bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — • Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vidmakthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning, ventilation, mindre rivning samt investeringar på grund av lagkrav. Vidare föreslås i propositionen att regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för och en ram om högst . Dessutom föreslår regeringen att den bemyndigas att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Det föreslås också att regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i företag eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i företag eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. För perioden –2020 föreslås de planerade investeringarna uppgå till i enlighet med följande sammanställning. Tabell 10 Investeringsplan för 2017–2020 Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av vidmakthållande Regeringen föreslår att investeringsplanen för flygtrafikledning för perioden –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Anslaget 2:1 får användas för PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning får användas till utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får även användas för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster får användas för utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får även användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd, vilket inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får också användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för it-politiken, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Vidare får anslaget användas till utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får även användas för administration av åtgärderna. Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse får användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Anslaget får även användas för utgifter för verksamhet i den mån den inte finansieras med avgifter samt för andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 11 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Regeringen föreslår en minskning av anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster med för att finansiera domstolarnas ökade kostnader till följd av att lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät trädde i kraft (utgiftsområde 4 Rättsväsendet). Regeringen föreslår en ökning av anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation med 2017–2020 för genomförandet av en ny digitaliseringspolitik. Vidare föreslår regeringen en varaktig ökning av anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse med för att finansiera nationella digitala grunddata. Anslaget föreslås också öka med för att varaktigt finansiera nationella digitala tjänster. Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget fastställs till högst , vilket är oförändrat jämfört med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att möjliggöra ekonomiska åtaganden för verksamheten, främst genom fleråriga avtal efter upphandling, föreslår regeringen att den bemyndigas att – för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. – för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2022. – för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2020. I kommittémotion 2016/17:2529 av m.fl. (M) konstateras att en fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i den globala konkurrensen och lägger även grunden för fler jobb. I motionen anges att en viktig reform för jobben, miljön och industrin i är att tillåta tyngre lastbilar, upp till . I yrkande 2 framförs att vill investera så att tyngre lastbilar ska kunna trafikera vägarna. Som skäl för yrkandet lyfts bl.a. fram att utvärderingar visar att tyngre och längre lastbilar sänker koldioxidutsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker företagens kostnader med 8–. I den satsning som föreslås i motionen ingår det att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . I yrkande 3 framförs att bör satsas för att tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd. Förslaget innebär att en ständig kommitté av oberoende experter ska granska hur medlen till infrastrukturen används. Likt ska det också utvärdera hur regeringen skött infrastrukturarbetet i stort samt vilka större projekt som valts och på vilka grunder dessa val har gjorts. Enligt förslaget ska utgångspunkten för granskningen vara samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen. Även i kommittémotion 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att ett transportpolitiskt råd ska inrättas. föreslår sammanfattningsvis vidare i motion 2016/17:2529 yrkande 1 en minskning av anslagen med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2016/17:2224 av Per Klarberg m.fl. (SD) framförs att partiet motsätter sig regeringens satsningar på cykelinfrastruktur och hållbara stadsmiljöer och omfördelar medlen till mer akuta områden. motsätter sig också regeringens satsningar på ERTMS, dvs. det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg. Partiet förespråkar i stället en omfördelning av dessa anslag till andra områden såsom jordskredsäkring längs och upprustning av älvens slussar. föreslår således en satsning inom anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur på totalt för jordskredssäkring () och upprustning av slussarna i (). I motionen föreslås vidare satsningar på höjda anslag till , (), Transportstyrelsen och Trafikanalys med , , respektive jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår också att farledsavgifterna minskar med genom att kostnaden för isbrytningen i stället läggs på staten. Vidare vill motionärerna införa en stimulans på i form av avskaffad farledsavgift för de kryssningsfartyg som tömmer sin latrin i hamn istället för att dumpa det i havet. vill även anslå ökade medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och avsätter 2 miljarder för förebyggande underhåll av befintlig järnväg. Utöver övriga satsningar vill även införa en marknadspott för investeringar som syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet, och avsätter för detta ändamål. Motionärerna föreslår också en satsning på för att EU-certifiera elsystemet och förhindra kontaktledningsnedrivningar. Också i motion 2016/17:2225 av m.fl. (SD) föreslås att en marknadspott ska inräknas. Det föreslås att denna bör uppgå till av utgiftsområdet Kommunikationer, i linje med vad som föreslagits av Näringslivets Transportråd. Sammantaget föreslår en ökning av anslagen med totalt 2 jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2016/17:3458 av m.fl. (L) understryks att det inom kommunikationsområdet är centralt att vidta klimat- och miljöanpassningar där det gör som mest nytta och på ett sätt som ger långsiktigt resultat. Liberalerna avsätter därför för en nationell satsning på utveckling av cykelinfrastruktur och på ett nationellt kunskapscenter för cykling som kommer att bistå kommuner och regioner i planering och utformning av strategier för cykling. Också i motion 2016/17:3374 av (L) yrkande 1 framförs motsvarande förslag. I motion 2016/17:3458 framförs vidare att Liberalerna avvisar regeringens satsning på utökat stadsmiljöavtal eftersom satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till nytta snarare än samtliga. Det framförs också att samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande och att , som har stor betydelse inom området, bör ges ett tydligt uppdrag kring verkets roll i att bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. Liberalerna satsar därför till . Även i motion 2016/17:3374 av (L) yrkande 10 föreslås en motsvarande satsning för samplanering av infrastruktur och bostadsbyggande. Liberalerna föreslår också att staten tar fram standardkontrakt som myndigheter, kommuner och andra kan använda samt informationsinsatser. Liberalerna föreslår därför att anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ökas med 2017. Detta föreslås också i motion 2016/17:3374 av (L) yrkande 18.1. Vidare föreslår motionärerna en satsning på på ökade utbildningsinsatser för att stärka äldres delaktighet i it-samhället. I motionen föreslås vidare att PLO-uppräkningen för åren 2017–2019 justeras ned , vilket påverkar anslaget 1:3 och 1:12 Transportstyrelsen. Sammantaget föreslår Liberalerna en minskning av anslagen för utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2016/17:3437 av och (båda C) framhålls att en välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Motionärerna framhåller att driver på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta och konstaterar att de statliga infrastrukturinvesteringarna har en viktig roll att spela i det arbetet. Motionärerna framhåller också att prioriterar att öka underhållet av järnvägen, öka och tidigarelägga investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och genomföra ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. föreslår att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med 2017 till följd av att stadsmiljöavtalen avskaffas och att den tidigare förstärkningen av satsningen på kollektivtrafik på landsbygden avslutas. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur föreslås öka med till följd av en satsning på järnvägsunderhåll, som den tidigare beslutade kompensationen till följd av höjda banavgifter på föreslås avslutas. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:9 minskas med till följd av att förslaget om en studie kring människors vilja att utnyttja kollektivtrafik på landsbygden anses kunna finansieras inom befintlig ram utan någon extrafinansering. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen föreslås minska med till följd av att regeringens förslag om att finansiera avgiftsfria grunddata mellan myndigheter avslås. Också anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation föreslås minskas med till följd av att regeringens förslag om genomförandet av en ny digitaliseringspolitik avslås. Vidare föreslås en minskning av anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse med 2017. föreslår också en begränsning av PLO , vilket inom utgiftsområde 22 föreslås påverka anslaget 1:3 , 1:12 Transportstyrelsen, 1:13 Trafikanalys, 2:1 och 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. Sammantaget föreslår en minskning av anslagen inom utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2016/17:3391 av m.fl. (KD) framförs att bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. Motionärerna konstaterar att för ett glest befolkat land som är transporterna av särskilt stor betydelse och understryker vikten av att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. vill prioritera arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta genom att bl.a. satsa på ett bonus–malus-system genom att tillföra . I yrkande 3 föreslås en årlig satsning på på utbyggnad av laddinfrastruktur –2020 i form av ett stöd som ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning. I yrkande 21 framförs att vill förstärka drift- och underhåll av järnvägen och därför satsar –2018, 2019 och 5 miljarder . I yrkande 25 föreslås en ökning av investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden med –2020. Frågan om förstärkta resurser till väg- och järnvägsunderhåll berörs även i kommittémotion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 7. föreslår vidare i motion 2016/17:3391 yrkande 35 en satsning om 2017–2018 och 2019–2020 för att öka resurserna för cykelfrämjande åtgärder. I yrkande 36 framhålls vikten av investeringar i kollektivtrafik på landsbygden. Detta lyfts även fram i motion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 5, där det föreslås en satsning på ökade resurser till kollektiv- och närtrafik på landsbygden med –2019. I yrkande 40 i motion 2016/17:3391 av m.fl. (KD) föreslås att satsningen på bredbandskoordinatorer ska fortsätta. Motionärerna föreslår också en nedjustering av pris- och löneomräkningen , vilket inom utgiftsområde 22 skulle belasta anslaget 1:3 . Sammantaget föreslår en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med jämfört med regeringens förslag. Av bestämmelserna i budgetlagen följer att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut, vilket innebär att samtliga anslag under ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut och måste inrymmas i den ram som lagt fast för utgiftsområdet. Utöver själva anslagen ska även andra förslag som påverkar anslagsnivån behandlas under samma punkt i förslaget till riksdagsbeslut. Regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till . Förslaget är beräknat med utgångspunkt i målen för transportpolitiken och politiken för informationssamhället och i enlighet med den inriktning på politiken som redovisas i budgetpropositionen. Genom ett yttrande till finansutskottet har trafikutskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Avvikande meningar lämnades av , . I det följande redovisas vissa förtydliganden av regeringens medelsfördelning samt kommentarer till vissa frågor som förts fram i motioner i samband med lämnade förslag till alternativa medelsanvisningar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en välfungerande infrastruktur som bidrar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Välriktade investeringar i transportinfrastrukturen är en grundläggande del av samhällsbygget som skapar framtidstro och förbättrar tillgängligheten för kvinnor och män till bostäder, arbete, service och kultur. beslutade att av den samlade planeringsramen för den nationella trafikslagsövergripande planen 2014–2025 ska användas för att utveckla infrastrukturen. Den tidigare alliansregeringen fastställde den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Utskottet har tidigare framhållit att de projekt som ingår i planen, såsom i , Västlänken i samt Ostlänken mellan och , framstår som väl ägnade att förstärka landets transportsystem. Utskottet delar också regeringens uppfattning att Norrbotniabanan är en strategisk viktig satsning, som kan bidra till såväl högre sysselsättning som minskad miljö- och klimatpåverkan. Utskottet välkomnar därför den aviserade byggstarten av projektet . Utskottet ser mot den bakgrunden också positivt på de fortsatta satsningar som regeringen genomför på såväl kort som lång sikt när det gäller järnvägen, i form av 200 miljoner för kapacitetshöjande åtgärder och den aviserade satsningen på successivt kraftigt ökade anslag för investeringar i infrastruktur fram . har utskottet understrukit vikten av kollektivtrafik som ett medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och på så sätt åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Mot bakgrund av motionsförslaget om att avvisa satsningen på stadsmiljöavtal vill utskottet påminna om att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1, utg. omr. 22) aviserade att skulle avsättas till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort. biföll regeringens ökade satsning om (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:85). Regeringen har föreslagit en utökning av den tidigare satsningen på stadsmiljöavtal med 2017 och 2018. Utöver stöd till investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och i anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik, som satsningen omfattat, ska stadsmiljöavtalen även omfatta insatser för ökat cyklande. Utskottet anser fortfarande att stadsmiljöavtalen fyller en viktig funktion när det gäller att skapa en sådan kollektivtrafik som medborgarna efterfrågar. Utskottet välkomnar därför också den utökade satsningen på stadsmiljöavtal med , vilket kommer att lägga större fokus vid arbetet med hållbara stadsmiljöer och möjliggöra ökade investeringar i anläggningar för kollektivtrafiken såväl lokalt som regionalt samt i anläggningar för nya transportlösningar. Utskottet har framfört att cykeln är ett transportmedel med många fördelar, bl.a. för stadsplanering, för miljö- och klimathänsyn samt för folkhälsan. Utskottet ser därför positivt på att de medel som avsätts för stadsavtalen numera också kan användas för att främja ökat cyklande. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Utskottet vill i likhet med föregående år framhålla att en välfungerande järnväg är en förutsättning för att detta transportslag ska bli ett attraktivt alternativ såväl för industrins godstransporter som för arbetspendlingen. När järnvägssystemet fungerar väl kan det också på ett effektivt sätt bidra till att uppnå de transportpolitiska målen och utveckla ett hållbart samhälle. Utskottet har tidigare välkomnat den förstärkning som genomfördes av järnvägsinfrastrukturens drift och underhåll med som en följd av beslut med anledning av propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Också den fortsatta förstärkning som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254) av järnvägsinfrastrukturens drift och underhåll –2018 med för att förstärka underhållet på järnvägen har medfört ökade möjligheter att uppnå de transportpolitiska målen. De ökade underhållsinsatserna på järnväg har också medfört att arbetet har kunnat koncentreras till de stora och mest trafikerade områdena där behoven och kapacitetsbristen är som störst. Regeringen har i denna proposition beräknat att utvecklings- och vidmakthållandeanslagen kommer att ökas med totalt 2019 och 2020. Av denna totala satsning har anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur beräkningsmässigt ökats med 2019 och 2020. Utskottet ser med tillfredställelse att regeringens fokus på förstärkning av resurserna för underhållet av järnvägsinfrastrukturen fortsätter och att de resurser som avdelas är av sådant slag att de kan förväntas medföra klara förbättringar när det gäller järnvägssystemets robusthet. Som framgår av diagram 1 nedan medför denna förstärkning att anslagen uppnår historiskt höga nivåer. I detta sammanhang vill utskottet också peka på att regeringen nu höjer ambitionsnivån vad gäller infrastruktursatsningar genom den kraftiga höjning av de ekonomiska ramarna för med mer än som aviseras i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21). Utskottet konstaterar att detta innebär kraftfulla satsningar på både drift och underhåll samt nyinvesteringar, vilket kommer att bidra till att bygga starkt och hållbart . Utskottet ser också positivt på regeringens ambition att skapa sysselsättning för personer långt ifrån arbetsmarknaden genom en satsning på arbetet med fortlöpande behov av röjning av sidoområden längs det statliga väg- och järnvägsnätet, uppstädning av bangårdar och andra personalintensiva underhållsåtgärder. Åtgärder av detta slag är också en viktig del av samhällsbygget och välkomnas av utskottet. Diagram 1 Utvecklingen av anslagsposten till drift, underhåll och trafikledning av järnvägen 2009–2020 (prisår 2017) * Förslag enligt budgetpropositionen ** Beräknat enligt budgetpropositionen När det gäller sjöfartsområdet vill utskottet till att börja med framhålla betydelsen av att upprätthåller en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring. Utskottet kan konstatera att det är avgörande för svensk industri och dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaden att har en väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar. Till detta kommer att genom en stark svenskflaggad fartygsflotta säkrar möjligheter att påverka i miljö- och säkerhetsfrågor i olika internationella forum. Dessutom bidrar den svenska sjöfarten både till att skapa arbetstillfällen, såväl direkt som indirekt, och till att skapa skatteintäkter. Utskottet ser positivt på den maritima strategi regeringen arbetat fram och som syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar samt medverkar till att skapa konkurrenskraftiga innovativa näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för ambitionerna att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader och bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Genom att skapa konkurrensneutrala förutsättningar, harmoniserade regler och goda villkor kan arbetet bidra till att utveckla de svenska maritima näringarna, vilket utskottet anser är bra. Utskottet uppskattar också att regeringen gett i uppdrag till Transportstyrelsen, och att se över möjligheterna att underlätta registrering av fartyg i fartygsregistret. Inom ramen för strategin arbetas också med t.ex. utvecklandet av en samlad näringslivsstatistik kring de maritima näringarna och med Projekt nationella föreskrifter (PNF) vilket bl.a. innebär att bemannings- och behörighetsfrågorna ses över.