bet · H301AU8 · 2016-05-31 00:00:00 — Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Enligt 12 § föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ska arbetsgivaren anlita företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning och ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. m.fl. (V) föreslår i motion 2015/16:34 att regeringen i samverkan med arbetsmarknadens parter ser över möjligheterna att skapa en effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård (yrkande 3). lyfter fram uppgifter från som visar att allt färre arbetstagare , jämfört , har tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. I motion 2015/16:641 anför m.fl. (S) att forskning visar att det inte finns en fullgod företagshälsovård. Motionärerna yrkar därför att företagshälsovården kvalitetssäkras genom ett tillägg till arbetsmiljölagen om högskoleutbildad personal. Finn m.fl. (M) vill i motion 2015/16:2560 att regeringen utvecklar företagshälsovården. Motionärerna föreslår en ny organisation för företagshälsovården som samfinansieras av staten och arbetsmarknadens parter och som främjar förebyggande åtgärder och en företagsläkarutbildning som inkluderar arbetsplats- och arbetsmiljöfrågor samt arbetslivsinriktad forskning. Utskottet vill fortsatt betona att en god företagshälsovård är till nytta för både arbetsgivare och arbetstagare. Företagshälsovården utgör en central funktion för att bidra med kunskap och kompetens i alla de frågor som uppstår i relationen mellan arbete och människors behov, hälsa och livskvalitet, särskilt nu när arbetsmarknaden genomgår stora förändringar. I förra årets betänkande om arbetsmiljö (bet. 2014/15:AU8) välkomnade utskottet regeringens förstärkning av företagshälsovårdens kompetensförsörjning i form av särskilda medel . Förstärkningen har bl.a. resulterat i ett uppdrag till Arbetslivsforum att tillsammans med Företagshälsor fördela inom ramen för det s.k. . Syftet är att bemöta den brist på läkare med specialistkompetens i arbetsmedicin som regeringen bedömer finns. Utskottet ser fram emot att ta del av resultaten från satsningen där medverkande även ska delta i utvärderingen av projektet. Utskottet vill även lyfta fram att för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) finansierar forskning och metodutveckling inom företagshälsovården. Här vill utskottet också nämna kvalitetsarbete kring företagshälsovården i samarbete med flera professioner på olika företagshälsovårdsenheter i och branchorganisationen . Inom ramen för detta arbete har ett antal rekommendationer och riktlinjer utarbetats till arbetsgivare och företagshälsovårdsenheter, t.ex. riktlinjer för att ge företagshälsovården och arbetsgivare ett evidensbaserat stöd i arbetsgivares förebyggande arbete och vid utredning av och åtgärder vid arbetsrelaterad ohälsa. Utskottet konstaterar att det finns ett framåtsyftande arbete hos branschorganisationen . har en fastlagd inriktning att arbeta för bl.a. kompetensförsörjning och utbildningsfrågor för branschens medarbetare samt en stärkt roll för företagshälsovården i sjukskrivningsprocessen och som expert i arbetsmiljöfrågor. Såväl arbetsgivare som arbetstagare för i olika sammanhang fram företagshälsovårdens centrala roll. I arbetet med att ta fram den publicerade rapporten jobbat–allt att vinna (#4/16) formulerade TCO ett frågebatteri om företagshälsovården till sina medlemmar. Unionen tog ett liknande grepp med extra frågor om företagshälsovården i sin Arbetsmiljöbarometer . Utskottet ser mycket positivt på parternas engagemang i frågan om företagshälsovårdens betydelse för arbetet med en god arbetsmiljö. Utskottet noterar avslutningsvis att det finns master- och magisterprogram i arbetsliv och hälsa vid olika lärosäten, där , och i samarbete med tar ett samlat grepp om utbildningarna. Syftet är att nå en långsiktig kvalitetshöjning av kunskapsförsörjningen inom företagshälsovården. Utskottet välkomnar att utbildningarna främjar ett multidisciplinärt samarbete då det är viktigt att de studerande får fördjupad kompetens kring arbetsmiljö och rehabilitering utifrån bl.a. arbetsorganisatoriska, beteendevetenskapliga, ergonomiska, medicinska och tekniska perspektiv. Med hänvisning till det ovan anförda finner utskottet inte skäl att föreslå några initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena som därmed avstyrks. Kränkande särbehandling i arbetslivet Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 5 (V). trädde föreskrifter och allmänna råd om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) i kraft. • Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1980:14) om psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön • Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1990:18) om omvårdnadsarbete i enskilt hem • Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1993:17) om kränkande särbehandling i arbetslivet. Föreskrifterna förtydligar även målen och kunskapskraven för det systematiska arbetsmiljöarbetet (2001:1). m.fl. (V) föreslår i motion 2015/16:34 att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet (yrkande 7). refererar till 2013 (2014:3) där ungefär var tionde arbetstagare uppger att de upplever att de blir mobbade av sin chef eller av andra arbetstagare. Enligt saknas det en tydlig lagstiftning som skyddar den som utsätts för trakasserier på jobbet. I motion 2015/16:1870 föreslår m.fl. (S) att regeringen ser över arbetsmiljölagen (1977:1160) så att motsvarande utrednings- och åtgärdsskyldighet som finns i diskrimineringslagen (2008:567) utsträcks till att omfatta trakasserier av arbetstagare oavsett orsak i arbetsmiljölagen. Finn m.fl. (M) vill i motion 2015/16:2559 ha en ändring i arbetsmiljö- och diskrimineringslagstiftningarna i syfte att i lämpliga delar förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling. Enligt arbetsmiljölagen är alla arbetsgivare skyldiga att bedriva ett förebyggande och systematiskt arbetsmiljöarbete. Detta krav omfattar också kränkande särbehandling. Diskrimineringslagen ställer krav på att arbetsgivare bedriver ett målinriktat arbete mot trakasserier på samtliga diskrimineringsgrunder. Fokus i de båda lagarna ligger på förebyggande insatser, något som utskottet menar är centralt. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete bidrar till kontinuerliga insatser för att uppnå, behålla och vidareutveckla en god och livskraftig arbetsmiljö. Utskottet välkomnar de nya föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) och anser att dessa tydliggör och underlättar arbetsgivarens ansvar att enligt lag förebygga kränkande särbehandling i yrkeslivet. Det är utskottets förhoppning att vägledning och utbildningsinsatser kring regelverket kommer att ge bättre förutsättningar för att minska kränkande särbehandling och mobbning. Inte minst är det positivt att de nya föreskrifterna syftar till att tydliggöra målen och kunskapskraven för det systematiska arbetsmiljöarbetet (). beskrev vid utskottets besök de omfattande kommunikationsaktiviteter som genomfördes när de nya föreskrifterna skulle träda i kraft. Enligt myndighetens uppföljning har gensvaret och uppmärksamheten väl motsvarat myndighetens i förväg högt uppsatta mål. Föreskrifterna betonar organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljöarbetet, vilket utskottet särskilt välkomnar i tider av sjukskrivningar med en stor andel psykisk ohälsa som förtecken. Utskottet vill lyfta fram att ett kompetent ledarskap är avgörande för att främja ett gott medarbetarskap. Dessa två komponenter verkar tillsammans för att förhindra och motverka kränkande särbehandling, ger goda förutsättningar för att arbetsuppgifter ska kunna utföras ändamålsenligt och bidrar till ökad nyfikenhet på varandra som kollegor och på varandras arbete. Det är därför glädjande att nya föreskrifter ställer krav på att arbetsgivaren ska se till att chefer och arbetsledare har kunskap om hur kränkande särbehandling kan förebyggas och hanteras. Minst lika viktiga är de förutsättningar som cheferna behöver i detta arbete, t.ex. tillräckliga befogenheter, rimlig arbetsbelastning och stöd i sin chefs- och ledarroll, för att kunna omsätta föreskrifterna i praktiken. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 lyfter fram att kränkande särbehandling är en fråga som är lämpad för behandling i det av regeringen inrättade dialogforum för arbetsmiljöfrågor. Dialogforum ger regeringen goda möjligheter att tillsammans med arbetsmarknadens parter, berörda myndigheter och expertis på området, fördjupa samarbetet om t.ex. kompetent ledarskap och förebyggande arbetsmiljöarbete för att motverka kränkande särbehandling eller mobbning på arbetsplatsen. Mot bakgrund av det ovan anförda delar utskottet inte motionärernas olika uppfattningar om att det nu ska initieras ny eller ändrad lagstiftning på området. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 6 (M), 7 (KD) och 8 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:3323 av , m.fl. (M, C, L, KD) betonas vikten av att uppmärksamma kvinnors arbetsmiljö. Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. Partierna anser bl.a. att det är fel väg att gå att ta bort den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen (yrkande 2). m.fl. (M) anför i motion 2015/16:2274 att kvinnor har haft högre sjukfrånvaro än män och att skillnaderna fortsätter att öka. Alliansregeringen gav i uppdrag att ta fram kunskap och att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. vill ge ytterligare resurser för att förbättra kvinnors arbetsmiljö, bl.a. genom inspektioner och informationsinsatser (yrkande 5). I motion 2015/16:1991 föreslår m.fl. (KD) att regeringen uppdrar åt att verka för kvinnors hälsa (yrkande 16). Det är angeläget att koncentrerar sitt arbete till de sektorer där utsattheten i arbetsrollen är som störst. bör utveckla verktyg som arbetsgivare kan använda för att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen som riskfaktor för sjukskrivning. vill därför höja anslag för att klara detta. Ett liknande förslag framförs av m.fl. (KD) i motion 2015/16:1994 yrkande 13. Utskottet ser med fortsatt oro på att kvinnors sjukskrivningar är de som ökar mest. Det är viktigt med insatser som främjar goda arbetsvillkor och utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Utskottet kan åter konstatera att även om könsuppdelningen har minskat något är den svenska arbetsmarknaden fortsatt könsuppdelad. Medan kvinnor i viss mån ökar sitt inträde i traditionellt manliga yrken, ses inte samma trend i fråga om mäns inträde i traditionella kvinnoyrken. Utskottet tycker att det är viktigt att lyfta fram den statistik som regeringen presenterar i sin skrivelse (2015/16:80) som visar att av de yrkesverksamma i kommun- och landstingssektorn är kvinnor. De mest kvinnodominerade yrkena är undersköterska och sjukvårdsbiträde kvinnor. Inom staten är kvinnor och i den privata sektorn är kvinnor. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att har en viktig roll i arbetet med att lyfta fram frågan om och förbättra kvinnors arbetsmiljö. Utskottet välkomnar därför att regeringen förlängde uppdrag 2011–2014 att utveckla och genomföra särskilda insatser med syfte att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. kommer att vidareutveckla insatserna för att i första hand förbättra arbetsmiljön för alla anställda inom kvinnodominerade yrken. Insatserna bör enligt uppdraget riktas mot yrkesgrupper med hög sjukfrånvaro. Utskottet kommer att följa frågan noga och ser fram emot att ta del av slutrapportering i samband med myndighetens årsredovisning . Eftersom organisatoriska eller sociala faktorer är den vanligaste orsaken till arbetssjukdom hos kvinnor, ser utskottet positivt på att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi för perioden –2020 särskilt betonar den psykosociala arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer som ett centralt delområde för att förhindra ytterligare sjukskrivningar. Vidare menar utskottet att nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö också bidrar med strategiskt viktiga åtgärder för att förbättra just kvinnors arbetsmiljö och minska psykisk ohälsa. ska enligt sitt uppdrag medverka till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen som syftar till att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. genomförde en kartläggning av sin inspektionsprocess för att identifiera risker ur ett jämställdhetsperspektiv. I enlighet med ett regeringsuppdrag att –2018 utveckla sin jämställdhetsintegrering ser verket också över sin analysprocess för att säkerställa att verksamheten svarar mot människors behov av och rätt till en bra arbetsmiljö. Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 14, bet. 2015/16:AU1) avsattes särskilda medel till Forte och –2018 för att finansiera forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och om kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Utskottet vill här lyfta fram den förstudie som utfördes av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) om hur arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer bör utformas och hur forskningsresultat kan nyttiggöras på arbetsplatserna. Utskottet kan konstatera att förstudien gav mycket värdefull vägledning inför årets utlysning av treåriga forskningsprojekt där samhällsrelevans och brukarmedverkan särskilt betonas. Utskottet vill särskilt lyfta fram förstudiens slutsats att risken för negativa effekter förefaller lika bland män och kvinnor vid samma exponering och att mycket talar för att det finns en betydande kunskapsmassa som inte kommer till användning ute på arbetsplatserna. Forte föreslår här att riktade förmedlingsinsatser bör göras i samarbete mellan Forte, arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter, i första hand och . Utskottet kan konstatera att såväl regeringen och som andra aktörer arbetar aktivt med frågan om kvinnors arbetsmiljö och att det pågående arbetet ligger väl i linje med vad som framförs i motionerna. Det saknas därför skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen på området. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Arbetsmiljön inom vården och omsorgen Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 9 (M), 10 (V) och 11 (KD). m.fl. (M) vill i motion 2015/16:3226 pröva möjligheten att låta hälsovården, sjukvården och regelbundet erbjuda fysisk träning på arbetstid (yrkande 8) och föreslår att regeringen möjligt ska göra en översyn av hur arbetsmiljön i vården och omsorgen kan förbättras för att bl.a. skapa långsiktighet i kompetensförsörjningen (yrkande 39). anför att om det offentliga ska klara personalförsörjningen måste hälso- och sjukvården bli en attraktivare arbetsgivare. (V) föreslår i motion 2015/16:34 att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag med avseende på de anställdas arbetsmiljö (yrkande 1). pekar på att flera av rapporter visar att det finns stora arbetsmiljöproblem inom den offentliga sektorn. I motion 2015/16:2568 vill m.fl. (KD) se en förbättrad arbetsmiljö för vårdpersonal och anför att ökad kontinuitet och trygghet för patienterna minskar stressen för personalen (yrkande 12). förordar en kartläggning och en nationell åtgärdsplan för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. I motion 2015/16:2541 föreslår m.fl. (S) åtgärder för att minska ohälsan bland personal inom vård och omsorg. En åtgärd som föreslås är att får i uppdrag att säkerställa öppen redovisning av personal per omsorgstagare. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om arbetsmiljön för anställda inom vård och omsorg (bet. 2014/15:AU8). Utskottet ser med fortsatt oro på de höga sjuktalsnivåerna, inte minst i kvinnodominerade yrken såsom vård och omsorg. Det är avgörande att utvecklingen bryts. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen fortsätter att vidta proaktiva åtgärder för att komma till rätta med en komplex problematik som berör många politikområden. Utskottet välkomnar det samtal som folkhälso-, sjukvårds- och idrottsministern samt socialförsäkringsministern bjöd in till med landstingen, regionerna samt Kommuner och Landsting (SKL) om den ökande ohälsan där även och deltog. Hälso- och sjukvården är en nyckelaktör för att främja hälsa och förebygga ohälsa. är sektorn kraftigt överrepresenterad i sjukskrivningsstatistiken. Utskottet menar att det är nödvändigt att, som regeringen gör, ta ett samlat grepp på landstingens dubbla roll som vård- och arbetsgivare för att komma vidare i det viktiga arbetet att bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron. Regeringens utgångspunkt att staten och landstingen gemensamt måste klara av utmaningen är mycket konstruktiv eftersom parterna har delat ansvar. De pågående tillsynsprojekt om arbetsmiljön inom vården och omsorgen som utskottet lyft fram i tidigare betänkande (bet. 2014/15:AU8) består av inspektionssatsning på socialsekreterares arbetsförhållanden för att förbättra den organisatoriska och sociala arbetsmiljön och en treårig inspektionssatsning om första linjens chefer inom vården och omsorgen över hela landet. Arbetsmiljöproblem i dessa yrkesgrupper kan t.ex. bestå i att arbetsbelastningen blir så hög att man kommer i konflikt med de skyldigheter och regelverk som finns för hur det yrke man har ska utövas, s.k. samvetsstress. Utskottet instämmer i den bedömning som regeringen gör i arbetsmiljöstrategin (skr. 2015/16:80) att det finns flera goda anledningar för offentliga arbetsgivare, t.ex. kommuner och landsting, att vara en förebild med gott ledarskap och förbättra den verksamhet man erbjuder medborgarna genom att vidta åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena för de arbetstagare som arbetar med välfärdstjänsterna. ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården (S2016/00428/FS). Överenskommelsen handlar om hur den s.k. professionsmiljarden till vården ska användas och fördelas. Överenskommelsen riktar in sig på tre utvecklingsområden: it-stöd och processer för att förenkla administrationen och ge bättre information, smartare användning av medarbetarnas kompetens samt stöd till planering av långsiktig kompetensförsörjning. Även inspektionssatsning i kombination med verkets nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö innebär goda möjligheter att förse första linjens chefer med rätt förutsättningar att minska bl.a. den administrativa bördan, öka de anställdas möjlighet att nyttja friskvård, frigöra tid för kärnuppgifter och på så sätt bli både en attraktiv arbetsgivare och minska sektorns sjuktal. Vad gäller motionsyrkandet om sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter vill utskottet lyfta fram regeringens omfattande satsningar i budgetpropositionen . Här finns en satsning på ökad bemanning både i den sociala barn- och ungdomsvården och inom äldreomsorgen. Dessutom beslutade regeringen om stora satsningar inom skolan. Utskottet delar regeringens bedömning att dessa åtgärder leder till en bättre arbetsmiljö och minskad belastning för personalen inom skolan, den sociala barn- och ungdomsvården och äldreomsorgen. När det gäller kompetensförsörjningen noterar utskottet avslutningsvis regeringens förslag i vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99, utg.omr. 9) att anslag bör ökas med 2016 som ett komplement till de som anslaget tillfördes efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1). Syftet är att ta till vara den kompetens som utländsk utbildad hälso- och sjukvårdspersonal har i syfte att påskynda etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden och bidra till integration och sysselsättning. Resurstillskottet ska ytterligare förbättra förutsättningarna för en effektivare handläggning. Med det ovan anförda anser utskottet att regeringen och flera myndigheter arbetar aktivt för att förbättra arbetsmiljön inom vård och omsorg. Det finns inte skäl att vidta åtgärder från sida varför motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 12 (V). I motion 2015/16:34 föreslår m.fl. (V) att arbetsmiljölagen ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget (yrkande 2). Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. menar att detta medför betydande praktiska problem inom branscher med bl.a. rörliga eller tillfälliga arbetsplatser. (S) m.fl. framhåller i motion 2015/16:617 att de uppmätta riskerna för olycksfall i både mäns och kvinnors yrkesliv har ökat enligt statistik från . Motionärerna föreslår därför ett tillägg till 6 kap. 4 § arbetsmiljölagen om att alla nya skyddsombud ska få en grundutbildning i arbetsmiljö, att alla arbetsgivarrepresentanter ska ha en grundutbildning i arbetsmiljö och att alla skyddsombud och arbetsgivare ska få lämplig vidareutbildning. Utskottet vill inledningsvis understryka att de regionala skyddsombuden har en viktig roll för att uppmärksamma arbetsmiljörisker på arbetsställen som saknar ett organiserat lokalt skyddsarbete med lokala skyddsombud eller skyddskommittéer. Utskottet välkomnar, som tidigare nämnts, att regeringen tillsatt utredningen för ett modernt arbetsliv (dir. 2016:1). – ta ställning till om regionala skyddsombud ska få utses även för arbetsställen där medlemskravet inte uppfylls – analysera och bedöma om de regionala skyddsombudens befogenheter i så fall är ändamålsenliga med tanke på det moderna arbetslivets utmaningar – utarbeta nödvändiga författningsförslag. Utredningen ska vidare beakta att enskilda anställningsavtal och kollektivavtal är grunden för skyddsombudens verksamhet samt betänkandet Översyn av lex (SOU 2015:38). Även syftet med samverkansreglernas och de regionala skyddsombudens verksamhet ska beaktas. Utredaren får, om det bedöms lämpligt, belysa frågan om regionala skyddsombud ska ha andra befogenheter än lokala skyddsombud. Förslagen bör dock inte innebära att skyddsombuden får en myndighetsliknande tillsynsroll. Utredningens åtgärdsförslag och förslag om eventuella regeländringar ska rymmas inom befintliga resurser och myndighetsstrukturer. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram uppgifter i årsredovisning där myndigheten beskriver att den har hanterat fler skyddsombudsanmälningar jämfört med , ett tal som myndigheten förväntar sig kommer att fortsätta öka då myndigheten ser en trend att anmälningarna blir mer komplexa. Anmälningarna rör bl.a. större organisationer och handlar om arbetsmiljöfrågor såsom riskbedömningar, hot och våld, psykosociala undersökningar, stress eller arbetsbelastning. ser också en tendens att skyddsombuden inte har tillräckliga kunskaper för att göra korrekta framställningar till myndigheten.