bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — I yrkande 6 yrkar motionärerna på vikten av att Ung Företagsamhet (UF) eller liknande verksamhet erbjuds vid alla gymnasieskolor. Motionärerna lyfter fram att erfarenheter visar att de som drivit UF-företag t.ex. har starkare etablering på arbetsmarknaden, färre arbetslöshetsdagar, högre inkomst och hellre blir nyföretagare. I motion 2015/16:1556 av (M) framförs att regeringen bör underlätta för skolhuvudmän att erbjuda prao. Motionären anför att bör få ett uppdrag att ta fram en metod för att säkerställa att rektorn kan ta sitt arbetsmiljöansvar utan att det blir för betungande för skolhuvudmannen. I motion 2015/16:1446 av (SD) föreslår motionären att det införs en företagsdag på högstadiet och gymnasiet. Motionären påpekar att detta skulle ge eleverna en möjlighet att komma i kontakt med olika företag från olika branscher och möjligheten att hitta nya arbetstillfällen. (SD) anför vidare i motion 2015/16:1447 att det bör införas en entreprenörskapsdag på högstadiet och gymnasiet. Motionären framhåller att genom att väcka intresset för entreprenörskap hos ungdomar ökar chanserna för fler företag och kreativa produkter och tjänster i samhället. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 14 framhålls att entreprenöriellt lärande ska vara ett naturligt perspektiv i hela utbildningssystemet. Motionärerna förklarar att entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet där arbetsformerna stimulerar fantasi och skapande. Motion 2015/16:2366 av (C) handlar om rätten till prao för alla elever i . Motionären anför att det faktum att skolor upplever att regelverk är så otydligt och tungt att man inte längre klarar att administrera prao måste tas på allvar. Bakgrund och gällande rätt Samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling är övergripande teman som betonas i läroplaner, examensmål samt ämnes- och kursplaner för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) samt gymnasieskolan (Gy 11). I de övergripande målen för läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. Vidare anges det i läroplanen att en viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. Skolan ska enligt läroplanen stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Därutöver ska eleverna få möjlighet att ta initiativ och ansvar samt utveckla sin förmåga att arbeta såväl självständigt som tillsammans med andra. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) anges bl.a. att skolan har ansvar för att varje elev har kunskaper om samhälls- och arbetslivet. Skolan ska även bl.a. bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elevernas möjligheter att starta och driva företag. Det framgår vidare att entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. I många av examensmålen för gymnasieskolans nationella program ingår krav på kunskaper om entreprenörskap. Ämnet entreprenörskap, som är tvärvetenskapligt men har sin bas i företagsekonomi och psykologi, ingår som ett programgemensamt ämne i flera program. I ämnet företagsekonomi finns t.ex. kursen Entreprenörskap och företagande, som ska ge kunskaper om att starta och driva ett företag. Vidare anges det i läroplanen för gymnasieskolan att alla elever ska genomföra ett gymnasiearbete. Målen för gymnasiearbetet framgår av programmens olika examensmål. För yrkesprogrammen anges bl.a. att gymnasiearbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer. När det gäller hållbar utveckling anges det i läroplan under Skolans uppdrag bl.a. att undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett av läroplanens kunskapsmål är att eleven efter genomgången grundskola har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling. Att på olika sätt belysa hållbar utveckling ingår även i kursplanerna för ett flertal av ämnen. I läroplanen för gymnasieskolan anges som en del av skolans uppdrag att miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska vidare belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. I läroplanen sägs vidare att ett kunskapsmål är att varje elev efter avslutad utbildning kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling. Hållbar utveckling ingår även i examensmålen för ett flertal gymnasieprogram liksom i ämnen och kurser. Som beskrivs närmare ovan under avsnittet Vissa undervisningsämnen kan grundskolor under vissa förutsättningar utöver undervisningen i ämnen, som räknas upp i skollagen, erbjuda undervisning i elevens val och skolans val (10 kap. 4 § skollagen). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. har enligt myndighetens regleringsbrev (s. 16) ett pågående uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det kan t.ex. handla om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling och underlätta erfarenhetsutbyte. ska även sprida relevanta forskningsresultat till skolan och kartlägga, analysera och sprida erfarenheter av huvudmännens arbete med entreprenörskap. fördelar även statsbidrag för entreprenörskap i skolan (förordning 2011:192). Statsbidraget får bl.a. lämnas till organisationer och huvudmän för verksamhet vid skolor som syftar till att utveckla kunskaper om projekt och företagande, stimulera entreprenöriella kompetenser och förhållningssätt, stimulera skolors samarbete med entreprenörer inom näringslivet, kulturlivet och föreningslivet, eller främja flickors och unga kvinnors entreprenörskap. Regeringen meddelade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 175–176) att man avser att fortsätta den pågående satsningen på entreprenörskap i skolväsendet och att man har beräknat medel för detta ändamål . redovisar i sin årsredovisning vilka insatser som genomförts inom regeringsuppdraget och lämnar även en sammanfattande redogörelse för vad statsbidragen har använts till. I årsredovisning anförs bl.a. att myndigheten fördelade totalt i utvecklingsmedel till 36 huvudmän utifrån ovanstående förordning om statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Myndigheten fördelade även till organisationen () och till andra organisationer för entreprenörskap i skolan. Enligt regleringsbrev fördelas även från till Ung Företagsamhet. samarbetar även bl.a. med för att stödja insatser och aktörer som arbetar med att främja entreprenöriellt lärande och entreprenöriella kompetenser i skolan. tog 2015 fram en reviderad kunskapsöversikt av erfarenheter, begrepp och forskning kring entreprenörskap i förskolan, , gymnasieskolan och vuxenutbildningen (Skapa och våga – Om entreprenörskap i skolan). I publikationen diskuteras bl.a. hur skolor arbetar med området och ges en bild av relevant forskning. Praktisk arbetslivsorientering (prao) började reviderade föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö gälla (AFS 2012:3). Föreskrifterna innehåller regler för hur personer som inte fyllt får arbeta. Föreskrifterna riktar sig till arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare som låter minderåriga utföra arbete. En av förändringarna i föreskrifterna är bl.a. att även praktik nu omfattas av föreskriftens arbetstidsregler. har även tagit fram en vägledning med råd och rekommendationer med syftet att hjälpa arbetsgivare och huvudmän för en skola att följa föreskrifterna. tog 2015 vidare fram den förklarande skriften Tillämpning av reglerna om riskbedömning enligt föreskrifterna om minderårigas arbetsmiljö vid prao, apl och andra praktikplatser avseende kombinerad undervisning och praktik. Skriften beskriver skolhuvudmannens ansvar för riskbedömning då en elev deltar i någon form av praktik. förklarar att skolhuvudmannen har ansvar för att den praktikplats som väljs inte innebär risker för att den elev som ska arbeta där drabbas av ohälsa eller olycksfall i arbetet. Elevens ålder och mognad är faktorer som måste beaktas enligt skriften. påpekar bl.a. att avsikten inte är att skolhuvudmannen ska åka ut på praktikplatsen i varje enskilt fall och göra enskilda riskbedömningar. förklarar vidare att praktikplatsen har huvuddelen av ansvaret för att skydda minderåriga elever vid prao m.m. har tagit fram skriften Ansvaret för elevernas arbetsmiljö, som förklarar ansvarsfördelningen vid arbetsplatsförlagt lärande (apl) för elever inom lärlingsutbildning och skolförlagd yrkesutbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Den gäller även för elever i yrkesintroduktion oavsett om det rör sig om arbetsplatsförlagt lärande eller praktik. avlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2015:97). I betänkandet föreslår utredaren bl.a. att alla elever i och specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors prao på en arbetsplats eller på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Utredaren föreslår även att ska få i uppdrag att informera huvudmännen om hur riskbedömningar ska genomföras vid prao. Utredningens slutbetänkande har remitterats och utredningens förslag bereds inom . har i sin instruktion ett ansvar för att verka för att de s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen[1] nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling (18 § förordning [2015:1047] med instruktion för ). rapporterar bl.a. till i denna fråga. samverkar också med andra aktörer på området och hanterar dessutom den särskilda utmärkelsen för hållbar utveckling. var det 135 verksamheter som fick denna utmärkelse. hade ett regeringsuppdrag att ta fram material som underlättar för lärare i att undervisa om miljöfrågor med koppling till miljökvalitetsmål (ärendenummer NV-00647-14). Materialet finns presenterat på myndighetens särskilda webbplats om miljömålen (/skola). Där konstateras att det i läroplan, och de kursplaner och ämnesplaner som är kopplade till den, finns en rad olika ingångar till hur miljömålen kan tas upp i undervisningen. På webbplatsen har även gjort en sammanställning över kopplingarna mellan miljökvalitetsmålen och det centrala innehållet i kursplanerna, kopplat till ämne och årskurs. Inom ovanstående regeringsuppdrag har även bl.a. genomfört marknadsföringsaktiviteter för att öka kännedomen om stödmaterialet bland lärare i och genomfört en undersökning bland lärare för att se vilka behov grundskolelärare har av att få stöd i sin undervisning om det svenska miljömålssystemet med fördjupat och målgruppsanpassat skolmaterial. Vidare arbetar ett flertal andra organisationer aktivt med lärande om hållbar utveckling. Programmet Den Globala Skolan inom Universitets- och högskolerådet har, i samverkan med andra aktörer, t.ex. länge arbetat med att stödja skolor och lärare med att införa lärande för hållbar utveckling, bl.a. genom material, nätverksarbete och konferenser. Inom ramen för arbetet med uppföljning och utvärdering har utbildningsutskottet låtit utarbeta en förstudie om utbildningens roll för en hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande (Rapport från 2012/13:RFR9). anordnade utskottet även ett kunskapsseminarium i om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande. Olika experter och organisationer hade bjudits in till seminariet för att ge sin bild av hur man arbetar med dessa frågor. Företrädare för Svenska angav vid seminariet att internationellt har ansetts vara mycket framgångsrikt när det gäller insatserna för utbildning för hållbar utveckling, med t.ex. förändringar i styrdokument. har varit mycket drivande i det internationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling, i att ta fram strategier och förslag. har också lyft fram att det är viktigt att följa upp arbetet, och då inte bara se till genomförda aktiviteter och regelförändringar utan också faktiska effekter. Seminariet finns dokumenterat i Rapport från 2013/14:RFR19. Utskottet instämmer inledningsvis i motionärernas uppfattning om utbildningens viktiga roll när det kommer till frågor om samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår många insatser och utvecklingsarbete inom dessa frågor och att vissa insatser även avslutats. När det särskilt gäller frågor om samverkan mellan arbetslivet och utbildningen samt entreprenörskap vill utskottet framhålla att skolans styrdokument lyfter upp dessa frågor på många olika sätt. Skolan har t.ex. ett ansvar för att stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Skolan ska även ge eleverna inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. Utskottet vill även lyfta fram att , tillsammans med andra myndigheter och organisationer, arbetar för att stärka såväl samverkan med arbetslivet som entreprenörskap i skolan. genomför ett stort antal aktiviteter inom detta uppdrag och fördelar medel tillsammans med till bl.a. organisationen som arbetar för att främja ungdomars entreprenörskap. När det särskilt gäller frågor om prao vill utskottet uppmärksamma de skrifter som och tagit fram för att förtydliga ansvarsfördelningen och de gällande reglerna vid prao, arbetsplatsförlagt lärande och andra praktikplatser. Utskottet kan även konstatera att lämnade förslag i frågan om elevers rätt till prao samt ansvar att informera huvudmän om de gällande föreskrifterna. Dessa förslag bereds inom . I fråga om lärande för hållbar utveckling vill utskottet lyfta fram att den kompetens och det engagemang som finns bland de aktörer som arbetar med utbildning för hållbar utveckling i är mycket värdefulla. Utskottet kan konstatera att det har genomförts många insatser och tagits fram rapporter och material för att stödja lärande för hållbar utveckling. Utskottet vill även informera om den rapport om utbildning för hållbar utveckling, inklusive entreprenöriellt lärande, som utskottet tagit fram inom ramen för dess uppföljnings- och utvärderingsuppgift. I det seminarium som genomfördes presenterade representanter för myndigheter och organisationer det omfattande arbete som genomförs om utbildning för hållbar utveckling. Mot bakgrund av det som anförts ser utskottet inget behov av att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av motionsyrkandena om samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:1446 (SD), 2015/16:1447 (SD), 2015/16:1556 (M), 2015/16:2366 (C), 2015/16:2399 (C) yrkande 14, 2015/16:2767 (M, C, FP, KD), 2015/16:2775 (M) yrkandena 2 och 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalt lärande. Jämför reservationerna 51 (M) och 52 (C). I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 25 framförs att programmering bör ingå i skolans läroplan redan från årskurs 1. Motionärerna vill att ska få i uppdrag att utreda hur det ska kunna införas. Även Alliansens fortbildningssatsning Matematiklyftet bör utvecklas till att också innehålla programmering. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 11 menar motionärerna att möjligheten att inkludera det digitala perspektivet i alla delar av utbildningsväsendet bör ses över. Många huvudmän har köpt in digital utrustning men inte satsat tillräckligt på den digitala pedagogiken. Det bör göras en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft för lärare. Lärarutbildningarna bör ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen. Lärare och skolledning bör få en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. I motion 2015/16:2441 av (C) yrkande 2 anförs att en översyn bör göras av lagstiftningen i syfte att ta bort hinder för digitalisering inom utbildning. Exempelvis borde fjärrundervisning vara möjligt att tillåta inom fler relevanta ämnen, och det borde också vara möjligt att anordna sådan undervisning på entreprenad. I yrkande 4 framhåller motionären att en nationell strategi för digitalisering av utbildning bör tas fram. Motionären föreslår i yrkande 7 att programmering blir en del av grundskoleutbildningen. Skolan bör digitaliseras, enligt motion 2015/16:203 av (FP). Skolan måste lära ut om digitalisering på många sätt. Ämnet teknik bör omvandlas till ett ämne med programmering och andra digitala kunskaper. Digitala kunskaper bör sedan införas i samtliga ämnen. I motion 2015/16:1389 av (S) anser motionären att undervisning inom it i ska förbättras. På många skolor görs stora insatser för att utveckla ett pedagogiskt förhållningssätt till it, som ska höja kvaliteten i lärandet. Men det saknas ett samlat grepp om hur it ska användas i skolan. Att ge fler elever möjlighet att lära sig programmering är ett sätt att stärka elevernas digitala kompetens och därigenom stärka näringsliv och skapa flera jobb. Det är viktigt att ta till vara de ungas intresse för digitala verktyg. Även i motion 2015/16:2195 av (S) argumenteras för att ge unga möjlighet att lära sig programmering. Bakgrund och gällande rätt Den svenska skolan styrs genom de nationella mål, riktlinjer och kunskapskrav som och regeringen har beslutat om i t.ex. skollagen och läroplanerna. Enligt skollagen (2010:800) ska eleverna i och gymnasieskolan utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (se t.ex. 10 kap. 10 §). I läroplanen för (Lgr 11) respektive gymnasieskolan (Gy 11) anges att eleverna ska kunna använda modern teknik. I ämnes- och kursplaner anges krav på kunskap om digitala tekniker m.m. Regler om möjligheter till fjärrundervisning infördes i skollagen (prop. 2014/15:44, bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Enligt 1 kap. 3 § skollagen avses med fjärrundervisning en interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte . Enligt 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförordningen (2010:2039) gäller i korthet att fjärrundervisning får genomföras om det inte finns någon legitimerad eller behörig lärare på en skola eller när antalet elever är få. Fjärrundervisning får anordnas i moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Huvudmän kan delta i en försöksverksamhet där fjärrundervisning får erbjudas i alla ämnen, enligt förordning (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Bakgrund och pågående arbete Den förra regeringen tillsatte 2012 den s.k. som har till uppdrag att främja digitaliseringen i och uppnå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) lade utredningen bl.a. fram flera förslag som avsåg grund- och gymnasieskolan. Förslagen är huvudsakligen inriktade mot förändringar i läroplaner och kursplaner, insatser som avser att höja it-kompetensen hos skolans personal samt åtgärder för bättre kunskap om effekterna av användning av it i skolan. Betänkandet har remitterats. fick i uppdrag (U2015/03844/S m.fl.) att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Insatserna ska bestå av kompetensutvecklings- och stödinsatser bl.a. när det gäller it som pedagogiskt och administrativt verktyg. delredovisade och hur genomförandet av uppdraget kommer att hanteras. redovisade den del av uppdraget som gällde insatser för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen. Enligt påverkas alla områden i skolan av digitaliseringen. Därför kommer allt som sker inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen också att förhålla sig till digitala frågor. Även om det finns ett särskilt behov av kompetensutveckling i vissa frågor, ser vikten av att digitaliseringen diskuteras och problematiseras i alla insatser. Verkets slutsats är att det finns ett stort behov av kompetensutveckling inom digitaliseringsområdet på alla nivåer inom skolan. I redovisningen presenteras förslag på kompetensutvecklingsinsatser som kommer att finnas tillgängliga eller . Insatserna omfattar områden som säker och kritisk användning av nätet, digitala verktyg för lärande, leda och lära i tekniktäta klassrum samt digitala verktyg för inkludering och särskilt stöd. I samband med eventuella ändringar i styrdokument och författningar kan kompetensutvecklingsinsatser i programmering och digital kompetens samt fjärrundervisning bli aktuella, enligt . Verket föreslår vidare särskilda insatser för rektorer i att leda skolutvecklingsprocesser, med fokus på digitalisering. fick i uppdrag (U2015/04666/S) att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Uppdraget redovisades i de delar som rör en it-strategi för förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, och motsvarande skolformer. förslag till vision för digitaliseringen anger att alla barn och elever utvecklar en adekvat digital kompetens samt att skolväsendet präglas av att digitaliseringens möjligheter tas till vara så att de digitala verktygen och resurserna bidrar till att resultaten förbättras och verksamheten effektiviseras. pekar på att det är stora skillnader mellan olika delar av skolväsendet när det gäller infrastruktur och tillgång till digitala verktyg och att personalen måste få tid att utveckla sin kompetens. Vid en samlad bedömning har därför ansett att 2022 är en rimlig tidpunkt att nå visionen. ska en redovisning göras i de delar som rör en strategi för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna. ska redovisning till regeringen ske av den del av uppdraget som ska omfatta fullständiga förslag på förändrade lydelser i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. presenterade på sin webbplats ett första förslag på hur digital kompetens och programmering ska stärkas och tydliggöras i undervisningen. Verkets bedömning är att programmering inte ska bli ett nytt ämne i utan ingå i framför allt matematik och teknik. Genom att programmering görs till en del i andra ämnen i finns den direkta kopplingen till användningen, enligt myndigheten. Programmering blir därmed ett pedagogiskt verktyg i ämnet. föreslår ändringar i kurs- och ämnesplaner i andra ämnen i syfte att stärka elevernas digitala kompetens. Intresserade har fått lämna synpunkter på utkast till förslaget. Förslaget ska gå ut på remiss (nyhetsarkiv ). har vidare ett kontinuerligt uppdrag att följa upp barns, elevers och lärares it-användning och it-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning samt skolornas administrativa it-användning. Den senaste redovisningen lämnades . I denna konstateras att skolan fylls med alltmer it-utrustning. I går det omkring 1,8 elever per dator eller surfplatta jämfört med 2012. I gymnasieskolan var motsvarande siffror 1,0 respektive 1,3 . har nästan alla lärare i tillgång till egen dator, jämfört med tre av fyra . hade i princip alla gymnasielärare tillgång till egen dator. Användningen av it i skolan ökar också, till skoluppgifter, på lektioner och för lärarnas olika arbetsuppgifter. Elevernas it-kompetens ligger som tidigare på en ganska god nivå, men lärarnas behov av kompetensutveckling är fortsatt stort och ungefär på samma nivå som .