bet · H401KU1 · 2016-11-23 00:00:00 — redovisar resultatet fördelat på endast en verksamhetsgren: stödet till den parlamentariska processen. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden där det anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att övergripande mål uppfyllts. Enligt redogörelsen är bedömningen att har säkerställt att har kunnat fullfölja sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Apanaget och insyn i kungliga hov- och slottsstaten , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 6 och 2016/17:63 av (L) yrkandena 1–3. Statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Verksamhetens effektivitet och hur den ekonomiska ersättningen används bör vara föremål för offentlig granskning. tillkännagivande om ökad insyn i hovstatens verksamhet var enligt min mening ett beslut i rätt riktning, men jag efterlyser ytterligare åtgärder för att öka insynen i hovstatens och slottsstatens ekonomi och verksamhet. bör som sin mening ge regeringen tillkänna att återkomma med förslag till krav på insyn i hovstatens och slottsstatens ekonomi och verksamhet. organisation, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 15. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig att brukas för livsmedelsproduktion. prioriterar inte landsbygden, vilket är anmärkningsvärt eftersom en tredjedel av landets befolkning bor och lever sina liv i glesbygd och landsbygd. Livet på landet har andra förutsättningar, utmaningar och möjligheter än livet i en tätort. Landsbygdspolitiken är betydligt mer än bara näringspolitik. I politiken för landsbygden behövs ett helhetstänk med människan i centrum. Landsbygdsfrågorna bör ha ett eget departement med en egen minister. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har tillstyrkt att ska ställa sig bakom regeringens förslag till ramar för statsbudgetens utgiftsområden och beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, satsa på utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har föreslagit att ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom finansutskottet i steg ett, rambeslutet, har föreslagit att ska ställa sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 1. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3285 yrkandena 1–11. När det gäller övriga delar står vi bakom utskottets förslag. Vi menar att anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2.4 ombudsmän (), 3:1 , 6:5 , 8:2 Myndigheten för press, radio och tv och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information bör vara , , , , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att vi anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Dessutom bör anslaget 2:2 förvaltningsanslag vara högre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att vi anser att bör förstärkas med motsvarande belopp. Även i denna del bör en justering av anslaget göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver anser vi att anslaget 4:1 m.m. bör vara lägre än regeringens förslag. Avvikelsen i förhållande till regeringens förslag beror på att medel bör fördelas till andra prioriterade satsningar och att aviserade förslag om tillskott inte bör genomföras. Vi menar även att ett uppdrag bör ges till om en fortsatt studie över företagsklimatet i och att studien bör finansieras inom ramen för det anvisade anslaget för . Även för detta anslag anser vi att en justering av anslaget bör göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Vidare menar vi att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör vara lägre än regeringens förslag. I denna del står vi inte bakom regeringens förslag om tillskott om för bl.a. handläggning och rådgivning kring plan- och bygglovsärenden. Däremot godtar vi regeringens föreslagna anslagsökningar för tidiga insatser för asylsökande. Även för detta anslag anser vi att en justering av anslaget bör göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Vi anser vidare att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati bör vara högre än regeringens förslag. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna. Förstärkningen av anslaget bör bl.a. användas för att finansiera verksamhet inom ramen för en nationell kommunikationsstrategi och för att finansiera mer forskning om våldsbejakande extremism. Dessutom bör förstärkningen av anslaget användas till åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och för att öka stödet för demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter i alla delar av . Delar av satsningarna bör finansieras genom en neddragning av anslaget till med . Vi menar även att anslagen 6:2 Justitiekanslern och 6:3 Datainspektionen bör vara respektive högre än regeringens förslag. Myndigheterna är i behov av resursförstärkning. Även i dessa delar anser vi att en justering av anslagen bör göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Därutöver anser vi att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter bör vara högre än regeringens förslag. Fler kommuner bör tillåtas att bli del av förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska. Vidare bör ytterligare resurser frigöras för detta ändamål inom befintliga ramar. När det gäller anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer anser vi att en del av den beslutade årliga ökningen av anslaget med bör utnyttjas för att inleda ett arbete med att inrätta ett romskt språkcentrum. I vår budgetmotion föreslår vi dessutom att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förstärkning av (yrkande 2) och om att låta genomföra en fortsatt studie över företagsklimatet i (yrkande 3), och tillkännager detta för regeringen. När det gäller frågan om en förstärkning av menar vi att eftersom regeringen i budgetpropositionen inte lever upp till ett rimligt krav på transparens är det angeläget att utredningstjänsten får ökade resurser för att kunna bistå partier vid granskning och analys av regeringens förslag. Vi anser vidare att granskningar och studier över företagsklimatet i bidrar till att utveckla och förbättra näringspolitiken. Det är därför angeläget att får i uppdrag att genomföra en sådan studie. Vi föreslår vidare i vår budgetmotion att ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare åtgärder i arbetet för att värna demokratin mot radikalisering och våldsbejakande extremism (yrkande 4), om en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar (yrkande 5), om forskning om politisk extremism (yrkande 6) och om att inom ramen för politiken om mänskliga rättigheter motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt verka för ökat stöd för demokratiska värderingar och värderingar om mänskliga rättigheter i alla delar av (yrkande 7), och tillkännager detta för regeringen. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar. I arbetet med denna strategi är det viktigt att involvera bl.a. företag som arbetar med sociala medier, kommunikationsföretag och muslimska organisationer som tar tydligt avstånd från extremism och terrorism. Även enskilda aktivister, utan koppling till etablerade organisationer, kan spela en viktig roll. Syftet bör vara att identifiera kommunikationsmetoder och utarbeta budskap som kan förväntas vara effektiva för att påverka olika målgrupper, och därmed öka deras motståndskraft gentemot extremistiska budskap. Vidare menar vi att det är viktigt att bredda och fördjupa den samlade kunskapen om den radikala islamismen i och att forskningen bör inriktas mot den våldsbejakande islamistiska ideologin och hur den uttrycks och utformas i , samt att kartlägga våldsbejakande islamism i – nätverk, kopplingar till andra länder, ideologiska utgångspunkter. På vilket sätt och var forskningen ska bedrivas behöver analyseras ytterligare. I vår budgetmotion föreslår vi även att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att stärka Datainspektionens arbete med tillsyn, informationsspridning och utbildning för att förebygga och motverka integritetskränkningar, inklusive näthat (yrkande 8), och tillkännager detta för regeringen. Risken för att människors personliga integritet kränks ökar när en rad aktörer hanterar en mängd information. Ett annat problem är näthatet som drabbar många barn och ungdomar. Det är angeläget att Datainspektionen har tillräckliga resurser i sitt arbete mot integritetskränkningar i den digitala miljön. Vi föreslår vidare i vår budgetmotion att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter genom att ansluta fler kommuner till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska (yrkande 9) och att inleda arbetet med att inrätta ett romskt språkcentrum (yrkande 10), och tillkännager detta för regeringen. När det gäller frågan om kommunernas anslutning till förvaltningsområdena för meänkieli, samiska och finska är det i och för sig bra att regeringen ser över lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. En sådan översyn får dock inte hindra nya kommuner från att ansluta sig till de befintliga förvaltningsområdena. I vår budgetmotion föreslår vi slutligen att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter för Justitiekanslern att företräda staten i rättsliga tvister (yrkande 11) och tillkännager detta för regeringen. En del av de rättsliga processer där Justitiekanslern företräder staten rör mycket stora belopp och motparten kan vara en resursstark och kommersiell aktör. Därför är det angeläget att staten har tillräckliga resurser för att ägna sig åt dessa processer. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fria från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Nuvarande regering är inne i halvtid och efter förra höstens exceptionellt stora invandring ökar de offentliga utgifterna till oacceptabla nivåer. Det är inte bara utgiftsområdena för migration och etableringsåtgärder som återigen tillåts ta oproportionerligt stor andel av reformutrymmet i anspråk. Den destruktiva politiken sätter även sina spår överallt i samhället. Därför krävs att alla som kan är med och tar ansvar. har tillstyrkt att ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med beslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte bör brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom finansutskottet i steg ett, rambeslutet, har föreslagit att ska ställa sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktningen på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 1. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2016/17:2223. När det gäller övriga delar står vi bakom utskottets förslag. Vi menar att anslaget 2:2 förvaltningsanslag bör ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Anslaget bör ökas med dels för förstärkning av utskottspersonal i beredningen av ärenden som rör uppföljning av JO och , dels för förstärkning av . Dessutom anser vi att anslaget 2:4 ombudsmän () bör ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Myndighetens arbete med inspektioner behöver förstärkas. Därutöver menar vi att anslaget 3:1 bör ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Ökningen avser arbete med delaktighet och självbestämmande. Vi menar vidare att anslaget 4:1 m.m. bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Regeringen med bör föregå med gott exempel i egenskap av styrande organ och klara sig med färre medel. Därutöver anser vi att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör ökas med jämfört med regeringens förslag. Länsstyrelserna bör få ett ökat stöd i sitt arbete med djurskyddskontroller. Därutöver menar vi att regeringens ökning av anslaget om för länsstyrelsernas arbete med mottagande och bosättning av nyanlända bör omlokaliseras och i stället användas för länsstyrelsernas brottsförebyggande arbete och identifierade behov inom krisberedskap och civilt försvar. Vi menar vidare att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget bör hanteras mer långsiktigt och kontinuerligt, och en större ökning av anslaget bör ske framöver. Dessutom anser vi att anslaget 6:3 Datainspektionen bör ökas med jämfört med regeringens förslag. Myndigheten är i behov av resursförstärkning. Vi menar vidare att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier bör minskas med jämfört med regeringens förslag. De politiska partierna bör i större grad finansiera sin egen verksamhet. Dessutom bör anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer minskas med jämfört med regeringens förslag. Vi anser att det är olyckligt att en enskild satsning bär en sådan tydligt etnisk prägel och att den särskilda satsningen på den nationella minoriteten romer därför bör skrotas. Vi anser vidare att anslaget 8:1 Presstöd bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Presstödet behöver reformeras. För att underlätta en sänkning av presstödet föreslår vi dock förbättringar inom andra områden. Bland annat bör reklamskatten för dagspressen och periodiska publikationer avskaffas. Slutligen menar vi att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. har tillstyrkt att ska ställa sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med beslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte bör brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom finansutskottet i steg ett, rambeslutet, har föreslagit att ska ställa sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktningen på budgetpolitiken, deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 1. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som föreslår i motion 2016/17:3411. När det gäller övriga delar står jag bakom utskottets förslag. Anslagen 4:1 m.m. och 5:1 Länsstyrelserna m.m. bör minskas med respektive jämfört med regeringens förslag i propositionen. När det gäller anslaget 4:1 m.m. bör arbetet i säkerhetsråd kunna ske inom ramen för tidigare anvisade anslag eller genom omprioriteringar. Regeringens förslag om förstärkningar av anslaget för att stärka arbetet med migration, svensk export och medling och konfliktförebyggande bör inte heller genomföras. När det gäller anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. delar jag inte regeringens förslag om tillskott i syfte att korta handläggningstiderna för byggande. Handläggningstiderna bör i stället förkortas genom regelförenklingar. Vidare bör god miljötillsyn kunna hanteras inom tidigare ram. Därutöver bör justeringar av båda anslagen göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. Anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag, 2:4 ombudsmän (), 3:1 , 6:2 Justitiekanslern, 6:3 Datainspektionen, 6:5 , 8:2 Myndigheten för press, radio och tv och 9.1 för europapolitiska studier samt EU-information bör vara , , , , , , , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. En fortsatt justering bör göras av pris- och löneomräkningen. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg.