bet · H301UbU12 · 2016-03-08 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om fler matematiklektioner i . • Regeringen bör återkomma till med ett förslag som medger en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 för att stärka elevernas matematikkunskaper. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande rätt och pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 8 reservationer (S, M, SD, MP, V, och KD). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16, varav 6 motionsyrkanden som bereds förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Elever med särskilda behov Motioner som bereds förenklat 1.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) 2.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) 3.Mer matematik på högstadiet, punkt 2 (S, MP, V) 4.Elever med särskilda behov, punkt 3 (SD) 5.Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen, punkt 4 (M) 6.Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen, punkt 4 (SD) 7.Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen, punkt 4 (V) 8.Egen läroplan för fritidshemmet, punkt 5 (M, SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten 2015/16:440 av och (båda S), 2015/16:1248 av (M), 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:1423 av (M), 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2015/16:1891 av m.fl. (S), 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) Mer matematik på högstadiet ställer sig bakom det som utskottet anför om en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 för att stärka elevernas matematikkunskaper och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2015/16:2470 av (M). Reservation 3 (S, MP, V) Elever med särskilda behov 2015/16:59 av och (båda SD), 2015/16:251 av och (båda FP), 2015/16:653 av (S), 2015/16:1384 av Shadiye Heydari och (båda S), 2015/16:1828 av (M) och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 4 (SD) Gruppstorlek och personaltäthet i fritidshemmen 2015/16:12 av (SD), 2015/16:51 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Egen läroplan för fritidshemmet 2015/16:2740 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 8 (M, SD) Motioner som bereds förenklat 2015/16:10 av (SD), 2015/16:948 av (M) och 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkandena 24–27. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utbildningsutskottet 32 motionsyrkanden om från allmänna motionstiden /16. Av dessa behandlas 6 motionsyrkanden förenklat. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor om åtgärder för att höja kunskapsresultaten, mer matematik på högstadiet, elever med särskilda behov och fritidshemmen. liberalerna (FP) bytte namn till Liberalerna (L). Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. undervisningstiden och kunskapsresultaten i och undervisning under skollov. ställer sig bakom det som utskottet anför om en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 för att stärka elevernas matematikkunskaper och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (KD) och 3 (S, MP, V). I partimotion 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 18 anser motionärerna att det behövs mer undervisningstid för att höja matematikkunskaperna. Motionärerna står fortsatt bakom förslaget om en extra timme matematik på högstadiet för att stärka svenska elevers matematikkunskaper. Även kommittémotionerna 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 7 samt motion 2015/16:2470 av (M) behandlar frågan om utökad undervisning i matematik. I motion 2015/16:1248 av (M) begärs att för- och nackdelar med att införa ett treterminssystem i ska utredas. Motionären anser att det finns många orsaker till de fallande resultaten men att en central faktor är att svenska elever har för få undervisningstimmar. Ett treterminssystem i bör innebära ett något längre skolår och ett ökat antal undervisningstimmar. Motion 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 9 behandlar frågan om att ska bli en pilotkommun för införandet av ett treterminssystem. Motionärerna framför att man på så sätt kan få ett längre skolår och öka antalet undervisningstimmar när loven kortas av. skulle enligt motionärerna vara en bra försökskommun eftersom det finns stora utmaningar och skillnader i skolor. I motion 2015/16:1423 av (M) anser motionären att den nationella timplanen tydligare ska ange undervisningstid för att säkerställa en mer likvärdig mängd undervisning för alla elever i svenska grundskolor. Undervisningstiden kan enligt motionären variera mellan skolor i samma kommun – oavsett om de är kommunala eller privata – beroende på vilken schablon för antalet veckor som används vid schemaläggningen. I partimotion 2015/16:2980 av m.fl. (KD) yrkande 7 vill motionärerna öka undervisningstiden motsvarande en normal skolvecka och också se över vad lärarna faktiskt lägger sin arbetstid på. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 8 behandlar motionärerna vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning eftersom tiden enligt motionärerna trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärarna. I motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 28 anser motionärerna att skolorna generellt bör förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. I motion 2015/16:440 av och (båda S) vill motionärerna att ett nyanserat samtal om kunskapsresultaten och utbildningens syfte ska komma till stånd. I motion 2015/16:1891 av m.fl. (S) anser motionärerna att skolan har en avgörande betydelse för barns och ungas allmänbildning och att det handlar om att rusta människor för att kunna ta sig an världen. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 7 begär motionärerna att man överväger åtgärder för att öka tillgängligheten till lov- och sommarskola och behovet av att göra sommarskola obligatorisk efter årskurs 9 för elever som inte uppnått målen. Eleverna ska få en väl avvägd undervisningstid samt väl avvägda läsår och skoldagar. I skollagen (2010:800) anges att den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i de två lägsta årskurserna, (7 kap. 17 § skollagen). Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . För finns bestämmelser om fördelning av den totala garanterade undervisningstiden i timmar för ämnen och ämnesgrupper i timplanen i skollagens bilaga 1. Det anges inte hur timmarna ska fördelas mellan olika årskurser eller stadier. Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen beslutar om fördelningen av undervisningstiden i mellan årskurser efter förslag från rektorn. I skolförordningen anges att huvudmannen även beslutar om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisningstiden (9 kap. 3 §). I en av skollagens portalparagrafer sägs att elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt och att en strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 § andra stycket). I förarbetena till skollagen anges att de allmänt hållna formuleringarna i första hand utgör en grundval för tolkningen av andra mer konkret utformade bestämmelser (prop. 2009/10:165 s. 634). I 3 kap. skollagen finns bestämmelser om barns och elevers utveckling mot målen. I 3 kap. 3 § sägs att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Vidare sägs i bestämmelsen att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Meningen är ett tillägg till bestämmelsen som syftar till att förtydliga att den som har en funktionsnedsättning som medför svårigheter att nå kunskapskraven inte bara ska ges tillräckligt stöd för att nå den lägsta godtagbara kunskapsnivån (prop. 2013/14:148 s. 55, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Det sägs slutligen i bestämmelsen att elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Förordningen (2014:47) om statsbidrag för sommarskola eller undervisning under andra skollov ändrades och har fått ett nytt namn. Förordningen heter nu förordningen (2014:47) om statsbidrag för under-visning under skollov. Enligt förordningen kan huvudmän för grundskolor söka statsbidrag för lovskola bl.a. för elever i årskurs 6–9 som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyg E i ett eller flera ämnen. Motsvarande statsbidrag kan även sökas av huvudmän för bl.a. elever i årskurs 6 i sameskolan eller årskurs 7, 8, 9 eller 10 i specialskolan. Statsbidrag lämnas i den mån det finns tillgång på medel. Regeringen har avsatt för satsningen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 187). Bakgrund och pågående arbete Den förra regeringen gav i uppdrag att ta fram en stadieindelad timplan för (U2014/3489/S). Som skäl för uppdraget framhölls att undervisningstiden bör anges i timmar per stadium i stället för totalt för hela grundskoletiden för att underlätta planering och uppföljning och därmed säkra elevernas rätt till den minsta garanterade undervisningstiden i alla ämnen. Därmed skulle det skapas bättre förutsättningar för ökad måluppfyllelse i . I uppdraget anges att den utökade undervisningstiden i matematik som infördes ska förläggas till årskurs 1–3. Därutöver ingår en aviserad utökning av undervisningstiden i matematik för årskurs 4–6 och 7–9 med motsvarande i förslag, se budgetproposition (prop. 2013/14:1 s. 64) och ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100 s. 45). redovisade (dnr 2014:574) regeringens uppdrag. Redovisningen omfattar förslag på en timplan som anger den minsta garanterade undervisningstiden för varje ämne och stadium i . Utgångspunkten för förslaget till stadieindelad timplan är kursplanen och kunskapskraven för respektive ämne samt den praxis som råder. Regeringen och , , och kom överens om att samtal ska föras om timplan mot bakgrund av förslag om en ny reglering av timplanen (bet. 2014/15:UbU9 s. 15 f.). Ett sådant samtal har påbörjats (prop. 2015/16:1 s. 185). Frågan om en stadieindelad timplan bereds inom (). I promemorian Vissa timplanefrågor aviserar att ett förslag om stadieindelning kommer att remitteras (U2015/06066/S s. 18). fick i uppdrag av regeringen att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Insatserna ska ha fokus på grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer och bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser inom områden där det finns ett dokumenterat nationellt utvecklingsbehov. Insatserna kan exempelvis bestå av hur administrationen för lärare och rektorer kan minskas och hur arbetsprocesser kan göras mer effektiva inom skolan. Syftet är att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. I en delredovisning som avser en genomförandeplan för uppdraget (dnr 2015:899) föreslår att de nationella skolutvecklingsprogrammen baseras på en gemensam kärna som utgår från forskningsbaserad kunskap om vad som bidrar till skolutveckling. Samverkan för bästa skola Regeringen gav inom satsningen Samverkan för bästa skola i uppdrag att i dialog med huvudmän genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (U2015/3357/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. Satsningen inkluderar uppdrag att genomföra insatser för att höja studieresultaten för nyanlända elever och elever som har ett annat modersmål än svenska. I uppdraget ingår att lämna in en genomförandeplan för insatserna till (). ska följa upp satsningen och redovisa hur genomförandet av uppdraget fortlöper. Regeringen har för att stärka läraryrkets attraktivitet tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket och har inlett samtal med arbetsmarknadens parter m.fl. för att diskutera bl.a. hur lärares arbetsmiljö kan förbättras och hur den administrativa bördan kan minska (prop. 2014/15:100 s. 53 och prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 174). Utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk Förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i innehåller bestämmelser om försöksverksamhet med ökad undervisningstid för nyanlända elever i i syfte att stärka elevernas kunskapsutveckling i svenska språket och om statsbidrag till kostnader för sådan ökad undervisningstid. Reformen om utökad undervisningstid i matematik i och motsvarande skolformer trädde i kraft (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). Undervisningstiden i matematik uppgår efter reformen . I propositionen hänvisar regeringen till undervisningstid i matematik (rapport 378), i vilken gör bedömningen att en utökning av undervisningstiden bör fördelas med i årskurs 1–3 för att få en fortsatt kunskapsutveckling i matematik. i sin tur hänvisar i detta avseende till forskning som pekar på att den viktigaste faktorn för fortsatt kunskapsutveckling i matematik är att tidigt grundlägga ett matematiskt kunnande. Regeringen delade bedömning. Utskottet har uttalat att frågan om att införa fler matematiklektioner i högstadiet bör prioriteras och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9 s. 15 f., rskr. 2014/15:135). föreslår i promemorian Vissa timplanefrågor (U2015/06066/S) att den totala undervisningstiden utökas i , grundsärskolan (dock inte inriktningen träningsskolan), specialskolan och sameskolan. Ökningen av undervisningstiden föreslås användas för ämnet matematik, och undervisningstiden i matematik ska därför uppgå till minst i (motsvarande ökning föreslås för övriga angivna skolformer). Detta motsvarar i tre årskurser i , specialskolan och sameskolan. I promemorian görs en hänvisning till undervisningstid i matematik (rapport 378) och uppfattning att man frigör tid för elevernas kunskapsutveckling de senare skolåren genom att förlägga den utökade undervisningstiden till . Enligt skulle då den tid som ofta används i de senare årskurserna för att repetera och fylla tidiga kunskapsluckor kunna användas för undervisning om det innehåll som årskurs 7–9 är avsedda för. Regeringen har aviserat propositionen Vissa timplanefrågor med motsvarande innehåll. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden behandlar de sjunkande resultaten i skolan och att åtgärder bör vidtas för att få en utökad undervisningstid i skolan, ett treterminssystem för att få ett längre skolår samt ett förtydligande av den nationella timplanen. Utskottet vill därför inledningsvis uppmärksamma det breda perspektiv som regeringen har på hur man ska höja kunskapsresultaten i skolan. Det handlar om investeringar för att tidigt ge det stöd eleverna behöver, stärka läraryrkets attraktivitet och ge lärarna mer tid med sina elever samt en jämlik skola för alla elever genom riktade insatser till de skolor som har de största utmaningarna (se prop. 2015/16:1 avsnitt 9.2). Utskottet vill särskilt lyfta fram de satsningar som görs inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen och som syftar till att utveckla verksamheten och stärka undervisningens kvalitet med fokus på elevernas kunskaper och utveckling. Även genom investeringarna inom ramen för regeringens uppdrag till , Samverkan för bästa skola, tar staten sitt ansvar för att höja resultaten i skolor som har låga studieresultat och svåra förutsättningar. När det gäller yrkanden om en generell utökning av undervisningstiden vill utskottet inte föregripa beredning av frågan om en stadieindelning av timplanen i enlighet med överenskommelsen mellan regeringen och , , och om målstyrning och utvärdering i . När det gäller yrkandet om att undervisningen i svenska behöver förstärkas för elever med svagare kunskap i svenska vill utskottet påminna om den försöksverksamhet som pågår med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Utskottet vill även i detta sammanhang lyfta fram att insatserna inom uppdraget Samverkan för bästa skola ska riktas till skolor som har låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. Utskottet noterar att regleringen för statsbidrag för undervisning under skollov ändrades och inriktar sig på elever som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E och att alla lov utom jullovet nu ingår för årskurs 6–9. Syftet med statsbidraget är att elever som inte nått eller riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E ska få ökad möjlighet att nå dem. Utskottet anser med det anförda att det inte finns skäl att tillstyrka motionerna 2015/16:440 (S), 2015/16:1248 (M), 2015/16:1328 (M) yrkande 9, 2015/16:1423 (M), 2015/16:1847 (SD) yrkande 28, 2015/16:1891 (S), 2015/16:2878 (KD) yrkandena 7 och 8 och 2015/16:2980 (KD) yrkande 7. Särskilt om utökad undervisning i matematik Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är huvudmannen som efter förslag från rektorn beslutar om fördelningen av undervisningstiden mellan årskurserna i (9 kap. 4 §, 10 kap. 3 § och 12 kap. 3 § skolförordningen). Det finns inte några bestämmelser om undervisningstid i förhållande till årskurs. Som utskottet förstår det bedömde regeringen att utökningen av undervisningstiden i matematik från , i enlighet med uppfattning, borde fördelas med i årskurs 1–3 för att få en fortsatt kunskapsutveckling i matematik (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). I () promemoria Vissa timplanefrågor föreslås ytterligare en utökning av undervisningstiden i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Utökningen föreslås användas för ämnet matematik och motsvarar i tre årskurser i , specialskolan och sameskolan. Utskottet förutsätter att regeringens strävan är att en sådan utökning av undervisningstiden fördelas med i årskurs 4–6. Utskottet anser att det påbörjade arbetet för att höja elevernas matematikkunskaper i de lägre åldrarna är bra men ändå inte tillräckligt. De senaste årens resultat från den internationella undersökningen (Programme for International Student ) visar på fallande matematikkunskaper bland svenska 15-åriga elever. Utskottet föreslår därför att ska tillkännage för regeringen att den ska återkomma med förslag som medger en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik för att stärka elevernas matematikkunskaper. Utökningen bör fördelas med i årskurs 7–9. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 2015/16:2445 (M) yrkande 7, 2015/16:2736 (M) yrkande 12 och 2015/16:3073 yrkande 18 (M) och avstyrker motion 2015/16:2470 (M). Elever med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elever med särskilda behov. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2015/16:1828 av (M) lyfts frågan om extra stöd för elever som befaras inte nå undervisningens mål. Motionären föreslår att regeringen ska förtydliga att rätten till stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt gäller alla barn och elever, inklusive de som har en funktionsnedsättning. Vidare måste det framgå att särskilt stöd ska ges så att alla barn och elever ska kunna utvecklas så långt som möjligt, även över nivån godkänt. I motion 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 23 begärs en ökad satsning på barn med särskilda behov och en återgång till en kunskapsinriktad skola för att förbättra möjligheterna att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta de elever som halkar efter. I motion 2015/16:59 av och (båda SD) föreslår motionärerna att särbegåvade barn skyndsamt ska erbjudas möjligheter att gå snabbare fram i undervisningen genom att läraren erbjuder egen undervisning för dessa elever och så långt det är möjligt sätter ihop studiegrupper där elever tillåts gå snabbare fram i sina studier. I motion 2015/16:251 av och (båda FP) uppmärksammar motionärerna avsaknaden av regleringar om punktskrift i skollagen. Motionärerna framhåller risken att punktskrift prioriteras bort till fördel för andra tekniska hjälpmedel när blinda barn går i vanlig skola med seende klasskamrater. Faran med detta är att om man inte tidigt tränar punktskrift kan det leda till att barnen väljer talet framför punktskriften. Motion 2015/16:653 av (S) behandlar frågan om barn och ungdomar med autism som inte har en utvecklingsstörning men en så varierande och ojämn begåvningsprofil att de kan sakna förutsättningar att klara läroplan och kunskapskrav. Motionären uppmanar regeringen att se över möjligheten att förbättra dessa elevers skolsituation och bättre tillgodose deras specifika behov och överväga att ge dem möjlighet att läsa enligt grundsärskolans läroplan och kursplan trots att de formellt sett inte har en utvecklingsstörning. I motion 2015/16:1384 av Shadiye Heydari och (båda S) framhäver motionärerna att det är angeläget att utbildningen ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Motionärerna lyfter fram att för elever med t.ex. dyslexi och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som autism, adhd (attention deficit hyperactivity disorder) och Tourettes syndrom är inte alltid de anpassningar möjliga som finns i elevernas åtgärdsprogram. Motionärerna understryker därför vikten av att alla barn och unga ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av funktionsnedsättning. Bakgrund och gällande rätt Av förarbetena till skollagen framgår att med funktionsnedsättning avses en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga (se prop. 2009/10:165 s. 334). Detta överensstämmer med definition av funktionsnedsättning och innebär bl.a. att elever med syn- och hörselnedsättningar, rörelsehinder, nedsättningar inom ramen för autismspektrat, adhd och dyslexi omfattas (prop. 2013/14:148 s. 29). I skollagen (2010:800) finns bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Det har tydliggjorts att kommunerna ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a §). Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 9 och 10 §§).