bet · H301NU10 · 2016-02-22 00:00:00 — I motion 2015/16:2153 (S) berörs frågan om kärnbränslet (uran) i de svenska reaktorerna, och det redovisas en viss oro för att tillgången till dylikt bränsle eventuellt kan hotas som en konsekvens av EU:s sanktioner mot . I en underlagsrapport från till (Energianvändning och energitillförsel – Underlag till ) framgår det att kärnbränslemarknaden är global och väl konkurrensutsatt. Dels finns gruvor i många länder fördelat på alla världsdelar, dels finns tillverkning av färdigt bränsle i ett flertal anläggningar runt om i världen. I tillverkar kärnbränsle för världsmarknaden och till viss del även för de svenska kärnkraftverken. I rapporten konstateras det vidare att kraftverken upphandlar råvara och produktion av bränsleelement separat. På så sätt har de svenska kraftverken kontroll över råvaruförsörjningen oavsett var bränslet tillverkas. Det framgår också att de svenska kärnkraftverken har lite olika strategier för sin bränsleförsörjning men att bränsleförsörjningen baseras helt på affärsmässiga grunder och att kraftverken därmed har ett naturligt incitament att minska risken i sin bränsleportfölj. Oaktat om risken är ekonomisk eller geopolitisk innebär det att riskspridning blir en naturlig företagslogik. Det framgår vidare att marknaden för samtliga steg i bränsleprocessen är global och välfungerande, och både och anger att beroendet av enskilda leverantörer eller regioner är mycket svagt. Med anledning av vad som sägs i den refererade motion 2015/16:2153 (S) kan det även nämnas att enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde (energiförsörjningen) som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. I rapporten och sårbarhetsanalys över energiförsörjningen i (ER2015:22) finns en sammanfattning av kunskapsinhämtning, omvärldsbevakning, analyser, samverkan m.m. som bedriver inom området trygg energiförsörjning. Här kan också nämnas att () analyserar energisystem med inriktning mot försörjningstrygghet, säkerhetspolitik och klimataspekter. Institutet arbetar såväl med omvärldsanalys inom energiområdet på global nivå som med enskilda aktörers försörjningstrygghet, vilket berör såväl dagens energiberoenden som den framtida utvecklingen av energisystemet. I de framtidsinriktade studierna studeras bl.a. energifrågans säkerhetspolitiska dimensioner (t.ex. energi som maktmedel), svensk och europeisk försörjningstrygghet och krisberedskap samt kopplingen mellan klimatpolitik och energisäkerhet. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns behov av att förstå hur energisystemet behöver anpassas när befintliga kärnkraftsreaktorer börjar fasas ut. Regeringen hänvisade i det sammanhanget till pågående arbete. ska finna lösningar på de utmaningar som beskrivs ovan och ta fram underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Vidare konstaterar regeringen att fyra kärnkraftsreaktorer kan komma att stänga . Eftersom alla de svenska kärnkraftverken är lokaliserade till , där det råder ett konsumtionsöverskott, har regeringen inlett en översyn av effektreserven. Effektfrågan är, enligt vad som sas i budgetpropositionen, även en av de viktigaste frågorna som ska behandlas av . besvarade energiminister ett antal frågor i som på olika sätt gällde regeringens syn på kärnkraftens framtid i . I ett svar på en fråga från (M) om kärnkraft och elintensiv industri (fr. 2015/16:104) konstaterade ministern att de besked om stängning av de äldsta kärnkraftsreaktorerna som har getts av både och Eon inte var oväntade. [2] Ministern påpekade att marknadspriserna på el har varit låga och förväntas vara så . Vidare framhöll han att prisnivån baseras på att det finns ett överskott av el på marknaden och att det naturliga i en sådan situation är att de produktionsenheter som har svårast att täcka sina kostnader – oftast de äldsta – tas bort från marknaden. Med hänvisning till ett uttalande från koncernchef menade ministern att beskedet om stängning främst förklarades av den sammantagna effekten av ett halverat elpris och behovet av investeringar för att öka säkerheten i kärnkraften. Höjningen av effektskatten ansåg ministern inte vara orsaken till att vill stänga . Energiministern framhöll också att regeringen tidigt gjorde bedömningen att denna situation skulle kunna uppstå, vilket var en av anledningarna till att tillsattes. Vidare framhöll ministern att regeringen vill säkerställa att alla elkunder ska ha tillgång till el även när behovet är som störst och att regeringen därför har aviserat en förlängning av den s.k. effektreserven till 2025. besvarade energiminister en fråga av (M) om vad regeringen vill med kärnkraften och om regeringen anser att byggandet av ny kärnkraft bör förbjudas (fr. 2015/16:377). Ministern hänvisade till gällande regler för uppförande av nya reaktorer (se följande avsnitt) som beslutades av och till pågående arbete inom . Ministern konstaterade avslutningsvis att regeringen inte bedriver något arbete som är inriktat på att förbjuda byggandet av ny kärnkraft. bevarade statsminister (S) en fråga från (L) om kärnkraftens utveckling (prot. 2015/16:60). Statsministern hänvisade i sitt svar till att flera aktörer har efterfrågat en långsiktig lösning på energifrågan och att jobbar med precis detta. Vidare konstaterade statsministern att det gällande regelverket för kärnkraftsutbyggnad tillkom under alliansregeringen men att det låga energipriset gör att det inte tillkommer några nya kärnkraftverk. Statsministern påminde också om att regeringens ingång i de samtal som ska föras inom ramen för är att ska ha förnybar energi. Kärnkraft och vissa bestämmelser i I motion 2015/16:2854 (SD) omnämns bestämmelsen i 17 kap. 6 a § (1998:808). Denna bestämmelse beslutades av som ett led i den förra regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Bestämmelsen innebär att regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet enligt 17 kap. endast får tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. Den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnteknisk anläggning som ger eller har gett upphov till restprodukter ska betala en kärnavfallsavgift och ställa säkerheter. Syftet är att skapa ett stabilt finansieringssystem för en säker hantering av kärnavfallet och för kostnader som uppkommer när reaktorerna är i drift. Avgifterna finansierar också forskning och utvecklingsverksamhet inom området. beslutade regeringen att höja kärnavfallsavgiften för perioden –2017 från till /kWh producerad kärnkraftsel. Avgiftshöjningen motiverades i huvudsak med att de förväntade kostnaderna för avveckling och slutförvar har ökat, att Kärnavfallsfondens framtida avkastning förväntades bli låg och att inbetalade avgifter blir lägre än vad de tidigare prognoserna hade visat. I regeringens propositionsförteckning angavs att en proposition om reglerna för finansiering av kärnavfallshanteringen skulle lämnas till . Någon sådan proposition lämnades emellertid inte, och enligt uppgift bereds frågan alltjämt inom . Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer När ställde sig bakom allianspartiernas budgetförslag innebar det att regeringens förslag om att höja skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer inte vann gehör. I propositionen Vårändringsbudget presenterade regeringen emellertid förslag till förändringar inom skatteområdet, varav ett rörde höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer (prop. 2014/15:99). Regeringen angav att höjningen görs dels för att beakta förändringar i den allmänna prisutvecklingen och realvärdesäkra skatteintäkterna, dels för att skapa ytterligare finansiellt utrymme. Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorer. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därmed att betrakta som en skattesanktion. höjdes skatten från till per MW och kalendermånad. Forskning och utveckling med inriktning på kärnkraft Av budgetpropositionen framgår att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att insatser ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. I enlighet med vad som angavs i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) är verksamheten indelad i sex temaområden varav ett betecknas Kraftsystemet. Detta temaområde innefattar elproduktion från de förnybara energikällorna vatten, hav, vind och sol samt teknik för kraftöverföring och distribution av el. Verksamheten inom kraftområdet vägleds av en vision för kraftsystemet som bl.a. ser som internationellt erkänt för ett hållbart kraftsystem och effektivt energiutnyttjande och som en nettoexportör av el. Av detta följer också att utvecklingsinsatser inom kärnkraftsområdet inte kan finansieras med medel från energiforskningsanslaget inom statsbudgetens utgiftsområde 21 Energi. Dylik forskning och utveckling (FoU) ligger därför inte heller inom ansvarsområde. Däremot finansierar forskning om fusion och fission. Vissa forskningsinsatser om kärnkraft stöds även av (). Energiforsk arbetar tillsammans med svensk och finsk kärnkraftsindustri samt SSM. [3] Forskningen syftar framför allt till att bibehålla eller stärka säkerhetsmarginaler men även till att utveckla en kostnadseffektiv drift av de befintliga kärnkraftverken. Energiforsks program North European Perspectives (NEPP) genomför systemanalyser av energisystemets och energianvändningens utveckling; bl.a. studeras kärnkraftens roll i energisystemet. Svenskt Kärntekniskt Centrum (SKC) stöder utbildning, forskning och utveckling inom kärntekniska tillämpningar vid högskolor och universitet i . Syftet är att attrahera, utveckla, och behålla den kärntekniska kompetens som krävs för en fortsatt säker och effektiv drift av de befintliga kärnkraftverken och för att kunna delta i den fortsatta utvecklingen på det kärntekniska området. SKC finansieras av , , och . SKC:s verksamhet styrs av ett treårigt avtal mellan de finansierande parterna och de tre universiteten (), och . kärnenergi – (Snec) – är ett interdisciplinärt forum för aktörer inom nukleär energi med syftet att utbyta idéer och inspirera till nya innovativa möjligheter. Centret är knutet till . Kärnkraften svarar för en betydande andel av den el som produceras i . I sammanhanget är det viktigt att poängtera att kärnkraften produceras på affärsmässiga grunder, och utskottets grundläggande inställning är att den ska produceras utan statliga subventioner. När det råder elöverskott sjunker elpriserna och därmed även lönsamheten för de som producerar el. Detta gäller även kärnkraftsbolagen. Prognoser om elprisets utveckling och bedömningar av den framtida lönsamheten i produktionen är att betrakta som fundamenta när kärnkraftsbolagen tar ställning till hur de ser på sin framtida produktionskapacitet. Under den förra mandatperioden beslutade om vissa lagändringar som har gjort det möjligt för bolagen att fatta beslut om att ersätta gamla reaktorer med nya. Utskottet ser ingen anledning för att agera för att ändra dessa bestämmelser i enlighet med vad som anförs i motion 2015/16:2854 (SD). Utskottet noterar i sammanhanget att de nyssnämnda lagändringarna inte har inneburit att ett generationsskifte har kommit igång i den svenska kärnkraften. Huvudförklaringen till detta torde vara att de affärsmässiga grunderna för dylika investeringar inte har varit tillräckligt goda. Utskottet vill påminna om det arbete som bedrivs inom ramen för och som syftar till att nå en bred blocköverskridande överenskommelse om hur energipolitiken ska utformas . Kärnkraftens betydelse för den svenska kraftproduktionen gör att det är nödvändigt för att noga följa utvecklingen när det gäller detta kraftslag. Utskottet förutsätter också att regeringen agerar om de sammantagna förutsättningarna förändras på ett sådant sätt som får konsekvenser för möjligheter att nå en bred överenskommelse eller som riskerar att påverka den svenska effektbalansen. Affärsmässigt baserade beslut av kärnkraftsbolagen om att avveckla eller bygga ut kärnkraften kan vara av det slaget. Åtgärder som regeringen kan vidta bör kunna inkludera sådana konsekvensanalyser som efterfrågas i några av de motioner som är aktuella i detta avsnitt men även förslag med anknytning till den s.k. effektreservens framtida utformning. Sammantaget anser utskottet inte att det finns skäl för att göra några allmänna tillkännagivanden om kärnkraftens betydelse för det svenska energisystemet i linje med vad som föreslås i ett antal av de motioner som är aktuella i detta avsnitt. I sammanhanget vill utskottet också erinra om att förslag om den s.k. effektskatten, som berörs i flera av motionerna, behandlas i skatteutskottet. Effektskattens energipolitiska koppling gör dock att det finns skäl för näringsutskottet att bevaka eventuella initiativ från regeringen eller skatteutskottet på området. Innan sådana initiativ eventuellt tas saknas det dock skäl och formella möjligheter för utskottet att agera i frågan. Beträffande de mer specifikt inriktade motionerna med kärnkraftsanknytning anser utskottet för det första att prioriteringar i fråga om fördelningen av energiforskningsanslaget är ändamålsenliga. Det innebär att fokus ska ligga på forskning och utveckling av förnybar energiproduktion och på att 2050 ska ha ett hållbart kraftsystem och ett effektivt energiutnyttjande och vara en nettoexportör av el. Utskottet har inga invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för FoU på kärnenergiområdet men vill poängtera att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. I sammanhanget vill utskottet också erinra om att regeringen förbereder en forskningspolitisk proposition som är planerad . Vidare kan nämnas att utbildningsutskottet kommer att behandla ett antal forskningsrelaterade motionsyrkanden med kärnenergianknytning. Dessa gäller bl.a. förslag om satsningar på utveckling av den s.k. fjärde generationens kärnkraft. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt som på olika sätt gäller kärnenergiforskning. De yrkanden som avses återfinns i motionerna 2015/16:1539 (M), 2015/16:2444 (M), 2015/16:2447 (M), 2015/16:2854 (SD), 2015/16:1365 (C) och 2015/16:3149 (KD). Avslutningsvis avstyrker utskottet motion 2015/16:2542 (SD) i den del som gäller att regeringen ska agera inom EU för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Utskottet anser inte att kärnkraft är en förnybar energikälla och ser därför inga skäl för att hörsamma förslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förnybar energi. Utskottet hänvisar i sitt ställningstagande bl.a. till att satsningar som på olika sätt gynnar produktion, distribution och användning av förnybar energi redan uppfattas som viktiga för att kunna ställa om energisystemet i en mer hållbar riktning. När det gäller vissa specifika förnybara energislag som tas upp i en del motioner hänvisar utskottet till bl.a. pågående utredningsarbete och till att beredning pågår inom av olika förslag som har relevans för de frågor som tas upp i motionerna. Jämför reservationerna 12 (SD), 13 (C), 14 (L) och 15 (KD). Allmänt om förnybar energi miljöpolitik grundar sig i den sociala, ekologiska och ekonomiska hållbarheten, sägs det i partimotion 2015/16:2371 av m.fl. anser att bör bli fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter samt att ska nå ett förnybart energisystem till 2040. Till 2050 har som mål att ha ett klimatneutralt samhälle utan nettoutsläpp. har dessutom satt upp delmålet att inom en generation ha förnybar energi. För att nå detta behöver den fossila energin ersättas med förnybar (yrkande 11), som energin behöver användas mer effektivt. Motionärerna konstaterar att tack vare arbete i regeringsställning har högst andel förnybar energi i EU. unika förutsättningar för att producera förnybar energi syns inte minst med den växande sol- och vindkraften, som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart energisystem. Med ökad överföringskapacitet har och hela dessutom stor potential att fungera som gröna batteri. Ett tillkännagivande om att på detta sätt främja som gröna batteri begärs i motionen (yrkande 12). I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) konstateras det att har antagit ett mål för utbyggnaden av vindkraften till 2020, i form av en planeringsram. Planeringsramen markerar behovet av att kommuner, landsting och berörda myndigheter bidrar till att skapa förutsättningar för utbyggnaden av en långsiktigt hållbar och förnybar energiproduktion. ser samma behov av en planeringsram för solenergi och vill därför att regeringen ska verka för att införa en planeringsram till 2030 om solvärme och solel (yrkande 17). Regeringen väljer en rad kortsiktiga bidrag för att stimulera förnybar energi, sägs det i partimotion 2015/16:2249 av m.fl. (FP) Motionärerna anser att det inte behövs kortsiktiga och oförutsägbara bidrag utan i stället långsiktiga och teknikneutrala styrmedel. Avskaffad skattebefrielse för bl.a. småskalig solenergi visar enligt motionärerna på en otydlig och kortsiktig politik. För att underlätta introduktionen av solenergi på marknaden föreslår motionärerna dessutom att fastighetsskatten tas bort helt på produktionsanläggningar för solenergi. Ett annat problem är att skatt tas ut per juridisk person i stället för per anläggning. Systemet drabbar fastighetsägare och andra med ett diversifierat fastighetsbestånd och hämmar därmed utbyggnaden av solenergi på platser med småskalig energiutvinning och energianvändning i samma punkt. Motionärerna begär mot denna bakgrund ett tillkännagivande om ekonomiska styrmedel för solenergi (yrkande 11). Solenergi är en viktig klimatsmart del i vårt energisystem, anförs det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att begreppet solenergi omfattar de tre delarna värme, el och kyla. Samtliga delar finns dock inte med i det uppdrag som regeringen har gett till om att utveckla en strategi för solenergi i . Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande från om att de tre delarna – värme, el och kyla – bör tas med i det nyssnämnda regeringsuppdraget (yrkande 13). I motion 2015/16:488 av och (båda M) slås det inledningsvis fast att har en mycket klimatvänlig elproduktion i form av vattenkraft, kärnkraft och förnybara energislag som vindkraft och biobränslen. Motionärerna är därför tveksamma till höga planeringsmål för vindkraften, när snarare behöver mer stabil än oregelbunden elproduktion. De betraktar det också som underligt att det inte finns några exakta siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta skattebetalarna eller på vad den har kostat . Enligt motionärerna saknas det en helhetssyn på vindkraftsutbyggnadens samhällsnytta, och de efterfrågar ett tillkännagivande från om möjligheten att utvärdera samhällsnyttan och kostnaderna för vindkraftsutbyggnaden i (yrkande 1). Vidare vill de ha ett tillkännagivande om möjligheten att redovisa kostnaderna för den vindkraftsutbyggnad som har gjorts och totalkostnaden när det är färdigutbyggt (yrkande 2). I motion 2015/16:1537 av (M) konstateras det att vindkraft är den förnybara elproduktion som växer snabbast och som har potential att utgöra en än större del av den svenska energimixen. Motionären anser dock att det finns ett behov av kunskap om hur vindkraft påverkar människor, landskap och djur. Det saknas enligt henne i mångt och mycket en helhetsbild av de samlade effekterna. Motionären anser att det måste tas fram vetenskapliga underlag om vindkraftens påverkan på människor, natur och djurliv, och hon begär därför ett tillkännagivande med den innebörden. Hon betonar också vikten av att forskningsresultaten inte har avsändare som kan uppfattas som jäviga. För vindkraftens framtid är det viktigt att den inte bara uppfattas som klimatmässigt hållbar utan även ses som hållbar ur ett socialt perspektiv. I motion 2015/16:2655 av (M) redovisas en stark oro för den småskaliga vattenkraftens utveckling. Motionären påpekar att krav på nya tillstånd för anläggningar som funnits på plats mycket länge inte bidrar till en bättre miljö utan till mer krångel, byråkrati och onödiga kostnader. Motionären anser att det är av yttersta vikt att den småskaliga vattenkraften värnas, bl.a. genom att en konkret dialog inleds (yrkande 1). I motion 2015/16:1321 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten resurser att utveckla och förnya den befintliga tekniken i de svenska vattenkraftverken. Motionären menar att många vattenkraftverk bygger på ålderdomlig teknik. Det sägs vidare att förslaget lämpligen kan finansieras genom att medel omdisponeras från vindkraftsområdet. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen, och vattenkraften är en förnybar energikälla som spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet, anförs det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen forskas det enligt motionärerna ganska lite kring vattenkraftens utvecklingspotential i . Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge Svenskt vattenkraftcentrum i uppdrag att utreda utvecklingspotentialen för den svenska vattenkraften genom ny miljövänlig teknik (yrkande 4). Vidare efterfrågar motionärerna en utredning om den småskaliga vattenkraftens miljöpåverkan och om dess kultur- och näringsvärde på landsbygden (yrkande 5). De framhåller att värnar de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskaliga vattenkraftverk. Dessa kraftverk är ofta till för egenförbrukning och eventuell försäljning av överskottselen, men ägarna till den småskaliga vattenkraften har fått det allt kämpigare . Motionärerna ser bl.a. med oro på de förslag om omprövningar av tillstånd och ökade krav på miljömässiga förbättringar som har föreslagits av . Behovet av förnybar energi är stort och växande, konstateras det i motion 2015/16:1530 av och (båda S). Motionärerna framhåller sedan att den energitekniken är tämligen outnyttjad , dvs. sådan energiutvinningsteknik som bl.a. använder vågor, strömmar, tidvatten och temperaturskillnader. De understryker vikten av att staten tar ansvar för att samordna de insatser som görs för att klara den gröna energiomställningen och för att ta vara på den potential som finns till jobb och utveckling inom området marin energi. Motionärerna menar att kan stötta FoU och kommersialisering av de svenska små och medelstora företagens energitekniker. Vidare bör man se över vad som krävs för att göra vågkraftsutbyggnad i mer attraktivt och för att stötta svensk export på området. Geoenergi levererar ca förnybar energi . Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen, sägs det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att förnybar geoenergi är en mycket lämplig energiform på våra breddgrader eftersom uppvärmning utgör en stor del av behovet. Motionärerna vill föra fram geoenergin som en del i utvecklingen av ett än mer hållbart energisystem (yrkande 16). Allmänt om förnybar energi