bet · H301AU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Utskottet anser att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå motionsyrkanden i följdmotionerna och i motioner som väckts under allmänna motionstiden /16. Utskottet konstaterar att regeringen i sin skrivelse redogör för planerade och vidtagna åtgärder med anledning av iakttagelser. Dessa åtgärder tar sikte på exempelvis frågor om bosättning och mottagande, insatser inom etableringsuppdraget liksom utbildningsinsatser och nyanlända invandrares kompetens. Utskottet finner därför inga skäl för att göra några tillkännagivanden med anledning av motionsyrkandena. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, L, KD). Regeringens skrivelse 2015/16:58 om statens insatser för etablering av nyanlända. 17 yrkanden i två följdmotioner (SD, L) som väckts med anledning av skrivelsen. 54 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Integration, punkt 1 (M) 2.Integration, punkt 1 (SD) 3.Integration, punkt 1 (C) 4.Integration, punkt 1 (L) 5.Integration, punkt 1 (KD) 6.Särskilt om instegsjobb, punkt 2 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:244 av (M), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:361 av (S), 2015/16:506 av m.fl. (S), 2015/16:573 av (S), 2015/16:601 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:639 av m.fl. (S), 2015/16:659 av (FP) yrkande 1, 2015/16:667 av (FP) yrkande 2, 2015/16:739 av (C), 2015/16:797 av (M), 2015/16:814 av och (båda S), 2015/16:873 av och (båda S), 2015/16:979 av (M), 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:991 av m.fl. (S), 2015/16:1433 av m.fl. (S), 2015/16:1457 av (M) yrkande 4, 2015/16:1802 av (SD), 2015/16:1940 av och (båda MP), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2082 av (M), 2015/16:2257 av (KD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 7, 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2015/16:2914 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:3042 av Per Åsling (C), 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 21, 23–26 och 28, 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 6 och 11, 2015/16:3312 av (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkandena 1–14 samt lägger skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) 2015/16:2508 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Reservation 6 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (KD), i (S), (M), (SD), (C), (V) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:58 om statens insatser för etablering av nyanlända och två motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet behandlas även 54 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . En förteckning över förslagen finns i bilaga. överlämnade etablering – är statens insatser effektiva? (RiR 2015:17) till regeringen. Regeringen överlämnade skrivelse 2015/16:58 till . Riksrevisor med medarbetare informerade om granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om integration och lägger regeringens skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). etablering – är statens insatser effektiva? har granskat om statens insatser är effektiva för att undanröja hinder och skapa förutsättningar för en snabb och ändamålsenlig etablering för nyanlända invandrare. Rapporten är en slutgranskning och bygger på nio tidigare granskningar och på intervjuer med bl.a. och berörda myndigheter. övergripande slutsats är att statens insatser inte är tillräckligt effektiva och att det krävs förändringar inom såväl integrationsområdet som angränsande politikområden. Som bakgrund till granskningen anger att även om rankas högt när det gäller invandrares formella möjligheter på arbetsmarknaden, så finns stora skillnader när det gäller sysselsättning och arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. Den ökande flyktinginvandringen har medfört betydande påfrestningar på systemen för mottagande och etablering. står inför demografiska utmaningar där allt färre ska försörja allt fler. De nyanlända kan enligt bli ett viktigt tillskott till arbetskraften men det förutsätter att de snabbt och ändamålsenligt kan etableras på arbetsmarknaden. Granskningens resultat ger vid handen att många av de faktorer som påverkar utfallet inom etableringsuppdraget ligger inom andra politikområden. Framför allt är bostadsbristen en starkt begränsande faktor. De nyanländas etablering går generellt sett snabbare i storstadskommuner, men det är också där som bostadsbristen är som mest kännbar. Ett annat nyckelområde är enligt utbildning. Många nyanlända är unga men har en otillräcklig skolunderbyggnad i förhållande till vad som krävs på dagens svenska arbetsmarknad. Vidare är mottagandet av asylsökande och nyanlända ett nationellt åtagande där staten bör ta ett tydligare ansvar. Enligt mening är det inte rimligt att utfallet i så hög grad är beroende av enskilda kommuners vilja till ansvarstagande. Vad mera är har mottagandet av asylsökande och nyanlända inte varit tillräckligt flexibelt för att ta hand om det ökande antalet flyktingar på ett effektivt sätt. De genomsnittliga handläggningstiderna för asylärenden har ökat kraftigt, som det är få asylsökande som deltar i etableringsförberedande insatser. Och efter beviljat uppehållstillstånd får många nyanlända vänta på att bli mottagna i en kommun. kan inte etableringsinsatserna starta, vilket av många upplevs som frustrerande. efterfrågar en röd tråd och progression i etableringsinsatserna. En förutsättning för att komma närmare jobb eller reguljära studier som etableringsperioden pågår är att insatserna är meningsfulla och planmässigt följer på varandra. En generell iakttagelse från granskningar är emellertid att det finns brister när det gäller hur väl insatserna är anpassade till de nyanländas behov. konstaterar bl.a. också att trots att etableringsreformen skulle öka förutsättningarna för utrikes födda kvinnors att delta i arbetsmarknadsrelaterade insatser har det inte blivit så i någon större utsträckning. Avslutningsvis konstaterar att statens åtagande spänner över flera utgiftsområden och genomförs av aktörer på nationell, regional och lokal nivå. menar att granskningarna visar att ansvarsfördelning och samverkan behöver förbättras. Mot bakgrund av granskningens resultat ger ett antal rekommendationer, såväl till regeringen, Arbetsförmedlingen och som till länsstyrelserna. När det gäller övergripande frågor bör regeringen pröva om de samlade statliga resurserna kan fördelas på ett effektivare sätt inom och mellan integrations-, arbetsmarknads- och utbildningsområdena för att underlätta och påskynda de nyanländas etablering. Regeringen bör vidare skyndsamt överväga och vidta åtgärder för att minska bristen på bostäder i framför allt kommuner med goda förutsättningar för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. För ett bättre mottagande rekommenderar bl.a. att regeringen i ökad utsträckning bör ta ett nationellt ansvar för landets flyktingmottagande. Möjligheterna till sysselsättning bör då vara en viktig utgångspunkt. Regeringen bör se över såväl ansvar som former för hur asylsökande och nyanlända får hjälp med att ordna sitt boende. För att skapa röd tråd och progression i etableringsinsatserna bör regeringen aktivt verka för att öka de nyanländas deltagande i den reguljära vuxenutbildningen. Dessutom anser att regeringen bör genomföra åtgärder som bidrar till att arbetssökande med kort utbildning i jobb- och utvecklingsgarantin fullgör grundskole- och gymnasieutbildning inom ramen för vuxenutbildning. Regeringen bör bl.a. också ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att undersöka möjligheten att involvera landets kommuner som leverantörer inom etableringsuppdraget. Arbetsförmedlingen rekommenderas bl.a. att göra en översyn av de samlade åtgärder och insatser som erbjuds nyanlända inom etableringsuppdraget. Syftet med översynen bör vara att skapa ett mer individanpassat och kvalitativt serviceutbud som bättre förmår tillvarata och utveckla de nyanländas kompetens och rusta för de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen bör också aktivt verka för att öka utrikes födda kvinnors deltagande i arbetsmarknadsrelaterade insatser utifrån arbetsmarknadens behov. När det gäller frågan om en tydligare ansvarsfördelning rekommenderar bl.a. att regeringen mer aktivt än bör verka för ett bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsgivare. I samband med detta bör regeringen överväga hur länsstyrelsernas nuvarande roll kan stärkas och utvecklas. I skrivelse 2015/16:58 om statens insatser för etablering av nyanlända delar regeringen i huvudsak övergripande slutsatser och bedömningar om invandringens långsiktiga möjligheter och kortsiktiga utmaningar för integrationspolitiken och andra områden. Regeringen hänvisar till ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) där invandringens betydelse för den demografiska utvecklingen belyses och utmaningarna för sysselsättningspolitiken analyseras. Även i budgetpropositionen (prop. 2015/16:01, utg.omr. 13) anger regeringen att den snabbt växande befolkningen till följd av ökad invandring innebär stora möjligheter för och kan bidra till en växande och dynamisk ekonomi. Regeringens uppfattning är att det krävs en bred uppsättning av åtgärder inom bl.a. utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken för att underlätta och påskynda etableringen av nyanlända kvinnor och män. För att uppnå ambitionen att fler nyanlända ska komma i arbete eller utbildning krävs det bl.a. fler bostäder. I likhet med konstaterar regeringen att väntetiderna för nyanlända kvinnor och män att bli mottagna i kommunerna har ökat påtagligt. I sammanhanget delar regeringen bedömningar om att staten bör ta ett tydligare ansvar för flyktingmottagandet, och att det inte är rimligt att utfallet i så hög grad är beroende av enskilda kommuners vilja till ansvarstagande. Regeringen delar bedömning om att etableringsinsatserna behöver effektiviseras och bättre anpassas till individuella behov, och att det ofta saknas en röd tråd i de insatser som kvinnor och män får ta del av . Detsamma gäller bedömningen om tydligare ansvarsfördelning mellan inblandade aktörer. Regeringen delar också bedömningen att det är få som studerar inom vuxenutbildningen inom ramen för sin etableringsplan. I synnerhet för kvinnor anser regeringen att etableringstiden är alltför lång, och många nyanlända och andra utrikes födda har jobb under sin kompetensnivå. Regeringen konstaterar att det är en betydligt lägre andel kvinnor än män som tar del av arbetsmarknadsinsatser och som lämnar etableringsuppdraget för arbete. För att kunna korta ned etableringstiden anser regeringen att etableringsinsatserna måste bedrivas med hög kvalitet och fortsätta anpassas efter individers olika förutsättningar och behov. Med anledning av iakttagelser anför regeringen att den vidtagit ett antal åtgärder. Gällande behovet av förändringar inom angränsande politikområden påpekar regeringen att den statliga budgetprocessen innebär en återkommande prövning av hur resurser fördelas mellan olika områden. Omfattande reformer som bidrar till mottagande och etablering föreslås enligt regeringen inom bl.a. vuxenutbildning och bostadspolitik. När det gäller nationellt ansvar för flyktingmottagandet har regeringen föreslagit en ny lag som innebär att alla kommuner kan anvisas att ta emot nyanlända med uppehållstillstånd, för bosättning i kommunen. Beträffande en röd tråd och progression i etableringsinsatserna hänvisar regeringen bl.a. till att regelsystemet kommer att ses över i syfte att minska onödig administrativ börda och skapa bättre förutsättningar för ökad flexibilitet och effektivitet inom etableringsuppdraget. Regeringen pekar även på den har fört samtal med arbetsmarknadens parter, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter om att skapa snabbare vägar, s.k. snabbspår, in på arbetsmarknaden för nyanlända som har utbildning eller yrkeserfarenhet som efterfrågas i . Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. Frågor om kommunernas ansvar och vilket inflytande andra aktörer bör ha när det gäller mottagandet av nyanlända uppmärksammas i ett antal motioner. I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. anser att fler kommuner måste ta ett större ansvar. I större utsträckning än bör kommunerna därför vara bundna av de avtal om mottagande som ingås med (yrkande 21). I den rådande situationen menar vidare att det måste till en samarbetslinje i mottagandet mellan kommuner, regioner och staten (yrkande 24). Särskilt när det gäller ansvaret för bosättning av nyanlända bör detta ansvar övergå från Arbetsförmedlingen till länsstyrelserna (yrkande 26). I motion 2015/16:3245 av m.fl. uppmärksammar och värnar öppenheten mot omvärlden och att alla som tas emot i på ett snabbt och effektivt sätt ska kunna bli en del av samhället (yrkande 1). Partiet konstaterar att kommunerna spelar en nyckelroll för att få till ett gott mottagande och lyckad integration men att de i viktiga avseenden saknar inflytande och rätt verktyg. Därför bör det enligt utredas om ansvaret för mottagandet kan flyttas från till kommunerna (yrkande 2). För att åstadkomma en fungerande boendesituation föreslås bl.a. satsningar på lokaltrafik som ett sätt att förbättra möjligheterna för anvisningsbostäder på landsbygden (yrkande 11). I partimotion 2015/16:2782 av m.fl. betonar Liberalerna att flyktingmottagandet är ett nationellt åtagande och ansvaret måste vara gemensamt. Ytterst ska staten därför kunna ålägga kommuner att ta emot fler nyanlända (yrkande 4). Ett likalydande förslag framförs av partiet i motion 2015/16:3313 av m.fl. (yrkande 2). I samma motion yrkas det även att det måste till en bättre samverkan mellan olika aktörer på området, liksom att landsting och kommuner behöver involveras i högre utsträckning än (yrkande 1). Förslag om att samtliga kommuner ska vara skyldiga att ta emot flyktingar för att solidariskt stötta besluten av riksdag och regering framförs även av (L) i motion 2015/16:659 (yrkande 1). I motion 2015/16:601 anför m.fl. (S) att i linje med att inom EU driver frågan om ett solidariskt ansvar för flyktingpolitiken bör alla kommuner ha ansvar för att ta emot flyktingar och bedriva ett bra lokalt arbete (yrkande 1). (M) vill i motion 2015/16:1457 se över möjligheten att gemensamt mellan stat och kommun centralisera det organiserade flyktingmottagandet, med fokus på effektiva insatser för integration (yrkande 4). Frågan om ersättningen till kommunerna för mottagandet av nyanlända berörs i ett par yrkanden. I motion 2015/16:3313 av m.fl. vill Liberalerna återinföra och reformera det prestationsbaserade stödet till de kommuner som utifrån sin befolkningsmängd tar emot många nyanlända (yrkande 3). Utgångspunkten för (SD) i motion 2015/16:1802 är att nyanlända oftast har genomfört delar av skolgången och därför snabbare kommer ut i arbetslivet än svenskfödda barn. Det är därför inte rimligt att kommunerna utöver de skattemedel de förfogar över kan kräva statlig ersättning för mottagandet av nyanlända, som enligt motionären bör avskaffas. Yrkanden om åtgärder för att åstadkomma en fungerande boendesituation för nyanlända finns i ett par motioner. I motion 2015/16:3245 av m.fl. föreslår bl.a. satsningar på lokaltrafik som ett sätt att förbättra möjligheter för anvisningsbostäder på landsbygden (yrkande 11). I motion 2015/16:3313 av m.fl. menar att en utdragen bosättningsprocess är negativ både för individen och för samhället. Partiet anser därför att boendekedjan för asylsökande och nyanlända måste förbättras (yrkande 4) och att lägenheter ska prioriteras för dem som har fått uppehållstillstånd, särskilt barnfamiljer (yrkande 8). Över huvud taget anser partiet att bostadsmarknaden i sin helhet måste liberaliseras för att motverka den bostadsbrist som försvårar etableringen av nyanlända (yrkande 5), bl.a. genom en snabbare planprocess och fri hyressättning i nybyggda hyresrätter. I motion 2015/16:1433 betonar m.fl. (S) att alla som tagit sig till ska få ett humant och korrekt mottagande. Inte minst är det viktigt att kvinnor som ofta hamnar i skymundan får möjlighet till utbildning, praktik och jobb. För att långsiktigt ska kunna ha ett uthålligt högt flyktingmottagande anser (C) i motion 2015/16:739 att förutsättningarna för att bedriva en sådan politik fortlöpande måste analyseras. För att åstadkomma bättre kvalitet och progression inom etableringsuppdraget föreslår i partimotion 2015/16:3241 av m.fl. att full etableringsersättning villkoras mot att den som har en etableringsplan blir kvar i den kommun man anvisats eller själv valt (yrkande 23). När det gäller den samhällsinformation som ges inom ramen för etableringsplanen betonar vikten av att den håller god kvalitet och att den når alla (yrkande 28). anser vidare att etableringsuppdraget i sig är för kort och föreslår därför att statens ansvar utökas genom att uppdraget förlängs till (yrkande 25). Ett liknanden yrkande framförs av i motion 2015/16:3214 av m.fl. (yrkande 2). I partimotion 2015/16:2978 av m.fl. anför att en human migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och välfungerande integrationspolitik som ger människor förutsättningar för eget jobb och försörjning (yrkande 2). I motion 2015/16:2274 av m.fl. hänvisar till att många utrikes födda kvinnor förutom att de stått utanför arbetskraften inte heller har haft kontakt med Arbetsförmedlingen. Här har uppsökande verksamhet visat sig ge goda resultat och föreslår därför att Arbetsförmedlingen i samarbete med kommunerna arbetar för att nå fler kvinnor i denna grupp (yrkande 6). I motion 2015/16:3245 av m.fl. betonar att det är viktigt att gällande regelverk utformas så att det alltid ska löna sig att arbeta. Partiet föreslår att tydligare krav på aktiviteter som leder till jobb och bättre integration ska gälla för att nyanlända ska få full etableringsersättning (yrkande 6). Liberalerna anser i motion 2015/16:3313 av m.fl. att jobblinjen i integrationspolitiken behöver stärkas på så sätt att trösklarna in på den svenska arbetsmarknaden sänks, bl.a. genom reformer som möjliggör s.k. enkla jobb med låg lön och låga kvalifikationskrav (yrkande 10). Liberalerna betonar också det civila samhällets roll för att främja nyanländas etablering och anser att det även i fortsättningen ska vara möjligt att ansöka om statliga medel för verksamheter som t.ex. den med flyktingguider (yrkande 14). Partiet menar att tiden i anläggningsboende måste kortas ned som etableringsinsatserna måste komma igång snabbare – ett förslag är bättre möjligheter att läsa svenska på boenden (yrkande 7). I motion 2015/16:1994 av m.fl. föreslår att kursen samhällsorientering för nyanlända utökas (yrkande 23). m.fl. (S) framhåller i motion 2015/16:2534 behovet av att beakta en politik som stärker den sociala sammanhållningen för en växande (yrkande 7), bl.a. för att överbrygga skillnaderna i livschanser mellan utrikes och inrikes födda. Med syfte att skapa bättre förutsättningar för en effektiv och mänsklig etablerings- och integrationsprocess föreslår och (båda S) i motion 2015/16:873 att ansvaret för samordningen förs över till kommunerna. Enligt (S) i motion 2015/16:573 är intresset för odling stort hos många nyanlända invandrare, och fritidsodlingens betydelse för integrationen bör därför uppmärksammas, liksom att information om densamma bör översättas till flera språk. m.fl. (S) beskriver i motion 2015/16:639 ett lokalt integrationsprojekt – Språnget – som med ett helhetsgrepp om deltagarnas livssituation har nått mycket goda resultat. Erfarenhet från detta och andra lyckade lokala projekt bör enligt motionärerna spridas på nationell nivå. För att snabbt förbättra integrationen i hela landet föreslår m.fl. (S) i motion 2015/16:991 att blir försökslän för ett nytt arbetssätt när det gäller introduktion av nyanlända på arbetsmarknaden. Enligt (M) i motion 2015/16:2082 är bristen på kontakter det största hindret för invandrade akademiker att få anställning motsvarande deras utbildning. Att starta nätverk med akademiker som redan är förankrade på arbetsmarknaden skulle enligt motionären underlätta etableringen. Eftersom ersättningssystemet för nyanlända är svåröverblickbart och skapar grogrund för mytbildning och missförstånd i samhällsdebatten behövs det enligt (M) i motion 2015/16:244 en samlad översyn. För att fler nyanlända ska komma in på arbetsmarknaden föreslår (M) i motion 2015/16:979 att det ska vara möjligt att studera på mastersnivå med bibehållen ersättning från Arbetsförmedlingen eller kommunen. Finn och (båda M) vill i motion 2015/16:2582 underlätta för personer med funktionsnedsättning och nyanlända invandrare att få anställning i företag (yrkande 2), bl.a. genom offentligt stöd till arbetsgivare som anställer nyanlända. I motion 2015/16:2914 anser m.fl. (SD) att samhällsorientering är en viktig del i etableringsprocessen för nyanlända invandrare, varför målgruppen för undervisningen i samhällsorientering bör utvidgas till samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet (yrkande 1). För att markera värdet av samhällsorientering bör den vara obligatorisk och regleras i lag (yrkandena 2 och 3). Motionärerna anser vidare att den nuvarande regleringen innebär att de praktiska aspekterna av att leva i riskerar att skymma kunskapsmålen om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar, mål som bör ges ett ökat innehållsmässigt fokus (yrkande 4). I enlighet med motionärernas uppfattning att var och en som lever i bör känna till, anpassa sig efter och bejaka en västerländsk och humanistisk värdegrund föreslås att ett kunskapsmål på temat svensk kultur och tradition införs i samhällsorientering (yrkande 5). I motion 2015/16:3312 menar (SD) att ett problem med etableringsuppdraget är att det alltför ensidigt fokuserar på inträdet på arbetsmarknaden. Att etableras i samhället innebär så mycket mer, och uppdraget borde enligt motionären därför omformuleras så att även samhällelig, språklig och kulturell etablering underlättas (yrkande 1). Vidare bör målgrupperna för etableringsuppdraget utökas som det måste säkerställas att fler deltar i relevanta insatser (yrkande 2). Motionären vill också avskaffa de insatser som innebär att nyanlända särbehandlas positivt på bekostnad av inrikes födda (yrkande 3). m.fl. (SD) hävdar i motion 2015/16:3099 att en för främmande kultur- och människosyn gjort insteg, varför den nuvarande och ansvarslösa integrationspolitiken måste ställas om till en assimilationspolitik (yrkande 1). I anslutning till detta vill motionärerna ha ett totalstopp för integrationsåtgärder som innebär eftergifter för kulturella uttryck som bryter mot svensk värdegrund (yrkande 3). Motionärerna efterfrågar vidare ett tydligt ställningstagande från det offentliga för grundläggande värderingar om människors inbyggda egenvärde, jämställdhet mellan män och kvinnor samt individers rätt att göra egna livsval (yrkande 2). Särskilt gentemot nyanlända och personer som lever i utanförskapsområden förslås ett intensifierat arbete med informationsspridning om och förankring av det svenska samhällets värdegrund (yrkande 4).