bet · H401FiU3 · 2016-12-09 00:00:00 — Motionärerna avvisar regeringens förslag på resurstillskott till kommunsektorn på sammantaget , varav under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och under anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Som ett generellt tillskott bedöms medlen inte vara avgörande för kommunsektorns ekonomi, varför de avvisas. Av samma skäl avvisas regeringens förslag om resursförstärkning till landstingen om . Motionärerna avvisar också ett antal av regeringens föreslagna utgiftsökningar av statsbidraget eftersom de enligt motionärerna syftar till att förstatliga ansvaret för uppgifter som motionärerna anser bör skötas av kommuner och landsting. Det gäller bidrag för glasögon till barn och unga, gratis tandvård för unga, avgiftsfri öppenvård för personer och avgiftsfri screening mot bröstcancer, vilket motsvarar en minskning av anslaget på ca . Sammantaget vill motionärerna att anslagen inom utgiftsområdet minskas med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. I en alliansgemensam kommittémotion 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om bl.a. utökat utbildningsfokus för nyanlända. I kommittémotion 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska minskas med ca 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. Utvecklingen av kommunsektorns skatteunderlag framhålls som det mest betydelsefulla för att kommuner och landsting ska kunna uppehålla och utveckla välfärden. Motionärerna anser inte att regeringens politik främjar fler människor i arbete, och de ökade generella statsbidragen som regeringen föreslår anses inte komma att lösa de långsiktiga välfärdsutmaningarna. I stället framhålls effektivitet och ändamålsenlighet som viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt landsting och kommuner att själva välja lämpliga metoder framhålls som exempel på god statlig styrning. Motionärerna avvisar därför regeringens förslag om resurstillskott på på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och på anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Motionärerna avvisar också regeringens förslag om kostnadsfri tandvård för unga, kostnadsfri sjukvård för personer och kostnadsfri mammografi. Den viktigaste välfärdspolitiska åtgärden för att stärka kommunernas ekonomi är enligt motionärerna att ge förutsättningar för att skapa nya arbeten. I stället för utökade generella bidrag vill motionärerna att vissa anslag under utgiftsområde 9 utökas för att på så sätt stärka välfärden när det gäller vård och omsorg. Vidare vill motionärerna att anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader utökas med ca 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. Sammantaget vill motionärerna att anslagen inom utgiftsområde 25 minskas med jämfört med vad regeringen föreslår. I en alliansgemensam kommittémotion 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om bl.a. utökat utbildningsfokus för nyanlända. Sammanställning av förslag till ramanslag I tabell 2 nedan redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Stöd till offentliganställd personal och välfärdens kärnverksamhet Källa: Budgetpropositionen , utgiftsområdesmotion /17:3322, utgiftsområdesmotion /17:2231, utgiftsområdesmotion /17:3434, Liberalernas utgiftsområdesmotion /17:3443 och utgiftsområdesmotion /17:3352. Statskontorets rapport 2016:24 Statens styrning av kommunerna gav regeringen i uppdrag att kartlägga, analysera och i vissa delar lämna förslag om statens styrning av statlig respektive verksamhet. presenterade Statskontoret deluppdragen om den samlade statliga styrningen av kommuner och landsting samt styrningens effekter på enskilda kommuner och landsting. I rapporten görs bedömningen att den samlade statliga styrningen av kommunerna har ökat i omfång, komplexitet och detaljeringsgrad under . Det framhålls vara många myndigheter som styr den kommunala verksam-heten och att nya styrformer har tillkommit som t.ex. överenskommelser och handlingsplaner. Styrningen genom specialdestinerade statsbidrag har också ökat. Kommunerna har även fått nya ansvarsområden, t.ex. att tillhandhålla bostäder för nyanlända som har fått uppehållstillstånd. Den samlade statliga styrningen beskrivs som tydlig att förhålla sig till i genomförandet av de kommunala verksamheterna men styrningen beskrivs också som kortsiktig, ryckig och inte anpassad efter lokala förhållanden. konstateras i rapporten att det är svårt att på ett övergripande sätt beskriva statens samlade styrning, vilket också gör det svårt att bedöma de samlade effekterna av den. Ett av skälen som anges är att styrningen riktar sig mot olika nivåer i kommunerna. Ny utredning som ska se över kostnadsutjämningen för kommuner och landsting beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över kostnadsutjämningen för kommuner och landsting (dir. 2016:91). I uppdraget ingår att överväga om större samhällsförändringar som påverkar kostnaderna för kommuner och landsting i tillräckligt hög grad fångas upp av det nuvarande systemet. Utredaren ska även analysera om det finns möjlighet att förenkla utjämningen. Uppdraget ska redovisas . Ekonomirapporten, – om kommunernas och landstingens ekonomi presenterade Kommuner och Landsting (SKL) sin rapport om kommunernas och landstingens ekonomi. Enligt rapporten står kommunsektorn inför stora verksamhetsmässiga och ekonomiska utmaningar. Kostnadsökningarna väntas tillta, som skatteintäkterna ökar långsammare. Det är framför allt kostnaderna för demografin som väntas öka. I rapporten framhålls skatteintäkter som den viktigaste inkomstkällan. Den underliggande ökningen av skatteunderlaget bedöms emellertid inte räcka till för att behålla resultatet på en någorlunda oförändrad nivå, utan det krävs enligt SKL både resurstillskott och andra åtgärder för att få kalkylen att gå ihop. I rapporten ifrågasätts om dagens ordning med en stor mängd riktade statsbidrag är ändamålsenlig. De satsningar som är förknippade med statsbidragen framhålls ofta som initialt underfinansierade och efterhand kostnadsdrivande som resultaten av satsningarna i många fall är tveksamma. SKL förordar i stället satsningar som är selektiva, framåtsyftande, genomtänkta och förankrade. Inledningsvis kan utskottet konstatera att sa ja till regeringens budgetförslag . Därmed beslutade om ramar för de 27 utgiftsområdena. Ramen för utgiftsområde 25 fastställdes till . De förslag till anslag inom utgiftsområdet som är högre än den beslutade ramen kan inte bifallas vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet noterar att och har anslagsförslag som är högre än den ram som fastställts av . Övriga tre oppositionspartier har lämnat anslagsförslag som med varierande belopp understiger ramen. Utskottet har tagit del av regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och kan notera att det finns svårigheter med att följa upp hur de generella statsbidragen används och att dra slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Liksom tidigare vill utskottet framhålla att resultatredovisningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottet vill därför återigen understryka vikten av att regeringen kan analysera och dra generella slutsatser om sambandet mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Kommuner och landsting ansvarar för en stor del av de skattefinansierade välfärdstjänsterna inom vård, skola och omsorg och utgör därmed en viktig del av den svenska ekonomin. För att kommunsektorn ska kunna bedriva dessa verksamheter med hög effektivitet och hög kvalitet är det av stor vikt att sektorn ges goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar, vilket också är målet med utgiftsområdet. När det gäller kommunsektorn som helhet kan utskottet notera att positiva resultat har redovisats och att resultatet var ca högre jämfört med . –2015 har resultatet varierat mellan som lägst och som högst . För kommunerna uppgick resultaten i genomsnitt till och för landstingen till . Av 290 kommuner redovisade 266 ett positivt resultat 2015, vilket är 36 kommuner fler än 2014. Av landstingen redovisade elva av 20 ett positivt resultat, vilket var en försämring med två landsting jämfört med . noteras att spridningen i resultat mellan enskilda kommuner och landsting är relativt stor. Kostnaderna i kommunsektorn har utvecklats i relativt måttlig takt för att öka i snabbare takt 2015 jämfört med genomsnittet . Kostnadsökningarna kan bl.a. förklaras av de demografiska förändringarna och det stora antalet asylsökande . Utskottet kan notera att kommunsektorn står inför betydande utmaningar bl.a. som en följd av den demografiska utvecklingen, mottagandet av asylsökande och nyanlända och medborgarnas förväntningar på likvärdig service av god kvalitet, utmaningar som ställer krav på bl.a. personal- och kompetens-försörjning och förmåga till innovation och helhetssyn men också effektiviseringar. Utskottet delar regeringens bedömning om att ska ha en välfärd av hög kvalitet som går att lita på och står därför bakom regeringens förslag om ett tillskott till kommuner och landsting på i form av ett permanent generellt statsbidrag. Det ger kommuner och landsting möjlighet att bl.a. anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen. Genom att investera i välfärden skapas också förutsättningar att förbättra arbetsmiljön i bl.a. många kvinnodominerande branscher som kännetecknas av större problem med ohälsa än andra branscher. Utskottet delar också regeringens bedömning om att hälso- och sjukvården behöver förstärkas i bred bemärkelse och står bakom regeringens förslag om ett tillskott till landstingen på . Utskottet vill också framhålla vikten av att offentligt finansierade välfärdstjänster ska hålla en god och likvärdig kvalitet och att de resurser som används kommer brukarna till godo, oavsett utförare. Det är centralt att resurserna till välfärden används till just det som de är avsedda för. Budgetpropositionens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner bygger på en överenskommelse mellan regerings-partierna och . Enligt utskottet är förslagen väl avvägda och skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktiga välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. Med detta säger utskottet ja till regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och säger nej till samtliga här aktuella motionsyrkanden. Avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre Utskottets förslag i korthet antar förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och socialtjänstlagen (2001:453), och tillstyrker därmed förslaget om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre. Jämför särskilda yttrandena 5 (C), 6 (L) och 7 (KD). I propositionen föreslås att öppenvården för personer som är eller äldre görs avgiftsfri. Förslaget syftar till att förbättra hälsan hos äldre personer som har ett omfattande behov av hälso- och sjukvård och innebär en ändring av hälso- och sjukvårdslagen. föreslås att socialtjänstlagen ändras. Ändringen innebär att kommuner inte får minska minimibeloppet med anledning av att den enskilde omfattas av sådan avgiftsfrihet som avses i 26 § andra stycket hälso- och sjukvårdslagen. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig står bakom förslaget, men har haft synpunkter på den valda åldersgränsen. Regeringen framhåller att den föreslagna åldersgränsen bedöms som väl avvägd i förhållande till äldres konsumtion av vård. Regeringen har också för avsikt att följa upp reformen och dess utveckling. Lagrådet hade ingen invändning mot remissens lagförslag. Lagförslagen förslås träda i kraft . I kommittémotion 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6 avvisas regeringens förslag om en avgiftsfri öppenvård för äldre och därmed regeringens förslag om en ändring i hälso- och sjukvårdslagen. I motionen framhålls att det är viktigt att den kommunala sektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet och anpassa den efter lokalt skiftande behov. All makt ska finnas så nära människorna som möjligt, där kommuner, landsting och regioner utgör naturliga arenor för att lokalt organisera verksamheter som betyder mycket för människor. I kommittémotion 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 6 framhålls behovet av en återhållsamhet med att ålägga kommuner och landsting nya uppgifter. Motionärerna avvisar bl.a. regeringen förslag om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre och därmed förslaget om en ändring i hälso- och sjukvårdslagen, eftersom förslaget syftar till att förstatliga ansvaret för uppgifter som enligt motionärerna bör skötas av kommuner och landsting. Motionärerna anser att det behövs en diskussion om ansvarsfördelningen mellan stat, landsting, regioner och kommuner och inte ett stegvis förstatligande av uppgifter som regeringen inte lyckats övertyga sina partikamrater på lokal nivå att prioritera. I kommittémotion 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 6 framhålls att regeringen för en politik som slår hårt mot jobb och företagande. Motionärerna ser med oro på att regeringen bedriver en politik som slår mot jobb och företagande som man utökar det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden. Denna politik anses riskera att leda till färre jobb, minskad sysselsättning och en försämrad möjlighet att möta det ökade offentliga åtagandet, varför den avvisas. Mot den bakgrunden avvisar motionärerna regeringens förslag om att införa en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre och därmed förslaget om en ändring i hälso- och sjukvårdslagen. har yttrat sig över regeringens förslag om en ändring i hälso- och sjukvårdslagen och därmed över förslaget om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre samt motioner (2016/17:SoU2y). I yttrandet anförs inledningsvis att lagförslagen ligger inom hälso- och sjuk-vårdsområdet, men att regeringen för fram sina förslag inom utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. vill i det sammanhanget påminna om fackutskottsprincipen som uttrycks i 7 kap. 5 § riksdagsordningen (RO) och att socialutskottet bereder ärenden om bl.a. hälso-och sjukvård enligt bilaga till RO. ställer sig bakom regeringens förslag om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre och föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om en ändring i hälso- och sjukvårdslagen och avstyrker motionsförslagen. En avvikande mening har lämnats (C, L, KD). har tagit del av socialutskottets yttrande och regeringens bedömning om att många äldre har ett stort behov av hälso- och sjukvård och att kostnaderna för gruppens upprepade besök kan bli kännbara trots högkostnadsskyddet. har ingen annan uppfattning än socialutskottet i frågan och står därför bakom regeringens förslag om en avgiftsfri öppenvård för personer som är eller äldre och avstyrker därmed här aktuella motionsyrkanden. Avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna Utskottets förslag i korthet antar förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) och tillstyrker därmed förslaget om att successivt förlänga den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården från till . Jämför särskilda yttrandena 8 (M), 9 (C), 10 (L) och 11 (KD). I propositionen föreslås att tandvårdslagen ändras i tre steg, vilket innebär att folktandvården ska svara för regelbunden och fullständig tandvård för personer till och med de år de fyller 21, 22 respektive . Åldersgruppen 20–29 har den lägsta besöksfrekvensen i tandvården, varför åldersgränsen för den avgiftsfria tandvården föreslås höjas. Det förebyggande arbetet bedöms som viktigt och det anses kunna minska risken för framtida tandvårdsproblem. Flertalet av de remissinstanser som har lämnat yttrande ställer sig bakom förslaget om att successivt förlänga den avgiftsfria barn- och ungdoms-tandvården från till . Flertalet remissinstanser framför att kostnadsberäkningarna för reformen behöver uppdateras. Regeringens bedömning är att de ursprungliga kostnadsberäkningarna även i fortsättningen kan ligga till grund för reformen eftersom de bl.a. baserar sig såväl på en ökning av tandvårdsbesöken som på ökade tandvårdskostnader. Lagrådets yttrande har inhämtats, i vilket det framförs att syftet med ändringen i tandvårdslagen inte gav tillräckligt underlag för att Lagrådet skulle kunna fullgöra granskningsuppgiften, enligt gällande bestämmelser. Detta avhjälptes delvis under föredragningen. Med reservation för det hade Lagrådet ingen invändning mot remissens lagförslag. Lagrådet noterade dock att ordet ”unga” kommer att utvidgas till att avse personer som har fyllt . Lagrådet förordar en viss försiktighet med att beteckna personer i allt högre åldrar som ”unga”, särskilt om denna kategori sätts i motsats till ”vuxna”. Som en följd av Lagrådets synpunkter framhålls att förtydliganden har gjorts när det gäller skälen för reformens genomförande och att benämningen på barn och unga har ersatts av benämningen personer. Lagändringarna föreslås träda i kraft , respektive . I kommittémotion 2016/17:3322 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 avvisas regeringens förslag om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna och därmed förslaget om en ändring i tandvårdslagen. I kommittémotion 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkandena 3–5 avvisas regeringens förslag om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna och därmed förslaget om en ändring i tandvårdslagen. I motionen framhålls att det är viktigt att den kommunala sektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet och anpassa den efter lokalt skiftande behov. All makt ska finnas så nära människorna som möjligt, där kommuner, landsting och regioner utgör naturliga arenor för att lokalt organisera verksamheter som betyder mycket för människor. I kommittémotion 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkandena 3–5 avvisas förslaget om att införa en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna och därmed förslaget om en ändring i tandvårdslagen. Motionärerna anser att det behövs en diskussion om ansvarsfördelningen mellan stat, landsting, regioner och kommuner och inte ett stegvis förstatligande av uppgifter som regeringen inte lyckats övertyga sina partikamrater på lokal nivå att prioritera. I kommittémotion 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkandena 3– 5 avvisas förslaget om att införa en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna och därmed förslaget om en ändring i tandvårdslagen. Motionärerna ser med oro på att det offentliga åtagandet utökas genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden. Förslaget anses vara en politik som riskerar att leda till färre jobb, minskad sysselsättning och en försämrad möjlighet att möta det ökade offentliga åtagandet, varför det avvisas. har yttrat sig över regeringens förslag om en ändring i tandvårdslagen och därmed över förslaget om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna (2016/17:SoU2y). I yttrandet anförs inledningsvis att lagförslagen ligger inom hälso- och sjukvårdsområdet, men att regeringen för fram sina förslag inom utgifts-område 25 i budgetpropositionen. vill i det sammanhanget påminna om fackutskottsprincipen som uttrycks i 7 kap. 5 § riksdagsordningen (RO) och att socialutskottet bereder ärenden om bl.a. hälso- och sjukvård enligt bilaga till RO. ställer sig bakom regeringens förslag om en avgiftsfri tandvård för barn och unga vuxna och föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om en ändring i tandvårdslagen och avstyrker motionsförslagen. En avvikande mening har lämnats (M, C, L, KD). har tagit del av socialutskottets yttrande och regeringens bedömning om att unga vuxna i åldersgruppen 20–har den lägsta besöksfrekvensen i tandvården. har inte någon annan uppfattning än socialutskottet i frågan och står därför bakom regeringens förslag om att successivt förlänga den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården till och avstyrker därmed här aktuella motionsyrkanden. Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 2, bifaller delvis proposition 2016/17:1 utgiftsområde 25 punkt 6 och motion 2016/17:2231 av och (båda SD) och 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 10–13, 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5, 2016/17:3322 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3352 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 36, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 27, 32, 35 och 36, 2016/17:3434 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3443 av m.fl. (L) yrkande 1. Vi Sverigedemokrater anser att är ett splittrat land. För mycket fokus läggs på olika gruppindelningar i stället för på samhällsövergripande gemenskap. En alltför omfattande invandring har omintetgjort en reell möjlighet för de invandrande att möta det svenska samhället. Med en bas i socialkonservatism och nationalism bör politiken därför inriktas på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. För att bryta upp segregationen och skapa ett integrerat, gemensamt samhälle krävs en invandring i tillräckligt liten skala för att låta invandrare växa in i landet. Mot bl.a. den bakgrunden bör regeringens föreslag om att uppföra ett nytt anslag 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen på statens budget med avvisas. I stället bör ett nytt anslag 2:1 Stöd till offentliganställd personal och välfärdens kärnverksamhet föras upp på statens budget med . arbetar många inom offentlig sektor deltid trots att de hellre skulle vilja arbeta heltid. Detta är ett problem för såväl män som kvinnor, men eftersom huvuddelen av dessa deltidsanställda utgörs av kvinnor kan det även betraktas som ett jämställdhetsproblem. Vi anser att alla bör ha rätt att arbeta heltid. Vidare bör det s.k. omvårdnadslyftet förlängas och ytterligare . Genom tillskottet på skapas förutsättningar för kommuner och landsting att erbjuda heltidstjänster och förbättra arbetsmiljön som utrymme skapas för att höja lönerna och förlänga omvårdnadslyftet. Sammantaget innebär detta en oförändrad utgiftsram jämfört med vad regeringen föreslår. Med hänvisning till detta tillstyrks förslag till anslagsbeslut. Anslag inom utgiftsområde 25, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beskrivs ofta som ett av världens bästa länder vad gäller samhällsutveckling och livskvalitet. Men står inför betydande utmaningar , med en åldrande befolkning och ett stort flyktingmottagande. Behovet av bostäder, skolor, vård och omsorg ökar som antalet skattebetalare inte följer med. Budgetpropositionen visar på en regering som står handfallen inför de viktiga utmaningar står inför och som inte förmår ta vara på de goda förutsättningar vi har. Regeringens politik med stora skattehöjningar på jobb och företagande riskerar att leda till att jobbtillväxt bromsas, och den riskerar också att försämra möjligheterna till en god integration genom att höja trösklarna in till arbetsmarknaden. Det här är fel väg för . Vi moderater står för en annan väg. Vårt mål är att öka välståndet och tryggheten för alla medborgare i . Genom fler jobb och en stark ekonomi byggs starkt. De reformförslag vi presenterar är därför fokuserade på hur jobben ska bli fler.