bet · H301NU17 · 2016-04-15 00:00:00 — Landsbygdernas utveckling och tillväxt är beroende av de flesta politikområden som utformas främst utifrån de enskilda sektorernas prioriteringar och mål och oftast utan att landsbygdernas specifika förutsättningar och behov beaktas. anser att avsaknaden av tvärsektoriella angreppssätt och begränsade möjligheter att ta hänsyn till landsbygdernas särskilda förutsättningar är en allvarlig brist som försvårar avvägningar och prioriteringar mellan olika behov och politiska mål. Detta i kombination med den förda politikens innehåll och utformning, den svenska förvaltningsmodellen med organisatoriskt fristående myndigheter och avsaknaden av en modell för landsbygdssäkring av beslut, åtgärder och insatser sägs medföra att landsbygdernas potential inte tas till vara och förverkligas. Enligt utskottets mening framgår det således att frågan om landsbygdssäkring i hög grad är närvarande i kommitténs fortsatta arbete. Utskottet anser att inte bör förekomma detta arbete och ser därmed inte något skäl till ett tillkännagivande. Utskottet vill också i sammanhanget påminna om det uppdrag som har fått om att i dialog med () kartlägga och analysera på vilket sätt ett landsbygdsperspektiv finns med i de regionala utvecklingsstrategierna och det regionala tillväxtarbetet hos aktörer med regionalt utvecklingsansvar och vid behov föreslå hur ett sådant perspektiv kan stärkas. Uppdraget ska redovisas . Med det sagda avstyrker utskottet motion 2015/16:377 (V) i denna del. Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lokalt ledd utveckling och Leadermetoden. Utskottet konstaterar att de medel som ska fördelas inom ramen för lokalt ledd utveckling i princip är intecknade och framhåller att det finns medel som kan användas för lokalt utvecklingsarbete utanför dessa medel. Utskottet hänvisar också till det pågående arbetet inom ramen för den parlamentariska landsbygdskommittén. Jämför reservation 8 (C, V). I motion 2015/16:377 (V) förordas ett tillkännagivande om att den s.k. Leadermetoden, som innebär ett partnerskap mellan det lokala näringslivet, den ideella sektorn och offentliga aktörer, ska användas för landsbygdsutveckling i hela landet (yrkande 23). Metoden används inom lokalt ledd utveckling som är en del av arbetet som bedrivs inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Motionärerna konstaterar att beslutat att inte tilldela medel till fem områden och påtalar att dessa områden omfattar 437 000 landsbygdsinvånare i 31 kommuner från åtta län. Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden Leadermetoden är enligt beskrivning en metod för att utveckla landsbygden inom lokalt ledd utveckling. Det är ett arbetssätt som öppnar för möjligheten att engagera sig i utvecklingen i sin bygd och få stöd för sina utvecklingsprojekt. Tanken är att lokal utveckling genomförs mest effektivt av dem som bor och verkar i ett område. Ordet Leader är en förkortning av en fransk mening ”Liaison Entre Actions de Développement de l’Economie Rurale”, vars betydelse är ”samordnade aktiviteter för ekonomisk utveckling på landsbygden”. Arbetet organiseras genom att människor från den offentliga, privata och ideella sektorn samlas i ett partnerskap och bildar en lokal utvecklingsgrupp, dvs. en lokal aktionsgrupp. Den lokala aktionsgruppen verkar inom ett begränsat geografiskt område som kallas Leaderområde. I varje område tar aktörerna gemensamt fram en lokal utvecklingsstrategi där de kommer överens om vilka insatser som ska prioriteras under den kommande programperioden. Inför programperioden –2020 har det kommit in 53 ansökningar till om att få bilda Leaderområden tillsammans med en lokal utvecklingsstrategi för området. Av ansökningarna är det 49 som gäller flera fonder, varav 15 gäller alla fyra fonderna. Strategierna har bedömts av en expertgrupp bestående av företagen som har upphandlats för att utföra arbetet. Expertgruppen har efter det att de gjort sin bedömning lämnat över strategierna till en urvalskommitté. , som består av sex personer från den ideella, privata och offentliga sektorn, bedömer, poängsätter och rangordnar strategierna utifrån urvalskriterier som fastställts av . bedömning blir sedan underlaget för att avgöra vilka fonder som respektive strategi kan tilldelas, och utifrån en preliminär budgetfördelning bedöms också vilka strategier som kan uppnå tillräcklig kapacitet för administration av Leaderområdet. Av webbplats framgår att 48 strategier har prioriterats och tilldelats budget och därmed får möjlighet att bilda Leaderområden. Det är fem områden som inte blivit prioriterade. Enligt webbplatsen har alla strategiansökningar som har lämnats in haft en god kvalitet, men pengarna har inte räckt till alla strategier. De strategier som har fått högre poäng av urvalskommittén har därför prioriterats. I motion 2015/16:377 (V) föreslås ett tillkännagivande om att den s.k. Leadermetoden bör användas för landsbygdsutveckling i hela landet. Utskottet vill med anledning av förslaget till tillkännagivande inledningsvis påminna om vad det sagt i ett tidigare sammanhang (bet. 2014/15:NU19) om lokalt ledd utveckling (LLU). LLU innebär möjligheter för de lokala och regionala aktörerna att anpassa lösningarna efter de olika förutsättningar som råder, vilket i sin tur kan medföra en ökad effektivitet i utnyttjandet av tillgängliga resurser. LLU och den s.k. Leadermetoden med lokala aktionsgrupper innebär att arbetet präglas av ett underifrånperspektiv i samverkan mellan privata, offentliga och ideella intressen. Utskottet vill liksom då framhålla att det ser detta som en styrka. Som framgår i motionen och det föregående avsnittet har beslutat att prioritera och tilldela medel till 48 av 53 förslag till lokala utvecklingsstrategier inom ramen för lokalt ledd utveckling. Som framgår av den aktuella motionen omfattar de områden som inte har prioriterats ett stort antal landsbygdsinvånare i ett flertal kommuner som arbetat med LLU. Utskottet har förståelse för motionärernas oro för att detta riskerar att leda till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik. Som framgår i det föregående är dock medlen inom ramen för LLU för perioden –2020 i och med beslut i princip intecknade. Arbetet med LLU är en viktig del av de politiska insatser som riktar sig till landsbygden även om det också finns pengar som kan användas för lokalt utvecklingsarbete utanför dessa medel, t.ex. inom ramen för stöd till lokal serviceutveckling, till projekt inom turism, idrotts- och fritidsanläggningar eller utveckling av småskalig infrastruktur. Utskottet önskar att de områden som inte prioriterats därigenom ska finna andra sätt att fortsätta sitt lokala utvecklingsarbete. Den regionala och lokala nivåns engagemang är en viktig grundstomme för landsbygderna och för att nå visionen om att hela landet ska leva. Utskottet välkomnar därför landsbygdskommitténs uttalande i det tidigare nämnda delbetänkandet att det är en viktig uppgift för staten att bevara styrkorna hos landsbygderna och skapa goda förutsättningar för ideella krafter att bidra till lokal utveckling och tillväxt. Som framgår i det föregående är frågan om hur det kan skapas bättre förutsättningar för att ta till vara den kraft och det engagemang som finns i landsbygder prioriterad i kommitténs fortsatta arbete. Med det sagda avstyrker utskottet motion 2015/16:377 (V) i den berörda delen. Samordning och administration av projektmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samordning och administration av projektmedel genom att hänvisa till pågående insatser. Jämför reservation 9 (KD). I motion 2015/16:330 av m.fl. (S) påtalas behovet av förändringar i tillämpningen av EU:s program i . Motionärerna efterfrågar en översyn av framtagandet av de svenska programkomplement som avgör hur EU:s olika program får användas i och vilka regelverk som ska gälla. Vidare påtalas vikten av att inte lägger till regelverk och administrativa krav som inte är nödvändiga för programmens genomförande. Motionärerna anser också att på EU-nivå bör verka för en enklare ekonomisk redovisning som innebär att ett lämnat besked till en projektägare ska gälla. Detta ska gälla de förutsättningar och regler som meddelas såväl vid godkännandet av projektet som vid redovisningstillfällena. Projektägare ska inte kunna drabbas av ändrade regler utan att få information om dessa, eftersom de annars i efterhand riskerar att drabbas av att godkända redovisningar ogiltigförklaras. I kommittémotion 2015/16:3147 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att staten bör ha ett övergripande ansvar för att projektmedel som utlyses från nationell nivå samordnas för bättre resultat (yrkande 3). En nationell samordning skulle enligt motionärerna innebära att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft beslutade regeringen att inrätta ett forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Forumet ska vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen och regionala aktörer med uppgifter i det regionala tillväxtarbetet samt statliga myndigheter och vid behov även andra berörda aktörer och organisationer. Syftet med forumet är att det ska föras en kontinuerlig dialog om långsiktiga och strategiska frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Forumet ska därutöver bidra till regeringens tre prioriterade områden, dvs. att nå det övergripande målet om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020, att miljöförstöringen ska stoppas samt klimatutsläppen minska och att sluta jämställdhetsgapet. Forumet omfattar dialog och samverkan på både politisk nivå och tjänstemannanivå. Av regeringsbeslutet framgår vidare att forumet också kan komma att omfatta tematiska arbetsgrupper som tillsätts vid behov för olika frågor av strategisk betydelse för det regionala tillväxtarbetet. Redan befintliga arbetsgrupper, nätverk och tjänstemannadialoger etc. ska också knytas till forumet. har fått i uppdrag att inrätta ett kansli till forumet, och sedan ett tidigare regeringsbeslut har det inrättats en analysgrupp för regional tillväxt och attraktionskraft som ska vara en viktig resurs för forumet. Av beslutet framgår att det ska tas fram ett arbetsprogram för arbetet i forumet. De europeiska struktur- och investeringsfonderna Inför programperioden –2020 antog och rådet ett gemensamt regelverk för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Enligt det nya regelverket skulle och övriga medlemsstater ta fram en s.k. partnerskapsöverenskommelse mellan medlemsstaten och kommissionen. Partnerskapsöverenskommelsen ska fungera som ett övergripande ramverk och strategiskt dokument för ESI-fondernas genomförande i medlemslandet. Överenskommelsen syftar till att förbättra samordningen mellan ESI-fonderna och undvika en överlappning mellan dem för att på så vis uppnå bästa möjliga effekt av insatta medel. De ökade kraven på samordning mellan fonderna ledde till att det 2013 inrättades en fondsamordningsgrupp mellan de tre förvaltande myndigheterna, dvs. , och Svenska . Gruppen har bl.a. fått i uppdrag att i så stor utsträckning som möjligt skapa enhetlighet och förenkling i genomförandet av ESI-programmen. Exempel på områden där myndigheterna planerar att samarbeta är schabloner, klumpsummor och uppföljning och utvärderingar. Enligt uppgift från , som leder fondsamordningsgruppens arbete, har det bedrivits en del arbete på området sedan gruppen inrättades. De tre förvaltande myndigheterna har bl.a. samverkat i framtagandet av schabloner för sociala avgifter och indirekta kostnader för att förenkla budgetering och kostnadsredovisning för stödmottagarna. Myndigheterna har vidare tillsammans utvecklat webbportalen för att underlätta för allmänheten att söka information om ESI-fonderna. För att underlätta för den som vill söka pengar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) har utformat en digital handbok där det finns information om att planera, ansöka, genomföra och avsluta ett projekt. Detta innebär att de som vill ansöka om projektmedel inte behöver söka upp aktuella EU-förordningar eller andra paragrafer utan kan finna allting samlat på ett strukturerat sätt hos myndigheten. har också vidareutvecklat e-tjänsten Min ansökan så att både ansökan om att få påbörja ett Erufprojekt och ansökningar om utbetalningar när projektet är igång kan göras elektroniskt. tillhandahåller även ett e-formulär för att underlätta redovisningen av personalkostnader i Erufprojekt. Eftersom sociala avgifter och indirekta kostnader numera utgör fasta schabloner kan dessa kostnader beräknas automatiskt i formuläret när stödmottagaren registrerat lön och arbetad tid för de som arbetar i projektet. I motion 2015/16:3147 (KD) förordas ett tillkännagivande om att staten bör ta ett övergripande ansvar för att projektmedel som utlyses från nationell nivå samordnas. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar insatser på en rad olika politikområden, och utskottet delar därför motionärernas uppfattning att samordning och samverkan kan bidra till att politiken kan nå ett bättre resultat. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har inrättat ett forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Utskottet noterar att forumet ska vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan olika aktörer och olika politikområden på lokal, regional och nationell nivå. Dialogen ska föras både på politisk nivå och på tjänstemannanivå och omfattar bl.a. regeringen, , regionala aktörer med uppgifter i det regionala tillväxtarbetet samt statliga myndigheter. Syftet med forumet är att det ska föras en kontinuerlig dialog om långsiktiga och strategiska frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Av regeringsbeslutet framgår också att redan befintliga grupper, nätverk och tjänstemannadialoger som bedöms vara relevanta för det regionala tillväxtarbetet ska knytas till forumet. Den analysgrupp för regional tillväxt och attraktionskraft som den förra regeringen inrättade uppges också vara en viktig resurs för forumet. Utskottet vill också påminna om att det i direktiven till den parlamentariska landsbygdskommittén framgår att kommittén i sin analys av effekterna och betydelsen av den förda politiken inte bara ska inkludera den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling utan också annan nationell politik av betydelse för landsbygden. Viktiga aspekter ska vidare vara hur politikens åtgärder har kompletterat varandra, men också hur de kan ha överlappat eller motverkat varandra. I sitt delbetänkande (SOU 2016:26) framhåller kommittén bl.a. att samverkan mellan olika åtgärder måste fungera tillfredsställande för att undvika överlappningar och främja synergier mellan dessa. konstaterar kommittén att åtgärderna inom landsbygdsprogrammet och de regionala strukturfondsprogrammen är av något olika karaktär, vilket försvårar samverkan. Kommittén framhåller därför att samverkan, även om den är av stor vikt för ett effektivt genomförande av politiken, inte får bli överordnad de förväntade resultaten av politiken. Förväntningarna för samverkan måste därmed vara realistiska. Avslutningsvis vill utskottet även nämna att , och Svenska –2020 har i uppdrag att samverka för att förenkla genomförandet av programmen som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Arbetet ska bidra till att främja synergier och undvika överlappningar mellan fonderna. När det gäller de regionala strukturfondsprogrammen finns det under den nuvarande programperioden utöver de åtta regionala strukturfondsprogrammen även ett nationellt regionalfondsprogram. Syftet med det nationella programmet är att tillföra ett mervärde till det regionala tillväxtarbetet genom att komplettera de insatser som görs inom ramen för de regionala programmen. Vidare ska det nationella programmet identifiera och möjliggöra synergieffekter mellan regional, nationell och europeisk politik. Med anledning av vad som sägs i motion 2015/16:330 (S) om behovet av förändringar i tillämpningen av EU-program i vill utskottet även påminna om vad det har anfört när liknande frågor behandlats (bet. 2013/14:NU27). I sitt ställningstagande med anledning av regeringens skrivelse om partnerskapsöverenskommelsen konstaterade utskottet att ett antal förändringar har gjorts av sammanhållningspolitiken inför perioden –2020. Utöver den ökade samordningen som utskottet redan har nämnt ska det finnas en ökad resultatfokusering och ett ökat fokus på förenklingar, t.ex. tydligare regler för stödberättigande och enklare redovisningar. Utskottet noterade vidare att regeringen i skrivelsen anför att åtgärder för att minska den administrativa bördan är högprioriterat för både kommissionen och regeringen och att det pågår ett brett förenklingsarbete i . Utskottet vill nu som då understryka att arbetet med att förenkla administrationen i strukturfondsprojekten är angeläget. Utskottet noterar att det bedrivits en del arbete på det här området och vill betona vikten av att arbetet vid behov fortskrider . Utskottet kan sammantaget konstatera att det bedrivs en del arbete på område i linje med det som efterfrågas i de nämnda motionerna, som därmed avstyrks i de aktuella delarna. Utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas av de regionala organen och berörda myndigheter. De motioner som berör åtgärder i särskilda län eller regioner förtecknas i en tabell i bilaga 2. I detta avsnitt behandlas motioner med förslag som handlar om utvecklingen i särskilda län eller regioner. I likhet med föregående år när förslag om insatser och åtgärder i särskilda län och regioner har behandlats vill utskottet inledningsvis uttrycka sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska avgränsade områden. Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har dock varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottets principiella uppfattning är i likhet med föregående år alltjämt att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Därmed avstyrker utskottet i linje med tidigare års ställningstaganden samtliga motionsyrkanden som finns förtecknade i tabellen i bilaga 2. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1190 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1, 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2015/16:2454 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2015/16:1099 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1149 av (MP), 2015/16:1375 av och (båda C), 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2015/16:2988 av Per Åsling och (båda C). Näringslivsutveckling, arbetskraftsförsörjning, utbildning, tillgång till offentlig och kommersiell service samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur är väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik och en förutsättning för att livet utanför tätorterna ska fungera samt för en levande landsbygd. För att människor ska vilja bo och företag ska vilja verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller såväl myndigheter som och kommersiell service. Upprätthållandet av en grundläggande servicenivå över hela landet är även viktigt för att människor ska känna sig trygga och krävs också för att hela ska kunna bidra på ett positivt sätt i flyktingmottagandet. Samhällets olika funktioner behöver finnas tillgängliga såväl i landsbygds- och glesbygdskommuner som i storstadskommuner. I glesbygder har framför allt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan med företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecentrum i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällen. Alliansregeringen genomförde därför satsningar på dessa. I vissa glesbygder är dock också förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. Vi vill därför i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2454 (M) förbättra tillgången på lokal service. Vidare anser vi i linje med vad som föreslås i motionerna 2015/16:1190 (M, C, FP, KD), 2015/16:1934 (KD) och 2015/16:3147 (KD) att regeringen ska se över regelverken och öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. bör därför genom att bifalla dessa motioner tillkännage detta för regeringen. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i de aktuella delarna. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:1895 av (M), 2015/16:1898 av (M), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2015/16:3136 av Per Åsling (C). finns det bygdemedel som ekonomiskt ersätter de bygder som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller minska skadan eller ersättning för skadan från vattenverksamheten. Återstående medel fördelas sedan av och kan användas till både lån och bidrag som främjar det lokala näringslivet eller service i bygden. Motsvarande bygdemedel för vindkraften finns inte reglerat i lag, men sker på frivillig basis runt om i landet som en ersättning till de intressenter som är berörda av vindkraftsetableringar utan att vara markägare. Denna avsaknad av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygdepeng vid vindkraftsetableringar, där även ersättningsnivåerna kan skilja sig uppemot en faktor tio. För att skapa en starkare rättvisa mellan olika bygder vid en vindkraftsetablering vill vi i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2854 (SD) att bygdemedel för vindkraften hanteras på samma sätt som för vattenkraften och framöver regleras i lag. bör därför tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med förslag om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraften. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2015/16:2854 (SD) i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 22, 2015/16:1898 av (M) och 2015/16:3136 av Per Åsling (C) samt 2015/16:1895 av (M) och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 19. Välfungerande, självständiga och starka regioner är avgörande för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar.