bet · H301NU12 · 2016-03-18 00:00:00 — Det är mycket om hållbart företagande och miljöinsatser. Det finns även internationella riktlinjer för hållbart företagande, företagens ansvar för social utveckling, jämställdhet, anständiga arbetsvillkor, arbete mot korruption och så vidare. Det är oerhört mycket, så jag väljer att försöka komplettera och även lyfta fram några goda exempel från utlandet som ännu inte är så kända i men som är väl värda att titta på och återanvända i lämplig form. I många fall görs det redan. Upphandling har varit uppe här . Det är ett kraftfullt verktyg för att styra samhället i hållbar riktning om man vill. Annars kan man strunta i det och låta det bli som det blir. Men har vi ett väldigt bra arbete från regeringens sida med stöd till de offentliga upphandlare som gör ett toppenjobb ute i landet. Många går före i kommuner och regioner. Det finns en nationell myndighet och stöd på det viset, och det ska också tas fram en nationell strategi för upphandling. Vi har möjligheter redan med nuvarande lagstiftning. EU har gett oss större möjligheter med det direktiv som finns. I har regeringen , vill jag minnas, arbetat med en medveten satsning som har gått ut på social upphandling. Det innebär att man har ställt krav på företag för att vinna kontrakt, till exempel på att få bygga det nya stora sjukhuset i , ska anställa ett visst antal lärlingar, ett visst antal långtidsarbetslösa, ett visst antal funktionshindrade och så vidare. Detta har gett väldigt goda resultat. Detta är på gång i också. Här kan vi göra mycket mer. Det är riktigt bra att bollen är i rullning. De flesta företag vill bidra inte bara till att maximera vinst för sig själva eller som utdelning till aktieägare. De vill bidra till samhället. Det finns ett nätverk som kallas Gemeinwohl-Ökonomie - närmast översatt som ekonomi för det allmänna bästa - som har medlemmar framför allt i , och , men även några svenska företag är med. Det är ett par tusen företag som är med, liksom ett antal kommuner. Dessa företag jobbar med att ta fram balansräkningar där man inte bara räknar på ekonomisk vinst utan också på hur mycket man har bidragit till samhället i form av ekologisk nytta, social nytta, jämställdhet och arbetsplatsdemokrati. Det är även ekonomiskt - man lånar pengar till varandra i gnosjöanda. Dessa företag är vinstdrivande och går alldeles utmärkt, och de hjälper varandra. Det är samarbetskraft. Det är mycket spännande. Sedan har vi benefit corporations i , som några av oss i näringsutskottet har träffat. Det är en särskild företagsform där det är inskrivet i företagsformen att man inte bara ska skapa ekonomisk vinst utan också ekologisk och social vinst. Företagen ansluter sig givetvis frivilligt. De registreras, och man kan också låta certifiera sitt företag. Här kommer också samhället in, samspelet mellan det offentliga och det privata. Det är diskussioner på gång om att ge dessa företag fördel i offentliga upphandlingar. har diskuterat detta. Man har också talat om skattelättnader. Jag vet att dessa benefit corporations finns i åtminstone 20 amerikanska delstater . Det är mycket spännande. Vi behöver tekniska innovationer - jag kommer in på det sedan - men även sociala innovationer. Låt mig ta ytterligare ett exempel utifrån. Jag har gett lästips, men jag tänkte också ge ett filmtips, så poppa popcornen och gå in på Youtube och leta reda på dokumentärfilmaren film göra det själva? Den skildrar bland annat ett arbetarägt hemtjänstkooperativ i , som är en fattig del av New . Det är över 2 000 personer som jobbar i där, och de äger alltså sitt företag. De har bra villkor. De har betald sjukvård och semester, vilket man egentligen inte har i den branschen i i någon större utsträckning. Uppemot 11 miljoner amerikaner arbetar i mer eller mindre arbetarägda företag. Visste ni det? Det är ganska fascinerande. Detta skulle kunna bli större och utvecklas här i också. Socialt företagande, arbetsintegrerande företag och liknande för människor som står långt från arbetsmarknaden har vi redan, och det är alldeles utmärkt, men jag skulle vilja vidga begreppet "socialt företagande" så att det blir lite mer mainstream här i , alltså att det blir vanligt i vilket företag som helst, oavsett vem som jobbar där. Alla företag borde ju vara sociala. Vi vill inte ha asociala företag att inspireras av. Vi behöver också tekniska innovationer. Klimatfrågan är en ödesfråga. Vi i kan inte slå oss till ro och tycka att vi gör allting bra. Skulle alla konsumera som svenskar i genomsnitt - det är väldigt ojämlikt fördelat i - skulle vi behöva ett antal fler jordklot än det enda vi har, särskilt om vi räknar in utsläpp som orsakas av vår konsumtion och våra internationella resor. Vi har en viktig uppgift att se till att bli ett fossilfritt välfärdssamhälle. Jag ser det inte som regelkrångel med krav på klimat, miljö och redovisning av hur man arbetar med miljöfrågorna. Vi tycker att förorenaren ska betala. Man ska ta hänsyn till ekosystemtjänster. Miljökvalitetsmålen ska företagen utgå från. Det behövs också finansiering av miljöteknik. Det saknas ju inte pengar i världen, men ibland kommer de inte fram dit där de behövs som bäst. Gröna obligationer och en grön investeringsbank tas också upp i handlingsplanen. En grön investeringsbank har funnits i i tre . Där var idén att man skulle investera i förnybar energi, avfallshantering och liknande miljöteknik, där marknaden inte investerar och där marknaden har misslyckats. Man går in med lite offentliga pengar, och sedan attraherar man privat kapital. Det är det uppdrag man har. Man ska gå med vinst, attrahera privat kapital och minska utsläppen av växthusgaser. Ett till tre gäller första året; ett offentligt pund genererar tre privata. Något liknande skulle vi ha god nytta av i . Låt mig ta ett exempel från . Där har man något som heter Arpa-E. Det är federala pengar. och kongressen beslutade om det 2007, och det kom i drift 2009. Det var utifrån en modell av en tidigare forskningsplattform för militär teknik, men detta är för energiteknik. Man har kommit långt och forskat med statliga pengar, och ett antal privata företag har uppstått ur detta. måste jag ta upp frågan om skatteflykt. Jag är lite konfunderad över reservationen från med flera. Vill ni inte att de transnationella bolagen ska göra rätt för sig och betala skatt i de länder där de har verkat? Det är ju oerhört viktigt. Det är enorma belopp som framför allt fattiga länder går miste om på grund av skatteplanering och skatteflykt. Det är viktigt och bra att detta lyfts upp här. I fattiga länder är summan av uteblivna skatteintäkter mycket större än det bistånd de får. Så kort och gott: Man ska göra rätt för sig, särskilt om man är ett storbolag. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Regeringen har dragit in alla satsningar riktade till kvinnors företagande och ledarskap. Det gäller för kvinnor, som säkert har hört talas om. Det engagerade enormt många kvinnor i landet och gick i stort sett ut på att de skulle vara ambassadörer för kvinnors företagande. De åkte ut till organisationer och skolor och pratade om frågan. Tyvärr har det dragits in. Något annat som också dragits in är Styrelsekraft för kvinnor, som hade till syfte att öka medvetandet och möjligheten för kvinnor att vara delaktiga i styrelser. Det senaste exemplet är Winnet. Det är en fantastisk ideell organisation som har funnits . före juluppehållet fick man plötsligt besked om att man inte skulle få sina 36 miljoner, för de skulle gå till regionerna i stället. Det vi fick höra från Socialdemokraterna är alltså regeringens storsatsning på kvinnors företagande. Kvinnors nystartsföretagande gick ned . Då är det anstötligt att den enda satsning som regeringen gör är ett plocka bort 36 miljoner från en ideell organisation som sköter sig utmärkt för att lägga på regionerna. Eller som sa: för att man ska implementera jämställdhetsbeslut i regionala utvecklingsplaner. Det borde man väl kunna göra ändå. Vi lever ju . Inte ska man behöva 36 miljoner för att göra det. Hur jobbar ni som feministisk regering för att på allvar öka antalet kvinnor som startar och driver företag? har redan utvecklat frågan och svarat på den. Om jag har förstått det rätt var det tidsbegränsade projekt som inte heller har föreslagit fortsatta pengar till i sin budget. Jag kan dock ha fel och undrar därför om har någon annan information. Pengarna finns, och jag litar på regionerna. Jag tycker givetvis att det är viktigt att kvinnor får samma möjligheter som män att starta företag. Det är beklämmande och allvarligt att det svar vi får från representanter för en feministisk regering är att man tar 36 miljoner från den ideella organisationen , som har jobbat hårt med jämställdhet i regionerna och lokalt. De har också jobbat med kvinnors företagande. De har dessutom jobbat internationellt för att implementera denna framgångsrika modell på andra ställen. får de stänga sina kontor. Jag träffade dessa kvinnor när de hade sitt årsmöte. De var förtvivlade och sa: Vad ska vi göra nu? Tycker regeringen inte att vi har gjort ett bra jobb? Det fick de inte ens veta, för både och gjorde sig oanträffbara under , fram till den dag de tog beslutet att regionerna skulle få de 36 miljonerna. Om detta är den feministiska regeringens storsatsning på kvinnors företagande och jämställdhet blir jag mörkrädd. Det finns regleringsbrev. Även om vissa projekt är tidsbegränsade kan man i regleringsbrevet till en myndighet, till exempel , påpeka att det är viktigt att myndigheten driver frågor om jämställdhet och kvinnors företagande. Men inte ens det har ni gjort, för ni tycker inte att det är viktigt. Ni kapar kvinnligt företagande vid fotknölarna. Ni utreder vinster i välfärden, ni halverar och drar in alla satsningar riktade till kvinnors företagande. Det är en kvinnofientlig regering. Att kalla sig för feministisk i detta sammanhang är ett hån mot alla kvinnliga företagare runt om i landet. "Kvinnofientlig regering" - nu är det brösttoner. Jag frågar igen: Har ni lagt in dessa pengar i er budget? Jag fick inte svar på den frågan. Vi litar som sagt på regionerna, men jag tar med mig detta. Saker och ting kanske kan göras bättre. Vi kanske kan få in bra saker i regleringsbrev framöver. Man kan göra saker på olika sätt. Jag tänkte uppehålla mig vid offentlig upphandling. Även om jag fick svar tidigare av tänkte jag att skulle få svara på frågan. Det är mycket som händer, och det görs mycket gott. Det finns gnosjöanda, företag och god handel. Det är bra. Det nämndes också ett kraftfullt verktyg i upphandling. Ett kraftfullt verktyg kan användas för att uppnå stora mål i positiv riktning. Det kan också lätt slå sönder det som håller på att byggas upp. Jag känner stark oro över vad som händer på upphandlingsområdet med tanke på den politik som säger sig driva. Svenska företag på landsbygden i försöker att komma in i offentlig upphandling i större utsträckning eftersom människor efterfrågar närproducerade och lokalproducerade produkter. Dessa företag har dock inte kollektivavtalsliknande villkor. Jo, för att de är en annan typ av företag. De driver lantbruk och är familjeföretag eller ensamföretagare. De arbetar efter säsong. Tyvärr växer inte växterna, faller inte regnet och skiner inte solen så att man kan gå upp och gå hem , utan man måste arbeta på ett sätt som får hjulen att snurra i vårt land. Om andemeningen är att öka antalet små och medelstora företag som kan sälja dessa produkter till de svenska kommunerna, landstingen och regionerna undrar jag hur detta ska vara möjligt när ni nu utestänger dem med era kollektivavtalsliknande villkor och därmed sätter stopp för att de ska kunna finnas. Som redan har sagt värnar vi självfallet om goda arbetsvillkor i den svenska modellen. Det är oerhört viktigt. Det som görs i många kommuner för att hjälpa och underlätta för små och lokala producenter är till exempel gemensam distribution och liknande så att de kan komma in på en marknad där de är för små för att tillgodose hela behovet av en produkt - gurkor, morötter eller vad det nu kan vara. Sådana saker vet jag görs. Jag är för övrigt övertygad om att detta går att lösa på ett positivt och bra sätt. Det är viktigt att värna om arbetsrätten. Jag blir väldigt förvånad över svaret. Det kvittar vilket distributionssätt man har när det finns över 640 olika kollektivavtal i det här landet och något som liknar dem ska appliceras på en kommun, som säger: Det är jag som kommun, , som får bestämma hur den som ska leverera till mig ska arbeta, ta ut sin semester, ha sin försäkring och sin pension etcetera. Det var väl det som var den svenska modellen, att vi inte skulle göra så att det helt plötsligt blir nya former där kommunerna sätter villkoren för avtalen? Det var väl ändå mellan arbetsgivare och arbetstagare? Då kan ju en lantbrukare fortsätta att sätta bra avtal om han har folk anställda på sin gård. kan det bli så att fyra kommuner har fyra olika avtal, det vill säga att man ska jobba för en kommun på och sedan 25 där, 25 där och 25 där, om man tänker sig att man ska leverera. Ska jag dela mig i fyra delar för att kunna leverera, eller hur ska jag göra? Från början kan jag ju inte ens komma in genom dörren, för jag kanske inte arbetar . Det funkar inte, får då kan inte det som vi ska värna om - grödorna på marken - produceras. De säger ju inte: Vi tar paus , och kan vi börja växa igen, när kommunen har bestämt sig för hur kollektivavtalen ska gå till. Så fungerar inte världen. När det gäller den svenska modellen ska dessutom, som jag tog upp i mitt förra inlägg, utländska företag konkurrera med svenska företag och få bättre villkor än de. Jag förstår inte retoriken här. Här har vi haft en debatt om export och hur beroende det här landet är av att kunna sälja sina varor och produkter och att vi faktiskt gör väldigt mycket gott i . Då ska det stå tillbaka för att man helt plötsligt ska gynna någon annan. Var ligger den svenska modellen i det? Självklart ska alla som arbetar ha goda villkor. Det ska inte vara lönedumpning, social dumpning eller dumpning av arbetsvillkor över huvud taget. Exakt hur man ska göra detta hoppas jag att klokare människor än jag, som kan upphandling i detalj, kommer att lösa. Vi har ett stort arbete om upphandling som pågår, och jag är fullständigt trygg med att man har detta med sig och kommer att lösa det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)