bet · H301CU21 · 2016-05-13 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision och till ändringar i bl.a. revisorslagen, aktiebolagslagen och revisionslagen. Huvudsyftet med förslagen är att stärka revisionskvaliteten och revisorns oberoende. Därmed stärks även allmänhetens förtroende för revisionen. Förslagen bygger på ett EU-direktiv och en EU-förordning, det s.k. revisionspaketet. Den nya lagregleringen föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandet. I betänkandet finns en reservation (SD, C). Proposition 2015/16:162 Revisorer och revision. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillsyn över företag av allmänt intresse Tillsyn över företag av allmänt intresse, punkt 2 (SD, C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision, 2. lag om ändring i revisorslagen (2001:883), 3. lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551), 4. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 5. lag om ändring i revisionslagen (1999:1079), 6. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 7. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 8. lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 9. lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 10. lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 11. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043), 12. lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 13. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 14. lag om ändring i lagen (2016:108) om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Därmed bifaller proposition 2015/16:162 punkterna 1–14. Tillsyn över företag av allmänt intresse 2015/16:3390 av (C). Reservation (SD, C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (S), Shadiye Heydari (S) och (V). antog och rådet en förordning om revisorer och revision (EU:s revisorsförordning eller revisorsförordningen) samt ett direktiv med ändring revisorsdirektiv. I den nu aktuella propositionen används samlingsbenämningen ”revisionspaketet” för rättsakterna. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till åtgärder som är nödvändiga för att anpassa svensk rätt till EU-reglerna (dir. 2014:36). I uppdraget ingick även att överväga om ansvarsfördelningen mellan bolagets revisor, styrelse och verkställande direktör borde förtydligas. Utredningen antog namnet Utredningen om EU:s revisionspaket (Ju 2014:06). överlämnade utredningen delbetänkandet Nya regler för revisorer och revision (SOU 2015:49). I Europeiska kommissionens regi har sex möten hållits om genomförandet av direktivet och förordningen. Betänkandet har remissbehandlats. har under beredningen av lagstiftningsärendet gett företrädare för de närmast berörda myndigheterna och bransch-organisationerna tillfälle att lämna synpunkter på utkast till delar av lag-rådsremissen respektive propositionen. I propositionen behandlas de lagförslag som läggs fram i betänkandet. Regeringen har begärt in Lagrådets yttrande över lagförslagen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Med anledning av propositionen har en motion väckts. Motionsförslaget finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. I ett aktiebolag ska enligt huvudregeln räkenskaperna och styrelsens förvaltning fortlöpande granskas av en eller flera revisorer. Revisorn ska upprätta en revisionsberättelse, där resultatet av granskningen redovisas. Revisionsberättelsen ska lämnas till bolagsstämman och senare också offentliggöras. Revisorn förutsätts också löpande lämna företagsledningen erinringar och påpekanden om sådant som han eller hon anser bör komma till dess kännedom men som inte behöver tas upp i revisionsberättelsen. De aktiebolagsrättsliga bestämmelserna om revision har varit förebild för motsvarande bestämmelser för andra associationsformer. Till att börja med motiverades kravet på revision huvudsakligen av hänsynen till aktieägarna. För dem är det viktigt att bolagets verksamhet och ställning kontrolleras av ett sakkunnigt och självständigt organ. har revisionens värde för andra också betonats. Företagsledningen kan dra nytta av en kompetent granskning. Även företagets borgenärer och anställda och det allmänna har intresse av en ändamålsenlig kontroll av att bolagets affärer sköts på ett lagenligt och korrekt sätt och att dess ställning och resultat redovisas riktigt. I revisorslagen (2001:883) finns bestämmelser om auktorisation av revisorer och registrering av revisionsbolag, om revisorns skyldigheter samt om tillsyn och disciplinära åtgärder. Lagen kompletteras av förordningen (1995:665) om revisorer och av föreskrifter. Revisionslagen (1999:1079) innehåller bestämmelser om revision. Den är tillämplig på företag som enligt 6 kap. 1 § bokföringslagen (1999:1078) är skyldiga att avsluta bokföringen med en årsredovisning. Enskilda näringsidkare m.fl. som inte är skyldiga att avsluta bokföringen med en årsredovisning omfattas inte av reglerna i revisionslagen. Revisionslagen är inte heller tillämplig på företag för vilka regler om revision finns i någon annan lag. Sådana regler finns för aktiebolag i aktiebolagslagen (2005:551), för ekonomiska föreningar i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar samt för stiftelser i stiftelselagen (1994:1220) och lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Regler om revision finns även i de s.k. rörelselagarna för de finansiella företagen: lagen (2004:46) om värdepappersfonder, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, försäkringsrörelselagen (2010:2043), sparbankslagen (1987:619), lagen (1995:1570) om medlemsbanker och lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. De nu nämnda författningarna innehåller grundläggande regler för revisorer och revision. Det finns också en betydande mängd kompletterande normer. Samarbetet inom EU har lett fram till flera direktiv som direkt eller indirekt berör revisorer och revision. I samband med att blev medlem i EU genomfördes de s.k. fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven, bankredovisningsdirektivet och försäkringsredovisningsdirektivet i svensk rätt. De fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiven har ersatts genom redovisningsdirektivet. Vid inträde i EU genomfördes även det åttonde bolagsrättsliga direktivet om revisorer och revision. Direktivet ersattes 2006 av revisorsdirektivet i syfte att återupprätta konsumenters och investerares för-troende för marknaderna. Revisorsdirektivet skulle också stärka aktieägarnas rättigheter, förbättra de europeiska företagens konkurrenskraft och garantera den inre marknadens fördelar. antog och rådet en förordning om revisorer och revision (EU:s revisorsförordning eller revisorsförordningen) samt ett direktiv med ändring revisorsdirektiv. I betänkandet används samlingsbenämningen ”revisionspaketet” för rättsakterna. Revisionspaketet är en fortsättning på den process mot mer harmoniserade regler om lagstadgad revision inom EU som inleddes med det åttonde bolagsrättsliga direktivet. Det ska ses mot bakgrund av den finansiella krisen . Reformen syftar bl.a. till att höja kvaliteten på revisionen inom EU och att stärka revisorernas opartiskhet och självständighet. Därmed stärks även allmänhetens förtroende för revisionen. Ytterst ska revisionspaketet bidra till att stärka den finansiella stabiliteten. Ändringarna i revisorsdirektivet innebär bl.a. att det införs nya regler om revisorns professionella skepticism, prövningen av revisorns opartiskhet och självständighet, revisionsberättelsens innehåll samt kvalitetskontroll. Vidare får tillgång till nya disciplinära åtgärder. Revisorsförordningen gäller för börsbolag och för de mest betydande finansiella företagen. I förordningen finns bl.a. bestämmelser om revisionsutskott, förfarandet vid revisorsval, revisorsrotation, förbud mot vissa konsulttjänster, revisionsarvoden, revisionsberättelsens innehåll, kvalitetskontroll samt tillsynsmyndighetens organisation och befogenheter. EU-förordningen gäller direkt i . Revisionspaketet gäller i samtliga medlemsstater i EU. När det i de bestämmelser som regeringen föreslår är aktuellt att avgränsa bestämmelsernas geografiska tillämpningsområde jämställs stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), dvs. , och , med EU:s medlemsstater. ska inte längre jämställas med stater inom EES. Regeringen anför att det är viktigt att de positiva effekter som revisionspaketet kan leda till tas till vara. I genomförandet av rättsakterna bör det också beaktas att företagens administrativa börda inte blir större än nödvändigt och att den svenska bolagsstyrningsmodellen värnas. Mer ingripande eller strängare regler än vad revisionspaketet kräver bör således undvikas om inte starka skäl talar för något annat. Möjligheterna till undantag från administrativt betungande bestämmelser bör utnyttjas i stor utsträckning. Regeringen lämnar i propositionen de förslag till lagändringar som bedöms behövas för att genomföra revisionspaketet. I övriga delar görs bedömningen att svensk rätt uppfyller revisionspaketets krav, i vissa fall efter förordningsändringar eller ändringar i myndighetsföreskrifter. Bland nyheterna kan följande nämnas: • Revisionsberättelsen ska innehålla mer information till nytta för företagens intressenter. • Börsbolag och de mest betydande finansiella företagen ska byta revisionsbyrå (s.k. byrårotation). Valet av ny revisor ska föregås av ett anbudsförfarande. • Revisionsutskotten, som övervakar att företagens redovisning sköts på ett bra sätt, får fler uppgifter. Fler finansiella företag ska ha ett revisionsutskott. • Om ett börsbolag eller finansiellt företag åsidosätter sina skyldigheter när det gäller revision, ska kunna ingripa. • Kraven på revisorns opartiskhet och självständighet skärps, bl.a. när det gäller möjligheten för revisorn att lämna konsulttjänster till det granskade företaget. • får utökade befogenheter och möjlighet att vidta nya former av disciplinära åtgärder, bl.a. beslut om sanktionsavgifter och tidsbegränsat förbud mot att utöva revisionsverksamhet. ska själv utföra kvalitetskontrollen av revisorer som har revisionsuppdrag i de mest betydande finansiella företagen. Den nya lagregleringen föreslås träda i kraft . Utskottet välkomnar att revisionens roll har uppmärksammats på EU-nivå. En harmonisering av det regelverk som styr företagen har positiva effekter för de europeiska företagens konkurrenskraft. Harmoniserade regler underlättar för företag med gränsöverskridande verksamhet och förbättrar rättssäkerheten. Genom harmoniserade minimiregler som säkerställer en hög kvalitet på revision och finansiell rapportering inom EU stärks också skyddet för investerare på kapitalmarknaderna och andra som kommer i kontakt med de europeiska företagen. Detta är ägnat att ytterligare öka allmänhetens förtroende för dessa företag och därmed förbättra deras konkurrenskraft. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anges i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottet övergår nu till att behandla en följdmotion som innehåller ett yrkande om ett tillkännagivande i en fråga som anknyter till lagförslaget. Tillsyn över företag av allmänt intresse Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tillsyn över företag av allmänt intresse. Jämför reservation (SD, C). I motion 2015/16:3390 konstaterar (C) att den utredning som tillsattes för att analysera vilka ändringar som krävs i den nuvarande svenska regleringen för att genomföra revisionspaketet gjorde bedömningen att det saknas skäl att införa sådana bestämmelser om tillsyn över företag av allmänt intresse som regeringen nu föreslår. Ett tillsynssystem som omfattar icke-finansiella företag är dessutom främmande för den tradition av självreglering som tillämpas på den svenska marknaden och den modell för bolagsstyrning som gällt i . Motionären anser att ett genomförande av en sådan tillsyn som regeringen nu föreslår kräver djupare överväganden än de som utredningen haft möjlighet att göra. Ett tillkännagivande yrkas om att regeringen ytterligare bör överväga frågan och återkomma till . Den nya lagen om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision Enligt den nya lagen om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision har en behörig myndighet getts rätt att ingripa mot företag av allmänt intresse, och mot vissa företrädare för ett sådant företag, för överträdelser av bestämmelserna om revision som företaget har gjort sig skyldigt till. Som företag av allmänt intresse räknas • företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad • banker och kreditmarknadsföretag • försäkringsföretag, utom sådana som omfattas av vissa undantag enligt försäkringsrörelselagen. I propositionen konstaterar regeringen att den tillsynsordning som föreskrivs i revisionspaketet i första hand tar sikte på tillsynen över revisorer och revisionsbyråer. När det däremot gäller vilka krav som ställs i fråga om tillsyn över revisionsklienterna (det granskade företaget) ger revisionspaketet enligt regeringens mening inte någon entydig bild. Varken förordningen eller direktivet innehåller någon uttrycklig skyldighet för medlemsstaterna att anordna ett generellt tillsynssystem eller att införa en möjlighet för en tillsynsmyndighet att ingripa mot samtliga överträdelser som en revisionsklient gör sig skyldig till. Av skälen i både förordningen och direktivet framgår dock enligt regeringen att avsikten är att företag av allmänt intresse ska stå under tillsyn i fråga om sina skyldigheter enligt rättsakterna. I samma riktning pekar förordningens uttömmande uppräkning av de företag och personer mot vilka tillsynsmyndigheten får använda vissa befogenheter, bl.a. beslut om sanktioner enligt direktivet. Till det sagda kommer att företag av allmänt intresse blir skyldiga att rapportera vissa förhållanden till en behörig myndighet. Att den behöriga myndigheten ska kunna föra talan vid domstol om entledigande av en revisor i ett företag av allmänt intresse pekar i samma riktning (artikel 38 i direktivet). Sammantaget talar enligt regeringens mening övervägande skäl för att ett korrekt genomförande av revisionspaketet kräver att en myndighet ges befogenhet att ingripa mot vissa överträdelser av revisionspaketet som begås av företag av allmänt intresse. Det är inte tillräckligt att överlämna säkerställandet av att reglerna följs till näringslivets självreglering. Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens förslag till lag om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision. Enligt utskottets mening är det alltså inte tillräckligt att överlämna säkerställandet av att reglerna följs till näringslivets självreglering. I motsats till motionärerna anser utskottet således att det inte finns anledning att ytterligare överväga denna fråga. Motionen bör därför avslås. Tillsyn över företag av allmänt intresse, punkt 2 (SD, C) av (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3390 av (C). Vad gäller frågan om tillsyn över företag av allmänt intresse vill vi peka på att en utredning som tillsattes för att analysera vilka ändringar som krävs i den svenska regleringen för att genomföra revisionspaketet i svensk rätt har gjort bedömningen att unionsrätten inte kan anses ställa krav på ett generellt tillsynssystem över företag av allmänt intresse. Inte minst skillnaden mellan å ena sidan kommissionens ursprungliga förslag till reglering och å andra sidan de rättsakter som sedermera antagits av EU talar för en sådan tolkning. Remissinstanser som t.ex. och anser att ett tillsynssystem som omfattar icke-finansiella företag är främmande för den tradition av självreglering som tillämpas på den svenska marknaden och den modell för bolagsstyrning som gällt i . Vi har ställt oss bakom regeringens lagförslag i propositionen, men mot bakgrund av vad vi anfört ovan anser vi dock att regeringen ytterligare bör överväga frågan och återkomma till . Vi anser att bör ställa sig bakom det som anförs ovan och tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:162 Revisorer och revision: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisorslagen (2001:883). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:108) om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 2015/16:3390 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsyn över företag av allmänt intresse och tillkännager detta för regeringen. är det parti som går längst och vill helt ta bort det överstatliga EU för att i stället ha frivilliga samarbeten mellan länderna. Man skulle tänka sig att vi då bör motsätta oss allt som läggs fram i till följd av beslut i EU. Men personligen ser jag det som en ganska fruktlös kamp så länge vi inte är en del av en styrande majoritet. I stället har vi valt att stödja de små steg mot ett mindre överstatligt EU som ibland kan uppvisas från andra partier. En tidigare utredning som var tillsatt för att klargöra hur EU:s så kallade revisionspaket skulle integreras i svensk rätt ansåg inte att det fanns någon anledning att ställa krav på ett generellt tillsynssystem för företag av allmänt intresse. Några av remissinstanserna framförde att ett tillsynssystem som omfattar icke-finansiella företag är främmande för den svenska marknaden. har en lång tradition av att tillämpa självreglering, och det är också den modell som har gällt och, får man väl säga, har fungerat väl. Vi brukar sällan dela syn på genomförandet av EU-direktiv, då partiet brukar vara positivt till nästan allt som kommer från . Jag hoppas att detta inte blir undantaget som bekräftar regeln. Många partier har i olika sammanhang framfört åsikten att EU bör bli smalare och vassare. inför EU alltmer detaljreglering av de enskilda länderna, helt utan att se till varje lands unika förutsättningar på respektive område. Det stora problemet är att EU-nivån i stort sett alltid är fel nivå för förändringar av lagar i . Antingen finns det ett behov av att ha likvärdiga och anpassade lagar mellan olika länder, men då behövs de normalt för betydligt fler länder än de som råkar ingå i EU. Det är nog få frågor som enbart berör länder som ligger inom EU:s område och inga andra. Alternativet är att det inte finns ett behov av att ha globala regler, utan de regler som vi själva har satt upp är tillräckliga. Vad som är än värre än EU:s förmåga att lägga sig i detaljfrågor i medlemsländernas lagstiftning är överdrivna tolkningar av EU-direktiv. Ofta sticker ut och gör mer långtgående förändringar än vad som egentligen är nödvändigt. Detta verkar vara ännu ett sådant exempel. Man kan verkligen undra på vilket sätt detta gör EU smalare och vassare. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 1. Smalare men vassare! är konsekvent kritiskt till alla former av regelverk och pålagor som begränsar möjligheterna för jobbskaparna i det svenska näringslivet - det är allt från enskilda firmor, små och större aktiebolag till börsnoterade företag - att verka, vara konkurrenskraftiga och tillväxtinriktade, liksom kunna konkurrera globalt med sitt kunnande och sin kreativitet. Det är så vi bygger starkt, och det är så vi ser till att människor kommer i arbete och försörjning. Vi säkrar välfärden genom skatteintäkter. Vi ska inte begränsa möjligheter för och hämma kreativiteten hos entreprenörer genom att onödigtvis försvåra formerna och ramverken för deras företagande. Här har vi att genomföra ett EU-direktiv, det så kallade revisionspaketet, som främst reglerar revisorer i stora bolag och företag av allmänt intresse. Vi utser myndigheter som övervakar dessa och beslutar om en rotation av revisorer. Syftet med detta är gott, och det finns säkert flera fall - kanske inte så många i vårt land, men i övriga - där en sådan ordning är högst befogad och helt nödvändig. Genom att stärka revisionen som institution och göra den helt oberoende av de företag den har att revidera förhindrar man oegentligheter i företag. Vi har i länge använt begreppet "auktoriserad revisor" för att markera detta oberoende. Vi bestämmer också vad som ska anses vara företag av allmänt intresse. Det är börsnoterade företag, kreditinstitut och försäkringsbolag. De flesta, även vi i , är överens om att detta är bra och nödvändigt. Det är glädjande när det från regeringens sida finns en ambition att göra det på ett sådant sätt att det ger revisorsföretagen och revisorerna så lite regelkrångel som möjligt och inte onödigtvis försvårar deras arbete. gäller det att de är oberoende av andra relationer med kunden, det vill säga det företag de är satta att utföra revisionen på. Man får inte tillhandahålla några tilläggstjänster till revisorskunden. Man ska som revisor självklart inte kunna få någon befattning i företaget, som till exempel styrelseledamot eller chef, efter utfört uppdrag. Man ska kunna redogöra för sin opartiskhet i särskilda rapporter till en revisorsnämnd, som får utökade uppgifter och befogenheter. Man ska som revisor underordna sig en kvalitetskontroll med ett tidsintervall eller, ibland, mindre. Det införs också krav på vad och hur revisorn ska redovisa och att man ska förhålla sig skeptisk. Det är väl ganska naturligt för en revisor att göra det, tycker jag - det är väl liksom det som är uppgiften. Mängden disciplinära åtgärder mot en revisor ska utökas med sanktionsavgifter. De ska vara kännbara och i värsta fall innebära att en revisionsbyrå måste pausa sin verksamhet under så mycket som , om det finns skäl för det. En revisor eller en revisionsbyrå som inte kan ägna sig åt sin profession är borta från marknaden, kanske för alltid. Det är såklart kännbart. Allt detta är rimligt och acceptabelt. Inga remissinstanser som har tittat på detta har emotsatt sig det, och det ligger i linje med vad direktivet kräver. So far, so good! Men när vi kommer till tillsynsfrågan har vi i reagerat på att man även ska kunna ingripa mot företaget, det vill säga det som anlitar revisionsbyrån, med en ny lag om särskild tillsyn. Det är i det här fallet som får denna uppgift - som om inte den har tillräckligt att göra!