländerna måste ha en beskattningsordning, men finns inte någon skyldighet att ta ut skatt. En reducerad skattesats får tillämpas för vin med en alkoholhalt om högst 8,5 volymprocent. Andra jästa drycker än vin och öl med en alkoholstyrka över 1,2 men inte10 volymprocent eller över 10 men inte 15 volymprocent vars alkohol helt härrör från jäsningsprocessen ska beskattas med samma skattenivå som vin. En mellanprodukt är en dryck som är baserad på vin, men som inte faller under definitionen av vin (t.ex. och sherry). Skatt ska tas ut med ett fast belopp för varje hektoliter dryck. Minimiskattesatsen är per hektoliter, vilket motsvarar ca per liter. Medlemsländerna får införa en reducerad skattesats för mellanprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent. Den ordinarie skattesatsen får då reduceras med högst . Skatt ska tas ut på etylalkohol och spritdrycker. Minimiskattesatsen är per hektoliter ren alkohol. Detta motsvarar ca per liter ren alkohol. För sprit finns i direktiven en bestämmelse som anger att medlems-länder som vid utgången av 1992 tillämpade en skattesats om upp till högst per hektoliter ren alkohol inte får sänka skattesatsen. Bestämmelsen anger också att länder som har en skattesats som överstiger inte får sänka den till ett mindre belopp än . Enligt artikel 8 i direktiv /84/EEG ska rådet regelbundet på grundval av en rapport och, vid behov, ett förslag från kommissionen granska de skattesatser som fastställts och enhälligt efter samråd med vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen lämnade en rapport om funktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholskatteområdet. Eftersom det inte har varit möjligt att få majoritet inom kommissionen för ett förslag om en positiv minimiskattesats för vin innehöll rapporten inga direktivändringsförslag på alkoholskatteområdet (tolv medlemsstater har nollskattesats för vin). Kommissionens avsikt var att rapporten skulle leda till en bred debatt i rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vid möte beslutades, på svenskt initiativ, att Ständiga representanternas kommitté (Coreper) och den berörda rådsarbetsgruppen skulle behandla rapporten i syfte att identifiera frågor som sedan kunde diskuteras i rådet. Rådsarbetsgruppen behandlade rapporten på sitt möte . beslutade rådet att uppmana kommissionen att presentera ett förslag till höjning av minimiskatterna på alkohol utformat så att höjningen kompenserar för inflationen sedan miniminivåerna infördes . Detta beslut kom till stånd efter stora ansträngningar av bl.a. . Förslaget skulle innehålla möjligheter till övergångsordningar och undantag. Kommissionen lämnade ett förslag om inflations-uppräkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Förslaget avsåg öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlems-staterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Någon enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skatte-strukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av General-direktoratet för skatter och tullar lämnades . upphörde den skattefria försäljningen (s.k. taxfreeförsäljning) inom EU. Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan fortfarande säljas till resenärer som ska resa till en destination utanför EU. Detta regleras i lagen (1999:445) om exportbutiker. En resande till ett tredjeland får köpa 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon köpa spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Enligt rådets direktiv /74/EEG om undantag från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer kan skattefria varor föras in skattefritt i från ett tredjeland. Direktivet är införlivat genom lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import. En resande från ett tredjeland kan föra in 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon föra in spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Den som inte fyllt får dock inte föra in alkoholdrycker, och den som inte fyllt får inte föra in tobaksvaror. Av punktskattedirektivet följer att alkoholdrycker som säljs för konsumtion i ska beskattas i med svensk alkoholskatt. Ankomsthandel med varor som beskattas med svensk alkoholskatt är således i och för sig förenlig med unionsrätten. Enligt unionsrätten är det möjligt att beskattat sälja alla förekommande varor vid både avresa och ankomst för resande inom EU. Ankomsthandel med obeskattade varor kräver däremot förändringar av om punktskatt och mervärdesskatt på alkoholdrycker, dvs. åtgärder på unionsnivå. Det gäller oavsett om resenärerna kommer från ett annat land inom EU eller från ett tredjeland. I de svenska exportbutikerna kan resenärer beskattat köpa samtliga varor utom alkohol. För tredjelandsresenärer är det som framgått möjligt att i svenska exportbutiker köpa alkohol och tobak skattefritt vid avresan. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Skattesatser för alkohol () Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 (Denna skatteklass gäller enbart vin.) Över 15, högst 22 /liter ren alkohol Källa: 2–6 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Punktskatterna på alkoholdrycker höjdes och på sprit med . I motion 2015/16:39 av (M) föreslås att möjligheterna till en depå för tullfria varor ska ses över för att undvika att tullfria varor fraktas fram och tillbaka i onödan endast för att bli skattefria. I motion 2015/16:759 av och (båda M) föreslås att , i likhet med de flesta andra EU-länderna, ska utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier. I motion 2015/16:2724 av (M) föreslås att ska se hur man kan genomföra EU-förordningen om differentierade alkoholskatter och också se på effekterna, möjligheterna och erfarenheterna i andra EU-länder som använder denna EU-förordning. Utskottet kan instämma i att det är ett onödigt och miljöbelastande transport-arbete att flyga alkoholvaror fram och tillbaka för att åstadkomma en befrielse från svensk punkt- och mervärdesskatt. Gemenskapsrätten medger dock inte att medlemsstaterna undantar varor vid ankomstförsäljning från punkt- och mervärdesskatt. Utskottet sympatiserar med motionärens intentioner, men bedömer att det inte heller är förenligt med gemenskapsrätten att skattefria varor ska kunna beställas vid utresan för att vid återkomsten hämtas ut och konsumeras i . Utskottet har avstyrkt motsvarande förslag om att regeringen ska driva frågan om att förändra unionsrätten för att tillåta ankomsthandel med alkohol (bet. 2014/15:SkU18). Utskottet ansåg att ett sådant agerande skulle vara motsägelsefullt och att inte bör göra avsteg från den restriktiva hållning som vi i övrigt intar på EU-nivå i frågor om alkoholbeskattning. Utskottet ansåg också att Systembolagets försäljningsmonopol bör upprätthållas. Utskottet ser inte någon anledning att ändra sin ståndpunkt. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter, t.ex. nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet har tidigare avstyrkt motsvarande förslag om att regeringen bör utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier (bet. 2014/15:SkU18). Utskottet vidhöll, mot bakgrund av folkhälsoskäl och den därmed restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. Utskottet ser inte något skäl att ändra sitt ställningstagande och anser att det därför inte heller finns någon anledning att utreda möjligheten att införa differentierade alkoholskatter. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en utvärdering av skattehöjningarna på tobak, om en sänkning av tobaksskatten, om att införa en skatt på nikotin alternativt en skatt baserad på produkternas skadliga inverkan på hälsan samt om en förändring i relationen i beskattning mellan snus och cigaretter. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Ett nytt tobaksskattedirektiv (2011/64/EU) tillämpas . Direktivet omfattar tobaksvaror, dvs. i huvudsak cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak. Enligt det nya direktivet är det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter utgångspunkten för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Styckeskatten på cigaretter ska fr.o.m. enligt det nya direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen. Den totala tobaksskatten på cigaretter ska uppgå till per 1 000 cigaretter samt utgöra av detalj-handelspriset. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter behöver inte uppfylla 60-procentskravet. För cigaretter och cigariller ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per 1 000 stycken eller per kilo, för finskuren tobak avsedd för rullning av cigaretter ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo och för annan röktobak ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo. 2010/11:SkU11) har anpassat bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt till det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att för och efterföljande kalenderår ska en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen göras för samtliga tobaksprodukter. Principerna för beskattningen av tobaksvaror skiljer sig åt mellan de olika produkterna. Snus, rök- och tuggtobak beskattas per viktenhet medan cigarrer och cigariller beskattas med en styckeskatt. Skatten på cigaretter består av två komponenter: en fast styckeskatt per cigarett och en procentandel av detaljhandelspriset inklusive moms. höjde tobaksskatten och på nytt (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Vid denna höjning höjdes skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med och på snus med . Höjningarna beaktade även den förändring i KPI som skulle ha medfört en omräkning av skattesatserna . höjdes skatten på nytt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak samt på snus. Höjningen inkluderade även den årliga indexomräkningen enligt den allmänna prisutvecklingen. Enligt förordningen (2015:596) om fastställande av omräknade belopp för tobaksskatt för gäller följande skattesatser för tobak fr.o.m. :