bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Av förordningen (2015:42) om statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling framgår bl.a. följande: Handledningen syftar till att lärare och förskollärare ska utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra elevers läs- och skrivförmåga (2 §). Statsbidrag får lämnas till huvudmän inom förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolan för ett kalenderår (bidragsår) i sänder (4 §). Statsbidrag lämnas med ett schablonbelopp för lön till personer som tjänstgör som handledare för lärare i läs- och skrivutveckling (5 §). ska följa upp hur statsbidraget har använts (12 §). Enligt har statsbidrag för ca 800 handledare beviljats för /16. Dessa fördelade sig på 172 kommunala huvudmän, 88 enskilda huvudmän och 2 statliga huvudmän (skr. 2015/16:102, s. 49). avsattes som framgår ovan till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades , varav avsåg statsbidrag för handledare (skr. 2015/16:102, s. 49). Av årsredovisning 2015 (tabell 31, s. 46) framgår att en annan stor utgiftspost har varit utgift för didaktiskt stödmaterial (). Av budgetpropositionen framgår att beräknar att ca 1 600–3 000 handledare kommer att kunna leda det kollegiala lärandet med ca 32 300 lärare –2018 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 108). Regeringen gav i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa –2015 (U2011/05947/S). I uppdraget ingick bl.a. att sprida information om och fördela statsbidrag, utbildningsinsatser till elevhälsans personal samt utveckling av stödmaterial. För uppdragets genomförande fick . avsattes till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. finns en ny förordning – förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. har fördelat statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan enligt förordningen (2011:1597) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan (upphävd ). Bidraget har fördelats både till kommunala, enskilda och statliga huvudmän och omfattar skolformerna förskoleklass, grundskola, sameskola, särskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Av den numera upphävda förordningen framgår bl.a. följande: Syftet med satsningen har varit att den genomsnittliga personaltätheten inom elevhälsan hos en huvudman ska öka jämfört med de två närmast föregående åren (4 §). Statsbidrag har lämnats med ett fastställt belopp per bidragsår för heltidsanställning eller uppdrag motsvarande heltid inom sex angivna personalkategorier (5 §). Statsbidrag har lämnats med per bidragsår för heltidsanställning eller uppdrag motsvarande heltid i någon av de personalkategorier som anges i 5 §. En huvudman har kunnat få statsbidrag för flera heltidsanställningar eller uppdrag motsvarande heltid (6 §). Statsbidraget har lämnats för högst i sänder per huvudman (3 §). Om ansökningarna överstigit tillgängliga medel har ansökningar från huvudmän som inte tidigare beviljats statsbidrag prioriterats (9 §). skulle följa upp hur statsbidraget använts (11 §). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades , varav i form av statsbidrag till kommunala och fristående huvudmän. Av de personalförstärkningar som skedde 2015, och som motsvarade 386 heltidstjänster, utgjordes den största gruppen, motsvarande 131 heltidstjänster, av skolkuratorer, följd av lärare med specialpedagogisk kompetens, motsvarande 88 heltidstjänster (skr. 2015/16:102, s.49–50). Av årsredovisning 2015 (tabell 42, s. 50) framgår att de andra två utgiftsposterna har varit administrativa kostnader () och utbildningsinsatser (). har haft i uppdrag att följa upp och sammanställa erfarenheter från uppdraget att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. redovisade uppdraget i sin helhet (U2015/03324/S) Av redovisningen framgår sammanfattningsvis följande (s. 1–2): Satsningen på en förstärkt elevhälsa är nu avslutad och har betalat ut till huvudmän som avser att utöka sin personal inom elevhälsan. Inom ramen för uppdraget har fått använda vissa medel till statsbidrag : högst 2012, 2013 och 2014, samt 2015 högst . Söktrycket har överträffat statsbidragsanslaget samtliga år utom , och har därför behövt göra urval bland sökande huvudmän dessa år. Däremot har inte alla huvudmän som beviljats medel rekvirerat sin ram. Huvudmännen har beviljats bidrag om per heltidstjänst, och det utbetalda bidragsbeloppet har resulterat i en förstärkning motsvarande 2 164 heltidstjänster hos huvudmän runt om i landet. Cirka två tredjedelar av bidraget har gått till personalförstärkningar inom elevhälsan i , ca en femtedel till gymnasieskolan, och den övriga tiondelen har fördelats på förskoleklass, grundsärskola och gymnasiesärskola. –2015 har det berört i genomsnitt 660 000 elever hos de huvudmän som tagit del av statsbidraget. har vidare genomfört utbildningsinsatser i form av seminarieserier samt tagit fram stödmaterial och kunskapsstöd. Förordningen som reglerat statsbidraget har specificerat sex personalkategorier inom vilka förstärkningen ska äga rum och prioriterat några personalkategorier framför andra. Den personalkategori som huvudmännen sökt förstärkningar för i störst omfattning är lärare med specialpedagogisk kompetens, som varit lägre prioriterad enligt förordningen. Vid urval måste dessa ansökningar därför prioriteras bort. Det innebär att huvudmännen själva inte kunnat göra prioriteringar utifrån lokala behov. Informationen som samlat in från huvudmännen i samband med ansökningar och rekvisition visar att personaltätheten inom elevhälsan har ökat sedan satsningens början 2012, både bland enskilda och kommunala huvudmän som tagit del av satsningen. Uppföljningar som gjort visar att huvudmännen som tagit del av statsbidragen anser att personalförstärkningen av elevhälsan har haft positiva effekter och bidragit till att stärka elevhälsans verksamhet såväl som elevhälsoteamens eget arbete. av huvudmännen som tagit del av bidraget bedömer att eleverna har kunnat få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen tack vare personalförstärkning inom elevhälsan. Vidare anger att de avser att behålla personalförstärkningen som de har genomfört med hjälp av det riktade statsbidraget. som insatserna har haft positiva resultat och effekter, har hanteringen av bidraget också inneburit vissa utmaningar både för sökande huvudmän och för . Antalet sökande huvudmän har minskat och har nästan halverats –2015. Möjliga förklaringar är att finansieringsgraden varit för låg, och att administrationen för huvudmännen varit omfattande. Svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens är ett annat hinder. Att storleken på anslaget varierat kraftigt mellan de fyra bidragsåren kan också ha varit ett skäl till att huvudmän har avstått från att söka statsbidraget. Administrationen av statsbidraget har varit omfattande och beroende av huvudmännens prognoser och egna uppgifter om personal och elever. har behövt jämföra uppgifter retroaktivt med offentlig statistik om elevuppgifter, medan det saknas nationell statistik över elevhälsans personal. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Regeringen redovisar i budgetpropositionen redovisning av uppdraget enligt ovan (prop. 2016/17:1 utg.omr. 106–107). Vidare tar regeringen upp att det av redovisning framgår att det är svårt att skapa en modell för mått som mäter kvaliteten på och tillgången till elevhälsa, eftersom det i väsentliga delar saknas kunskap om vad som ska mätas, och hur det skapas mått som går att operationalisera. Det skulle behövas ett mycket omfattande arbete med att ta fram nationella riktlinjer, register och säkra former för uppgiftsinsamling. Mycket talar också för att huvudmännens totala uppgiftslämnarbörda skulle bli omfattande. Ytterligare en aspekt som försvårar möjligheten att mäta tillgången till elevhälsa är att elevhälsan organiseras på många olika sätt. Elevhälsans uppdrag är vidare komplext och svårt att mäta eftersom elevhälsans insatser utgör en viktig del av hela skolans uppdrag som indikatorer kräver en tydlig avgränsning. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det finns skäl att vidta andra åtgärder för att öka tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan. I syfte att öka den genomsnittliga personaltätheten inom elevhälsan beslutade regeringen förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Uppdraget ska redovisas till () . Med hänsyn till områdets komplexitet anser regeringen att de vidtagna åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet får därmed enligt regeringen anses färdigbehandlat (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 107). Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i –2016 pågår en fyraårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för elever i . beslutar om deltagande i försöksverksamheten och om statsbidrag enligt förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Statsbidrag utbetalas enligt förordningen till huvudmän som deltar i försöksverksamhet för nyanlända elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. En elev anses nyanländ under de fyra första terminerna. avsattes till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i framgår bl.a. följande: Statsbidrag utbetalas enligt förordningen till huvudmän som deltar i försöksverksamhet för nyanlända elever i årskurs 1–9 som får undervisning i svenska eller svenska som andraspråk och som omfattar minst per läsår utöver den ordinarie undervisningen. En elev anses nyanländ under de fyra första terminerna (2 §). Syftet är att stärka nyanlända elevers kunskapsutveckling i svenska språket (1 §). Varje huvudman som har nyanlända elever i sin grundskola får ansöka om att delta i försöksverksamheten (3 §). Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel och betalas ut med lägst 3 000 och högst per termin och nyanländ elev (5 och 7 §§). beslutar om deltagande i försöksverksamheten och om statsbidrag. Om antalet sökande överstiger vad tillgängliga medel räcker till beslutar om urval (6 §). Förordningen gäller för utbildning från och med till och med . ska följa upp hur statsbidraget har använts och utvärdera försöksverksamheten (8 §). I försöksverksamheten med ökad undervisningstid för nyanlända elever i deltog 191 huvudmän varav 162 kommunala och 29 enskilda. har fördelat (årsredovisning 2015, s. 68). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades till skolhuvudmännen. Enligt beror den begränsade användningen av statsbidraget på att bidraget inledningsvis inte kunde användas för elever i förberedelseklass samt på brist på behöriga lärare och stor arbetsbelastning för eleverna. Enligt en utvärdering anser dock de medverkande skolorna att satsningen har ökat de nyanlända elevernas chanser att nå målen (2013:224) (skr. 2015/16:102, s. 50). Satsningen på ökad specialpedagogisk kompetens uppgår till under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Enligt förordningen (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik kan huvudmän ansöka hos om bidrag till en kompetensutvecklingsinsats inom specialpedagogik. Syftet med insatsen är att generellt stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan. Insatsen pågår 2016–2019. Av förordningen (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik framgår bl.a. följande: Skolhuvudmän kan ansöka om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik i syfte att generellt stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan (1 §). Statsbidrag lämnas för ett kalenderår (bidragsår) i sänder (2 §). Statsbidrag får lämnas för 1. fortbildning i specialpedagogik för legitimerade lärare i och sameskolan och i utbildning som motsvarar vid särskilda ungdomshem, och 2. handledare i specialpedagogik (4 §). ska följa upp och utvärdera hur statsbidraget har använts (13 §). Satsningen påbörjades och går därför inte att följa upp . fick i uppdrag av regeringen att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och ska avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser. Insatserna ska vara breda, systematiska och långsiktiga kompetensutvecklings- och stödinsatser som riktar sig till hela systemet, från huvudmanna- till skolenhetsnivå. Uppdraget ska genomföras så att de nationella skolutvecklingsprogrammen kan införas fullt ut . För satsningen på nationella skolutvecklingsprogram avsattes på anslaget 1:5 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). För uppdraget fick använda högst (U2015/03844/S, s. 4). förbrukades och fanns kvar (saldo) (årsredovisning 2015 s. 118). Samverkan för bästa skola har i uppdrag att, som en del i satsningen Samverkan för bästa skola, i dialog med skolhuvudmän genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (dnr U2015/03357/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. Bedömningen av vilka skolor som ska prioriteras ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen som fått i uppdrag att lämna sådant underlag. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. I överenskommelserna ska och skolhuvudmannens respektive ansvar och åtaganden klargöras. fattar beslut om att genomföra insatserna. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå . Av budgetpropositionen framgår att även mer generella insatser för nyanlända elever och elever med ett annat modersmål än svenska erbjuds inom ramen för satsningen. Regeringen förstärker Samverkan för bästa skola genom att beräkna mer medel för detta ändamål. Utsatta bostadsområden ska särskilt uppmärksammas. Regeringen anser att satsningen bör utökas till att även omfatta förskoleklassen och förskolan och breddas genom att inkludera gymnasieskolan som helhet och gymnasiesärskolan så att insatser också ska kunna omfatta dessa skolformer (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 126). avsattes till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. träffades överenskommelser mellan och 16 kommunala och åtta enskilda huvudmän, totalt 24 huvudmän. räknar med att Samverkan för bästa skola successivt kommer att utvidgas med ca tio nya kommuner eller enskilda huvudmän varje halvår. beräknas 180 skolor ha medverkat i satsningen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 106). avsattes som framgår av ovan till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades endast (skr. 2015/16:102, s. 51). Enligt beror de begränsade utbetalningarna på att uppdraget påbörjats. Regeringsuppdraget beslutades , och överenskommelser med de första huvudmännen kunde därför göras först . Av de avser kostnader för insatser till huvudmän och skolenheter och interna samordning och utveckling. Utfallet 2010–15 för anslaget 1:5 Av regeringens skrivelse Årsredovisningen för staten (skr. 2015/16:101) framgår bl.a. följande (s. 112): Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev , vilket är (23,) lägre än anvisat. Det lägre utfallet jämfört med anvisade medel i statens budget förklaras bl.a. av att huvudmän (t.ex. kommuner och enskilda huvudmän inom skolväsendet) har rekvirerat statsbidrag i mindre omfattning än planerat bl.a. för karriärsteg för lärare[48] och för försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . En ytterligare förklaring till det lägre utfallet är att flera uppdrag inte kom igång som planerat. Vidare beslutade med anledning av propositionen Vårändringsbudget att anslaget skulle minskas med . Minskningen omfattade ett flertal olika insatser. Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev dock (29,) högre än 2014. Ökningen jämfört med föregående år avser bl.a. utgifter för karriärsteg för lärare, gymnasial lärlingsutbildning och medel till de kommuner som tagit emot en stor andel asylsökande och kommunplacerade barn och ungdomar. Till de kommuner som tagit emot en stor andel asylsökande och kommunplacerade barn och ungdomar i åldern 1–utbetalades från anslaget. Medlen betalades ut , men avses täcka kostnader som kan förväntas uppstå 2016 (skr. 2015/16:101 s. 113). Tabell 1 Utfall 2010–2015 för anslaget 1:5 enligt Årsredovisningen för staten –16,5 –12,2 –26,2 –15,1 –18,9 –23,2 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101, skr. 2014/15:101 och skr. 2015/16:101. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. avser utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet, statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa, statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan och statsbidrag för ökad personaltäthet och kvalitetsförbättringar på fritidshemmet. Inom anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ligger Mindre barngrupper i förskolan. Denna redogörs för nedan. Mindre barngrupper i förskolan infördes ett statsbidrag som utgår till huvudmän i förskolan för insatser som syftar till att minska barngruppernas storlek. Statsbidraget ligger inom anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. uppgick anslagsposten Mindre barngrupper i förskolan till . har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmännen för förskolan för att minska barngruppernas storlek i förskolan enligt förordningen (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan. [49] Av förordningen framgår bl.a. följande: Statsbidraget kan sökas av kommunala och enskilda huvudmän, för insatser i förskolan som syftar till att minska barngruppernas storlek (1 §). Bidraget får även användas för att motverka en ökning av barngruppernas storlek. Huvudmännen ska prioritera att minska grupper med barn födda eller . Huvudmännen som beviljas bidrag får för varje plats som barngruppen minskas med (6 §). Annan pedagogisk verksamhet såsom pedagogisk omsorg (familje-daghem eller flerfamiljslösningar), omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, öppen förskola samt öppen fritidsverksamhet kan inte ansöka om statsbidraget. Statsbidraget lämnas i sänder i den mån det finns tillgång till medel (2 §). ska följa upp och utvärdera effekterna av statsbidraget. ska i samband med sin årsredovisning till lämna en redovisning av hur bidraget har använts (8 §). gick det i genomsnitt 5,2 barn per årsarbetare och 16,7 barn per grupp, vilket är en minskning då det var 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personaltätheten varierat mellan 5,2 och 5,4 barn per årsarbetare (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 92). Av beloppet om som avsattes 2015 utbetalades till huvudmän i 231 av landets 290 kommuner. Avvikelsen om förklaras av att huvudmännen ansökt om bidrag i lägre grad än tilldelat (årsredovisning , s. 119). Enligt var anledningen till att inte fler huvudmän ansökte om bidrag bl.a. att ansökningsperioden inföll vid ett olämpligt tillfälle (skr. 2015/16:102, s. 51). Enligt kom uppdraget om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan in sent, och det fanns inte förutsättningar att förbruka medlen på den korta tiden (årsredovisning, s. 117). Utfallet 2010–15 för anslaget 1:7 Av regeringens skrivelse Årsredovisningen för staten (skr. 2015/16:101) framgår bl.a. följande (s. 112): Utfallet för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. blev , vilket är lägre än anvisat, men (6,) högre än 2014. Skillnaderna avser främst statsbidrag till huvudmän i förskolan för insatser som syftar till att minska barngruppernas storlek. Anslaget anvisades medel för detta ändamål 2015. Det lägre utfallet jämfört med det som anvisats i statens budget förklaras av att huvudmännen ansökt om bidrag i lägre grad än beräknat. Tabell 2 Utfall 2010–2015 för anslaget 1:7 enligt Årsredovisningen för staten –0,1 –0,1 –0,1 –0,1 –0,1 –3,0 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101, skr. 2014/15:101 och skr. 2015/16:101. Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal avser utgifter för statsbidrag för fortbildning av lärare, fritidspedagoger och motsvarande, rektorer, förskolechefer, förskollärare, barnskötare och annan pedagogisk personal anställda i förskolan. hade 2012–2015 i uppdrag att genomföra det s.k. Lärarlyftet II (dnr U2011/05531/S). Satsningen var en fortsättning på det första lärarlyftet, men inriktades enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare på att lärare skulle bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Det övergripande syftet med satsningen var att bidra till att öka elevernas måluppfyllelse. Satsningen omfattade även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritidspedagoger eller motsvarande. Syftet med detta var att dessa skulle uppnå behörighet för lärarlegitimation för att undervisa i årskurs 1–6 eller sameskolan. Uppdraget utvidgades senare genom att gavs i uppdrag att skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning kunna avlägga speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning (dnr U2012/01181/S). Uppdraget har förlängts och pågår också . avsattes till satsningen på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Av förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande framgår bl.a. följande: Fortbildningen av lärare syftar till att ge dem behörighet för den undervisning de bedriver, så att elevernas måluppfyllelse kan öka (1 §). Fortbildningen av fritidspedagoger och motsvarande syftar till att ge dem behörighet för undervisning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen i årskurserna 1–6 i eller sameskolan, så att elevernas måluppfyllelse i dessa ämnen kan öka. ska genom överenskommelser med lärosäten erbjuda utbildning som leder till sådan behörighet.