bet · H401NU3 · 2016-11-28 00:00:00 — Viss verksamhet vid myndigheten finansieras genom offentligrättsliga avgifter som myndigheten får disponera. Myndigheten bedriver också viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Denna avser bl.a. test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag av andra myndigheter. Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får också användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Vidare får anslaget användas för att finansiera insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering, av befintliga och nya lågenergibyggnader får också finansieras genom anslaget. Dessutom får anslaget användas för utgifter som uppkommer vid genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram. Regeringen konstaterar att det under anslaget anvisas medel för statlig medfinansiering av energieffektiviseringsåtgärder av det nationella regionalfondsprogrammet. På grund av förseningar uppstod ett anslagssparande som har dragits in. För att ska kunna uppfylla sina åtaganden om medfinansiering för hela perioden måste dessa medel anvisas , dvs. Regeringen föreslår att anvisas totalt för anslaget 2017. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Därför föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen anser därför att den bör bemyndigas att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. För att finansiera utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet finns anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget föreslås uppgå till . Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till att främja utvecklingen av teknik som baseras på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt FoU-samarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt anser regeringen att det är nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. Anslaget 1:5 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av avser statens åtaganden om ersättning av vissa kostnader när de två reaktorerna vid det nyssnämnda kärnkraftverket avvecklas. Regeringen föreslår att anvisas . och därefter beräknas anslaget till . Anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft ska finansiera utgifter för ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget används även för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. Regeringen föreslår att anvisas . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. beräknas anslaget uppgå till . Ändamålet med anslaget 1:7 är att täcka kostnader för nyssnämnda myndighets förvaltningsuppgifter. Regeringen konstaterar att är en central aktör i arbetet med att uppnå regeringens högt ställda ambitioner för utbyggnad av förnybar energi och har även en viktig roll i att bedriva tillsyn över energimarknaderna. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att anslaget ska ökas med –2020. Regeringen föreslår att anvisas . Anslaget 1:8 Energiteknik får användas för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader som detta medför. För att underlätta planering och göra det möjligt att teckna avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2018 och 2019. Åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen betalar en avgift. Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och till att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. Åtgärderna finansieras genom anslaget 1:9 Elberedskap som ska motsvara avgiftsintäkternas storlek. För det nyssnämnda anslaget föreslår regeringen att anvisas . För att underlätta planering och tecknande avtal om fleråriga projekt är det, enligt regeringen, nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2018–2020. Anslaget 1:10 Avgifter till internationella organisationer får användas för just detta ändamål samt för att finansiera utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Dessutom föreslås att regeringen ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Bemyndigandet syftar till att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt. Anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning används för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier. Vidare kan anslaget användas till att finansiera stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn och fysisk planering, samt planeringsstöd för vindkraft (avser kommunernas översiktsplanering). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Regeringen föreslår också att den ska bemyndigas att kunna besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan –2020 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna beräknas uppgå till högst , varav . Vissa projekt delfinansieras av kommuner och andra markägare som får frilagd mark för expolateringsändamål, genom EU-bidrag eller genom anslutningsavgifter till stamnätet. När bildades var stamnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsvolymer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Detta innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar, ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftparker, och för att anpassa stamnätet till förändrade överföringsmönster. Investeringarna i det svenska stamnätet har därmed ökat kraftigt , och en nivå i storleksordningen 2–kommer enligt regeringen att kvarstå . Mot bakgrund av att den ökade investeringsvolymen ställer ökade krav på planering, uppföljning och kontroll i verksamheten har regeringen gett i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan. I budgetpropositionen (s. 72 f.) redovisas översiktligt de av Svenska kraftnäts investeringsprojekt som var för sig överstiger . Det konstateras att det kommer att genomföras stora samtidiga investeringar. Projekten befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Regeringen understryker därför att redovisningen ska ses som en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. är många av projekten i planeringsfasen, vilket medför att investeringsnivån för det kommande budgetåret är något lägre än för de övriga åren. Bland de större projekten nämns för det första den s.k. Sydvästlänken. Sydvästlänken är en ny stamförbindelse från i , via , till i . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. Investeringen är Svenska kraftnäts största och befinner sig nu i avslutningsfas. Arbete återstår med två nya omriktarstationer. har även i samarbete med Ellevio (tidigare Fortum elnät) och utarbetat en ny struktur för elnät. Projektet ström omfattar drygt 50 olika delprojekt, varav ett antal är aktuella . När det gäller utlandsförbindelser nämns den nya likströmsförbindelsen till (Nordbalt) som enligt vad som sägs i budgetpropositionen befinner sig i en avslutningsfas och planeras att tas i drift . Den totala investeringen beräknas till . Den svenska delen är , varav belastar fyraårsperioden. Vissa planer finns på att knyta samman med . Projektet förutsätter dock att interna flaskhalsar söderut i det tyska systemet byggs bort och att den interna överföringsförmågan inom är tillräckligt stor. utreder också en ny förbindelse till för att förbättra den nordiska marknadsintegrationen. Utöver de exempel på nyinvesteringar i stamnätet som redovisas ovan konstaterar regeringen att det även finns ett stort behov av reinvesteringar. kommer av affärsverkets investeringar att vara reinvesteringar. Flera av stamnätsledningarna börjar nå sin tekniska livslängd och behöver förnyas. Detsamma gäller flera av Svenska kraftnäts stationer. För en närmare beskrivning av övriga större ny- och reinvesteringar hänvisas till ovan nämnda sidor i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att ska godkänna Svenska kraftnäts investeringsplan för elförsörjning som en riktlinje för affärsverkets investeringar –2020. Regeringen anser att investeringsverksamheten inom därmed kan planeras med relativt god framförhållning. Vidare framhåller regeringen att den är medveten om att det kan förekomma tidsmässiga förskjutningar som kan påverka investeringsnivåerna under de enskilda åren. Regeringen har inget att invända mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts investeringsplan. Regeringen konstaterar dock att den höga investeringsvolymen ställer krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Det är därför regeringens uppfattning att det är betydelsefullt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringens föreslår att den ska bemyndigas att – låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst samt bemyndigas att låta placera likvida medel i och utanför – besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier – besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om – bevilja lån till företag som bedriver elnätsföretag enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Vidare föreslås att regeringen ska bemyndigas att lämna delägarlån eller borgen till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet och att på så sätt underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer att äga rum. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgsensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller om att bilda bolag intill ett belopp om samt om att avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser – liksom tidigare – att delegera denna rätt till . Avgiftsinkomster och översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften som är den ena av stamnätstariffens komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som uppkommer vid överföring av el. Dessutom sker viss finansiering genom s.k. flaskhalsintäkter och transitintäkter. Nätkundernas kostnader har höjts och kommer enligt regeringen även att behöva höjas framöver för att möta affärsverkets höga investeringstakt. Regeringen redovisar vidare att det inom pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, bl.a. mot bakgrund av de krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. I kommittémotion 2016/17:3127 av m.fl. (M) anförs det inledningsvis att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som värnar klimatet, är ekologiskt hållbar, säkrar el till konkurrenskraftiga priser och som garanterar att el finns när den behövs. Motionärerna anser att det krävs en plan för hur ska säkra energiförsörjningen och därmed klara de viktiga jobben, bibehålla konkurrenskraften och säkerställa att människor har en god tillgång till el även när det är kallt. I sitt budgetförslag framhåller motionärerna betydelsen av att det även fortsättningsvis satsas på energiforskning med en inriktning på alla relevanta kraftslag och delar av energiområdet. Här lyfts bl.a. energiteknik fram som en lösning på morgondagens utmaningar. Energiteknik kan bidra till att minska klimatpåverkan ute i världen som det skapas jobb och tillväxt i . Motionärerna anser att forskningsinsatserna på det förnybara området är viktiga och centrala i det framtida energisystemet. De framhåller också vikten av att dessa satsningar måste fortsätta, liksom även forskning som utvecklar ett modernt distributionsnät. Motionärernas sammanlagda anslagsförslag inom utgiftsområdet är totalt lägre än regeringens förslag. Motionärerna föreslår lägre nivåer på följande anslag: 1:1 (ca –jämfört med regeringens förslag), 1:4 Energiforskning (ca –), (drygt –), 1:8 Energiteknik (– ) och 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning (ca –). När det gäller övriga anslag föreslår motionärerna inga avvikelser jämfört med regeringens förslag. Den grundläggande inställning som redovisas inledningsvis i kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den energipolitik motionärerna står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. De anser att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. När det gäller energitillförsel konstaterar motionärerna att staten ger investeringsstöd för installation av solceller. De pekar på problem med solcellers oregelbundna produktion och att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader. De anser att detta i praktiken innebär att subventionerna till solkraft blir en ren samhällskostnad eftersom ett överskott exporteras på en marknad som inte betalar för subventionerna. Då solceller producerar mycket lite under årets mörkaste och kallaste månader ersätter de inte någon annan elproduktion eftersom det ändå måste finnas kapacitet att möta behovet av effekt de dagar då efterfrågan är som högst, dvs. Följden blir att det görs investeringar i dubbel kapacitet, vilket motionärerna menar knappast kan ses som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig måste man också vara resurseffektiv. Mot denna bakgrund anser motionärerna att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att ompröva sin politik för en utökad subventionsdriven solelproduktion och att avveckla investeringsstödet (yrkande 20). Motionärerna refererar vidare till att ambition med energiforskningen är att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. På kommer inte subventioner till enskilda energislag att lösa några problem; miljövänliga och förnybara energislag måste, enligt motionärerna, alltså kunna hävda sig själva på marknaden. Med tanke på att kärnkraften står för nästan hälften av den svenska elförsörjningen, anser motionärerna att det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet har varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Motionärerna vill därför satsa på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft i vilken det ska vara möjligt att återanvända redan använt kärnbränsle. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser och i det perspektivet måste forskningen på detta område prioriteras. Ett tillkännagivande med denna inriktning efterfrågas (yrkande 37). I kommittémotion 2016/17:2898 av m.fl. (SD) slås det fast att som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som leveranssäkerhet under årets alla timmar. Det är även därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Motionärerna konstaterar vidare att kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. Motionärerna anser att ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand vårt eget behov. De ser även positivt på en satsning på forskning och utveckling med inriktning på svensk kärnkraft. Motionärerna anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden raserar förutsättningarna för att uppnå detta. När det gäller anslagen inom utgiftsområdet konstaterar motionärerna inledningsvis att inte har någon satsning på bl.a. smarta elnät och att den beslutade förstärkningen av anslaget 1:1 med den inriktningen därför kan dras in (–). Motionärerna avvecklar också anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft som led i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga mellan olika energislag (–). Med samma motivering avvecklas anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft (–). Även anslaget 1:8 Energiteknik föreslås avvecklas (–). Här hänvisar motionärerna till att anslaget främst går till investeringar i solceller och energilagring, vilket de inte anser att staten bör stödja. Anslaget 1:11 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning avvecklas i det förslag som finns i motionen (–). Motionärerna hänvisar här till att de i sitt budgetförslag inte har någon sådan ideologiskt betingad satsning som regeringen i form av det s.k. Klimatklivet. Beträffande 1:4 Energiforskning anser motionärerna att medlen till viss del bör inriktas på att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som saknas på exempelvis kärnteknikområdet. De föreslår att en del av anslaget ska öronmärkas genom att skapa ett nytt anslag för en riktad satsning på en statlig forskningsreaktor kring fjärde generationens kärnkraft. Motionärerna betonar att detta inte är en ambitionssänkning utan endast en förändrad prioritering av hur forskningsmedlen ska få användas. föreslår motionärerna att det anslås till det nya anslaget och att anslaget 1:4 Energiforskning sänks med motsvarande summa. anslås för ändamålet. Motionärerna påpekar att eftersom kärnkraften står för nästan hälften av den svenska elförsörjningen har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. En lämplig plats för en forskningsreaktor skulle kunna vara , där det använda kärnbränslet finns . Motionärerna vill även införa ett nytt anslag (+100 miljoner kronor) som ska användas för att ge ett utökat investeringsstöd till marknadsintroduktion av ny teknik på biogasområdet och där varje projekt kan få högst och där stödet får utgöra högst av merkostnaderna i projektet. Vidare ser motionärerna en potential i en ökad användning av vätgas i bränsleceller för fordonsdrift. De noterar dock att den tekniken för en rätt blygsam tillvaro i bl.a. som en följd av att det saknas en infrastruktur för att tanka fordonen. Motionärerna framhåller också att bränslecellstekniken kan användas till mycket mer än bara för drivmedelsändamål. Motionärerna vill därför tillföra medel för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon samt för att vidareutveckla tekniken i en vätgasstrategi för . För ändamålet vill motionärerna skapa ett nytt anslag – Vätgasstrategi – som ska omfatta . Motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområdet är totalt lägre än regeringens förslag. I kommittémotion 2016/17:3438 av m.fl. slås det inledningsvis fast att den parlamentariska miljömålsberedningen har föreslagit att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser 2045, vilket är ett mål som står bakom. Vidare framhåller motionärerna att mål utöver detta är att energisystem ska vara helt förnybart till 2040. För att uppnå detta krävs det enligt motionärerna en fortsatt utbyggnad av den förnybara energiproduktionen. Den växande sol- och vindelproduktionen utgör tillsammans med vattenkraften och biokraften basen i ett robust och helt förnybart energisystem.