bet · H301NU12 · 2016-03-18 00:00:00 — För att följa upp och analysera bolagens arbete med hållbart företagande har vidare en hållbarhetsanalys utvecklats av förvaltningsorganisationen. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen, dvs. i ägardialogen, styrelsenomineringsprocessen, processen för ekonomiska mål och processen för uppdragsmål. Analysen ger underlag för en gemensam och förutsebar utgångspunkt i dialogen mellan ägaren och bolaget, vilket skapar förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styrning av bolagen. De första analyserna genomfördes . integreras analysen ytterligare i processen för att ta fram ekonomiska mål. Av de stämmovalda styrelseledamöterna var andelen kvinnor i helägda statliga bolag . För att stärka samverkan med näringslivet tillsatte regeringen en nationell miljömålssamordnare som bl.a. ska verka för att kunskapen om generationsmålet och miljökvalitetsmålen ökar, underlätta för företag och näringslivets organisationer att synliggöra sitt miljöarbete och tydliggöra kopplingen till målen. Uppdraget ska redovisas 2017. Vidare har ett samarbete initierats av regeringen vilket syftar till att samla svenska aktörer i ett stärkt klimatarbete och utmana andra länder att göra detsamma inom ramen för den s.k. Action Agenda. Ett stort antal svenska företag och kommuner deltar i initiativet Fossilfritt och synliggör därmed hur de bidrar i klimatarbetet. har också tillsammans med ett antal andra länder initierat , för att kartlägga klimatarbetets ekonomiska dimensioner. I rapporten som presenterades vid klimattoppmötet konstateras bl.a. att det är både möjligt och nödvändigt att åstadkomma minskade utsläpp och ekonomisk tillväxt . Här kan också nämnas att har ett uppdrag om kommunikation om ekosystemtjänster. Uppdraget löper –2017 och innebär en strategisk samverkan med bl.a. näringslivet. Arbetet involverar ett tiotal relevanta myndigheter och har bl.a. resulterat i en guide för värdering av ekosystemtjänster. planerar också att ta fram en kunskapsplattform och vägledningar för arbetet med ekosystemtjänst-bedömningar. Det framgår av skrivelsen att regeringen har för avsikt att lämna en proposition till om en ändring av reglerna så att lönekartläggningar ska göras . Vidare har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen kommer även att se över hela föräldraförsäkringen. I ett första steg har en tredje månad reserverats för vardera föräldern. I skrivelsen framförs också att målet är att bolagsstyrelserna i börsnoterade företag ska bestå av av vardera kön. utgör kvinnor av alla ledamöter, men utvecklingen går enligt regeringen för långsamt. Regeringen uppger att den därför kommer att göra en avstämning efter bolagsstämmorna 2016, och om målet inte är uppnått presenteras ett förslag till lagstiftning om könsfördelningen i börsbolagens styrelser. Arbetsvillkor, utstationering och mänskliga rättigheter Regeringen uppger i skrivelsen att den avser att fortsätta arbetet med att se över och skärpa lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare samt genomföra och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet) inklusive införandet av ett entreprenörsansvar. Regeringen anger också att ett påverkansarbete inom EU har påbörjats som syftar till en revidering av utstationeringsdirektivet. Regeringen har tagit fram en nationell handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. antog för mänskliga rättigheter vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter: UN Guiding Principles on Business and Human Rights. Den nationella handlingsplanen syftar till att omsätta FN:s vägledande principer i praktisk handling på nationell nivå. Planen är ett svar på uppmaning till medlemsstaterna att ta fram nationella handlingsplaner. har , , , och utarbetat nationella handlingsplaner. pågår flera projekt inom för att förbättra och effektivisera den offentliga upphandlingen. Här kan nämnas att en ny upphandlingsmyndighet bildades som bl.a. ska verka för en socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling samt att tre nya lagar om upphandling ska träda i kraft . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övergripande om hållbart företagande – Ekosystemtjänster och hållbart företagande överlämnade regeringen skrivelsen Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på hållbart företagande och en rad frågor som är kopplade till detta. Det handlar t.ex. om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption, men också jämställdhet, barnrättsperspektivet, mångfald, affärsetik och beskattning. Utskottet ser positivt på att en sammanhållen politik för hållbart företagande presenteras och välkomnar en samlad diskussion om dessa angelägna frågor. Med det anförda föreslår utskottet att skrivelsen läggs till handlingarna. Övergripande om hållbart företagande I skrivelsen Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) redogörs för hur regeringen avser att driva en sammanhållen politik för hållbart företagande. I motion 2015/16:3306 (M, C, L, KD) förordas att ska göra uttalanden om bl.a. inriktningen i politiken om utstationering, upphandling och socialt företagande kopplat till hållbart företagande. I motion 2015/16:3307 (SD) förordas vidare ett riksdagsuttalande om bl.a. regeringens hållning i frågor om mångfald, kvotering, klimatpolitik och EU:s inflytande. Utskottet vill inledningsvis framhålla att en ambitiös och sammanhållen politik för hållbart företagande är en viktig del i att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb och växande företag. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att hållbart företagande har en självklar roll i en modern näringspolitik som skapar förutsättningar för att svenska företag ska fortsätta utvecklas, växa på tillväxtmarknader och vara attraktiva för investerare och medarbetare. Hållbart företagande ska också bidra till en hållbar samhällsutveckling i stort, och utskottet kan därmed konstatera att hållbart företagande är en viktig del av många andra områden såsom finansmarknadspolitiken, miljöpolitiken, den regionala tillväxt-politiken, arbetsmarknadspolitiken, handelspolitiken och biståndspolitiken. Utskottet vill också påpeka att omställningen till ett hållbart samhälle rymmer såväl utmaningar som möjligheter för företag. Regeringens ambition att uppmuntra, underlätta och möjliggöra för företag att maximera sin positiva påverkan på en hållbar utveckling är därför något som utskottet välkomnar. Regeringens samlade politik för hållbart företagande innebär att det ställs tydliga krav på företag, men politiken stöder också näringslivet i deras hållbarhetsarbete. Utskottet vill här framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande. Här kan nämnas att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga företagen och syftar till att dessa bolag ska agera så att de har allmänhetens förtroende som en långsiktigt hållbar värdetillväxt säkerställs. För att följa upp och analysera bolagens arbete med hållbart företagande har en hållbarhetsanalys utvecklats av förvaltningsorganisationen. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen, dvs. i ägardialogen, styrelsenomineringsprocessen, processen för ekonomiska mål och processen för uppdragsmål. När det gäller arbetet med hållbart företagande kopplat till miljö- och klimatpolitiken anger regeringen i skrivelsen bl.a. att den ska verka för ökad kunskap om miljökvalitetsmålen och generationsmålet samt verka för att näringslivet får en tydlig roll i det svenska miljöarbetet som syftar till att uppnå miljömålen. Här kan nämnas att regeringen tillsatte en nationell miljömålssamordnare som ska verka för att öka kunskapen om generationsmålet och miljökvalitetsmålen, underlätta för företag och näringslivets organisationer att synliggöra sitt miljöarbete och tydliggöra kopplingen till målen. Uppdraget, som ska redovisas 2017, syftar vidare till att stärka samverkan mellan näringslivet och andra aktörer. Utskottet vill också framhålla initiativet Fossilfritt där ett stort antal svenska företag och kommuner deltar och synliggör hur de bidrar i klimatarbetet. Vidare vill utskottet framhålla den sociala dimensionen av hållbart företagande som bl.a. innefattar anständiga arbetsvillkor, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. Som ett led i att stärka grundläggande rättigheter i arbetslivet och kollektivavtalens ställning på EU-nivå pågår ett arbete med att se över och skärpa lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare samt genomföra och rådets direktiv /67/EU om tillämpning av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet) inklusive införandet av ett entreprenörsansvar. Det uppges också i skrivelsen att ett påverkansarbete har påbörjats inom EU för att revidera utstationeringsdirektivet. Utskottet anser även att det är av stor vikt för ett företags anställda att mänskliga rättigheter beaktas i arbetslivet. Liksom utrikesutskottet anför i sitt yttrande välkomnar utskottet därför att som sjätte land i världen lanserat en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter i syfte att nationellt genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. När det gäller jämställdhetsfrågor som är kopplade till ett hållbart företagande noterar utskottet att regeringen avser att lämna en proposition till om en ändring av regler så att lönekartläggningar ska göras . Utskottet noterar vidare att regeringen mot bakgrund av en ojämn könsfördelning i börsbolagens styrelser kommer att göra en avstämning efter bolagsstämmorna 2016, och om målet om av vardera kön i styrelserna inte är uppnått kommer ett förslag till lagstiftning på området att presenteras. Som tidigare nämnts har staten ett ansvar att genom ägarstyrning av de statliga företagen vara föregångare när gäller hållbart företagande. Det innefattar även jämställdhetsarbetet. Av de stämmovalda styrelseledamöterna i de helägda statliga bolagen var av styrelseledamöterna kvinnor Utskottet kan vidare konstatera att det pågår flera projekt inom för att förbättra och effektivisera offentlig upphandling. Här kan nämnas att en ny upphandlingsmyndighet bildades som bl.a. ska verka för en socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling samt att tre nya lagar om upphandling ska träda i kraft . I övrigt delar utskottet regeringens hållning att hållbart företagande bör integreras inom såväl frihandelspolitiken som exportfrämjandet samt beaktas i alla relevanta handelsavtal. Utskottet vill även framhålla att ännu närmare samarbeten mellan stater, multilaterala organisationer, företag, arbetsmarknadens parter och civilsamhället är nödvändiga för det svenska näringslivets långsiktiga ekonomiska tillväxt och för en hållbar samhällsutveckling. Avslutningsvis vill utskottet instämma i vad skatteutskottet anför i sitt yttrande när det gäller hållbar beskattning. Utskottet ställer sig därmed positivt till det pågående arbetet med att uppmuntra företag att ta fram skattepolicyer och interna kontrollsystem, samt att företagen i dessa beaktar låginkomstländers behov och administrativa kapacitet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:3306 (M, C, L, KD) och 2015/16:3307 (SD). Ekosystemtjänster och hållbart företagande I motion 2015/16:2604 (M) förordas ett riksdagsuttalande om att företag bör väga in sitt beroende av och sin påverkan på ekosystemtjänster i sina affärsplaner och strategier samt arbeta för att motverka negativ påverkan på miljön och samhället. Dessutom anförs att arbetet med att skapa förutsättningar för hållbart företagande måste fortsätta och att de statliga bolagen har ett särskilt ansvar i detta arbete. Begreppet ekosystemtjänster innefattar ekosystemens direkta och indirekta bidrag till människors välbefinnande. När det gäller näringslivets förhållande till och beroende av ekosystemtjänster vill utskottet framhålla det faktum att näringslivet är beroende av fungerande ekosystem och påverkar såväl positivt som negativt ett flertal ekosystemtjänster som bidrar till samhällets välstånd. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anför att den ska verka för att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster integreras i arbetet med hållbart företagande där så är relevant, bl.a. med förbättrade miljöräkenskaper, standarder, certifierings- och redovisningssystem. Utskottet noterar vidare att uppdrag om kommunikation om ekosystemtjänster 2014–2017 innebär en strategisk samverkan med bl.a. näringslivet. Arbetet involverar ett tiotal relevanta myndigheter och har bl.a. resulterat i en guide för värdering av ekosystemtjänster. En kunskapsplattform och vägledningar för arbetet med ekosystemtjänstbedömningar planeras också tas fram. När det vidare gäller de statliga bolagens ansvar i fråga om hållbart företagande vill utskottet åter påminna om att det ingår i statens ägarstyrning. Bolagen ägs av staten, och därmed ytterst av svenska folket, och det är därför naturligt att staten som ägare strävar efter att bolagen ska befinna sig i framkant inom detta område. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen nödvändighet att göra ett riksdagsuttalande så som begärs i motion 2015/16:2604 (M). Därmed avstyrks den aktuella motionen i berörd del. Övergripande om hållbart företagande, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3306 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3307 av m.fl. (SD). I regeringens skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande redovisar regeringen sin syn på hållbart företagande när det gäller bl.a. mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö och klimatarbete och antikorruption. Skrivelsen berör också områden som hållbar beskattning, handelspolitik, finansmarknadspolitik för hållbara investeringar samt jämställdhet och mångfald. Vi vill inledningsvis understryka att företagande är centralt för och spelar en avgörande roll för landets tillväxt och utveckling. Vi välkomnar att regeringen i skrivelsen ger uttryck för en ambition att bygga vidare på alliansregeringens arbete kring hållbarhet i enlighet med bl.a. FN:s och riktlinjer. Vi vill däremot framhålla att vi oroas över regeringens centralistiska inställning till styrning av företagande som framgår av den politik för hållbart företagande som redovisas i regeringens skrivelse. Det framgår att regeringen avser att lösa flera av samhällets största utmaningar med denna politik, och på flera områden går regeringen väldigt konkret in på detaljfrågor som expertmyndigheter och framför allt andra delar av samhället bättre kan hantera. Om regeringen i skrivelsen syftar till att uppmuntra företag oavsett storlek att agera utifrån social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet har man misslyckats kapitalt. Det är svårt att urskilja några tydliga förslag i skrivelsen som ska underlätta hållbarshetsredovisning – särskilt när det gäller mindre företag. Hållbart företagande innebär att förena miljöhänsyn, lönsamhet och socialt ansvarstagande. Vi anser att målsättningarna för bl.a. sociala företag eller jämställdhet på regional nivå är väsentliga i främjandet av ett hållbart företagande. Det är därför förvånande att regeringen i sin budget valt att minska det ekonomiska stödet till de redan etablerade aktörerna på dessa områden. Inom ramen för Politik för hållbart företagande lyfter regeringen även fram upphandlingsfrågor och utstationeringsdirektivet. Vi kan konstatera att dagens regelverk för upphandlingar ger utrymme för myndigheter att beakta hållbarhetskrav beroende på upphandlingens art. Detta utrymme har använts fel eller inte alls, vilket enligt vår mening är anmärkningsvärt. Vidare har visat att det går att fokusera på goda konkurrensvillkor som seriösa små och medelstora företag inte utestängs från stora marknader och utan att onödig byråkrati skapas. Trots en hårdnande internationell konkurrens är det ett arbete som måste fortsätta utan att vare sig kvalitet eller rättvisa kompromissas bort. Vi ser dock med besvikelse på många formuleringar i skrivelsen där regeringen lovar förbättringar och förändringar. Vi menar att stora delar av regeringens politik för hållbart företagande i stället kommer att slå hårt mot näringslivet, inte minst mot de små företagen. Vi vill i stället se konkreta förslag för att skapa ett långsiktigt hållbart näringsliv med möjligheter för företag i olika storlekar och branscher att bedriva sina verksamheter utifrån de huvudkriterier som innefattar social, miljömässig och ekonomisk hållbarhet. Vi menar att hållbart företagande bör eftersträvas såväl inom upphandlingar som på den europeiska marknaden, utan att stå i motsats till den fria rörligheten av tjänster i EU. Att ska vara pådrivande inom EU i dessa frågor ser vi som en självklarhet. oroas vi över regeringens oförmåga att ta itu med många av dessa frågor på hemmaplan. Otydlighet och motstridiga besked från regeringen på viktiga områden såsom energi- och handelspolitik visar frånvaron av en klar och förutsebar politik och pekar på behovet av en sammanhållen linje innan man går ut och kräver detsamma av EU. I likhet med vad som framförs av allianspartiernas företrädare i skatteutskottets yttrande finner vi det anmärkningsvärt att regeringen sätter andra länders behov före svensk tillväxt och utveckling, före svenska företag och före att värna svenska skattebaser. Det borde i stället vara regeringens uppgift att lyfta fram svenska intressen. Regeringen kan uppmuntra multinationella företag att följa riktlinjer och uppfylla skattelagstiftning, men att detaljreglera företag främjar inte svensk tillväxt och utveckling för svenska företag. Sammantaget menar vi att regeringens strategi Politik för hållbart företagande slår hårt mot näringslivet och kommer att få långtgående negativa konsekvenser för tillväxt och utveckling. Vi anser att regeringen i stället måste skapa stringens och tydlighet i vad man faktiskt vill åstadkomma i viktiga frågor som energipolitiken för svensk industri, hur regeringen ställer sig till det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) och alla dess delar samt hur i höjda skatter på jobb och företagande över mandatperioden ska stärka svenska företag. Vi anser att bör tillkännage det som anförts för regeringen. Vid ett sådant tillkännagivande blir motion 2015/16:3306 (M, C, L, KD) tillgodosedd och den tillstyrks. Övriga här aktuella motioner avstyrks. Övergripande om hållbart företagande, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3307 av m.fl. (SD) och 2015/16:3306 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 2. Vi sverigedemokrater vill inledningsvis framhålla att vi ser positivt på delar av regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69). Vi delar regeringens syn när det gäller övergripande mål, riktlinjer och visioner. Regeringens skrivelse sträcker sig över ett flertal politiska områden som t.ex. finansområdet, miljö, regional tillväxt, arbetsmarknad, handel och bistånd. ser värdet av samförstånd i viktiga sakfrågor som är av vikt för svensk ekonomi. Det finns emellertid områden där våra politiska åsikter går isär och där regeringens politik kan få allvarliga konsekvenser för tillväxt och jobbskapande. Vi i ser negativt på vad vi anser vara nitiska förslag om såväl mångfald och kvotering som en verklighetsfrämmande klimatpolitik och EU:s ständigt ökade kostnader och inflytande. Vår generella kritik av regeringens förda linje är att orealistiska visioner prioriteras före flera sakpolitiska områden där behöver stärka sin konkurrenskraft gentemot omvärlden. Vi ser vikten av ett hållbart företagande och dess aspekter, i både en nationell och en internationell bemärkelse. befinner sig på en global marknad, och en politik för hållbart företagande måste därmed förhålla sig till detta. Hållbart företagande berör många delar av näringslivet, men vi vill betona att förutsättningarna ser väldigt olika ut beroende på bransch, sektorer och storlek på företag, men även lokalisering, konjunktur eller tidpunkt för etablering. Stora politiska visioner som kan belasta företagen med ökade kostnader eller utökad byråkrati måste därför genomföras med försiktighet. Vi vill vidare understryka att är ett av de industriländer som har lägst utsläpp av s.k. klimatgaser och kan konstatera att på klimatområdet inte har något att skämmas för i ett internationellt perspektiv. Vi menar att och utmaning i stället ligger i att säkerställa energitillgången och upprätthålla viljan till långsiktiga energiinvesteringar. Sådana investeringar måste givetvis göras parallellt med en långsiktig god utveckling för miljön för att inte riskera globala konkurrenskraft. Om alltför stora kostnader läggs på europeiska företag kommer det att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed innebära minskade resurser till forskning och utveckling. Det finns även en risk att ökade kostnader för företagen resulterar i att produktionen flyttar och därmed leder till ett ökat koldioxidläckage, dvs. att utsläppen av koldioxid inte minskar utan bara flyttar på sig. Vi menar att det bör finnas en sund balans mellan ekonomi och klimatambitioner. Våra viktigaste prioriteringar är ett minskat koldioxid-läckage och en stärkt europeisk konkurrenskraft. Vi vill också se ett jämställt samhälle där alla medborgare har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Vår politik på jämställdhetsområdet tar sin utgångspunkt i hur män och kvinnor är, inte hur de borde vara. Vi avvisar därmed verklighetsfrånvända teorier där man bortser från könsskillnader. Vi motsätter oss att staten försöker ändra på människors könsidentitet. Kopplat till detta motsätter vi oss kvotering och s.k. positiv särbehandling. Vi välkomnar däremot debatter och opinionsbildning för en mindre snedfördelning mellan könen inom olika yrken eller uppdrag. Vi menar dock att det alltid i slutändan handlar om vuxna människor som gör fria val. Tvångskvotering i bolagsstyrelser vänder vi oss emot med emfas. Målet som EU satt upp med av det underrepresenterade könet i bolagsstyrelser är ett direkt hån mot duktiga och självständiga kvinnors möjlighet att ta plats på egna meriter. Vi ställer oss även frågande till andra typer av mångfaldspolicyer. Vi i har satt fokus på politiken för ett långsiktigt hållbart företagande kopplat till industrin. Vi lyfter frågor som tillväxt, internationell reell konkurrenskraft, infrastruktur, energifrågor och arbetskraft. Vi vill införa konkurrensneutrala ekonomiska och arbetsrättsliga lättnader för både svenska småföretag och arbetstagare när det gäller turordningsregler, Starta-eget-bidrag, arbetsgivaravgifter och sjuklöner. Vi förordar även biståndspolitik i form av utökat stöd i närområden, handelspolitik med betoning på utökad internationell konkurrenskraft samt utökade satsningar på internationella handelspartner. De europeiska strukturfonderna bör avskaffas, och europeiska socioekonomiska projekt bör avvecklas. Vi anser att medlen i fonderna är kraftigt snedfördelade till projekt som ständigt är kostnadsdrivande. Svenska skattebetalare bör inte finansiera europeiska arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avslutningsvis är det enligt vår mening viktigt att en seriös näringspolitik i stor utsträckning genomsyras av förutsebarhet och långsiktighet. Förändringar på området bör därför genomföras med försiktighet. Följaktligen är det både onödigt och olämpligt att göra partipolitik av institutioner som arbetar med denna typ av frågor.