bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Kommuner och Landsting (SKL) presenterade en kommunövergripande, nationell sammanställning om läget i skolan i rapporten . Hur långt har vi kommit? Rapportens slutsats var i korthet att skolorna överlag låg ganska bra till i fråga om infrastrukturen men att det strategiska arbetet och användningen av verktygen behöver utvecklas. har beslutat att göra en forskningsöversikt om hur digitaliseringen kan påverka kvaliteten, likvärdigheten och resultatet i skolan (prot. 2015/16:8). Översikten väntas vara klar . I samband med beslutet (prop. 2014/15:44, bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141) om att reglera fjärrundervisning i skollagen lämnade två tillkännagivanden till regeringen. uppmanade regeringen att i sin kommande utvärdering av fjärrundervisningen dels särskilt granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport . Vidare uppmanade regeringen att tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda hur skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning samt att i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning (dir. U2015:09). Utredningen lämnade förslag i delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). överlämnade regeringen en lagrådsremiss till Lagrådet om förslag om fjärrundervisning och entreprenad för undervisning och studiehandledning på modersmål. I lagrådsremissen föreslås att uppgifter som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. På motsvarande sätt föreslås att även fjärrundervisning ska få överlämnas på entreprenad. I remissen föreslås även ändringar av skollagens definition av entreprenad och skollagens bestämmelse om kommuners befogenhet att utföra uppgifter på entreprenad åt en annan huvudman inom skolväsendet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En proposition i frågan är aviserad . har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att följa upp hur fjärrundervisning, inklusive fjärrundervisning enligt förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning, används i de olika skolformerna. Myndigheten ska utifrån ett antal aspekter bedöma under vilka förutsättningar och i vilka ämnen som fjärrundervisning kan bedrivas med god kvalitet. En delredovisning ska lämnas och en slutredovisning . Utskottet konstaterar inledningsvis att frågan om digitalisering i skolan är både angelägen och aktuell. Det pågår också en rad insatser som på olika sätt är kopplade till digitalisering i skolan. har inom ramen för bl.a. arbetet med nationella skolutvecklingsprogram särskilt lyft fram kompetensutvecklingsinsatser inom digitaliseringens område. De samråd verket har haft med berörda har visat att det finns ett stort behov av kompetensutveckling inom området digitalisering, på alla nivåer inom skolan. Utskottet har med intresse tagit del av redovisning av förslag om it-strategier för skolväsendet, som myndigheten presenterade , med de förslag på insatser som bedöms krävas för att utveckla digitaliseringen i skolan. Utskottet instämmer i bedömning att det kommer att krävas insatser från olika aktörer liksom att kompetensutveckling är en viktig del i detta arbete. Utskottet har tidigare noterat att SKL också arbetar aktivt med frågan om digitalisering i skolan. Ett uttryck för att utskottet noga följer frågan om digitalisering i skolan är den särskilda kartläggning som utskottet genomför . Kartläggningen syftar till att ge utskottet ett breddat och fördjupat kunskapsunderlag utifrån forskningsrön och utvärderingar kring frågor om digitaliseringen inom skolan och digitaliseringens påverkan på kvalitet, resultat och likvärdighet. Enligt utskottet innebär det pågående arbetet med skolutvecklingsprogram, kompetensutvecklingsinsatser och it-strategi att digitaliseringen i skolan kommer ha goda möjligheter att utvecklas i önskad riktning och utifrån de behov som finns. När det gäller utökade möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad vill utskottet uppmärksamma att denna fråga behandlas i avslutat och pågående utredningsarbete och att regeringen har lämnat en lagrådsremiss om detta. Utskottet vill inte föregripa kommande beredning och ställningstagande i frågan utan noterar att utskottet kommer få anledning att behandla frågan i samband med förväntade propositioner i ärendet. Mot bakgrund av det pågående arbete som på olika sätt är kopplat till digitaliseringen i skolan avstyrker utskottet därmed motionerna 2015/16:203 (FP), 2015/16:1389 (S), 2015/16:2195 (S), 2015/16:2399 (C) yrkande 11, 2015/16:2441 (C) yrkandena 2, 4 och 7 samt 2015/16:3073 (M) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skolbibliotek. Jämför reservation 53 (V). I partimotion 2015/16:279 av m.fl. (V) yrkande 4 yrkar motionärerna att förutsättningarna för att införa krav på att samtliga skolor i landet ska ha skolbibliotek bör utredas. Enligt motionärerna räcker det inte att skolor har tillgång till biblioteksbussar eller stadsbibliotek, utan skolbiblioteket ska vara en integrerad del av skolan. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) anges att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till bibliotek. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 284) anges att med skolbibliotek brukar vanligtvis avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Regeringen angav dessutom i förarbetena att skolbiblioteken spelar en så viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen att det var motiverat att reglera detta. Vidare anges det i förarbetena att tillgången till skolbibliotek måste kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Det är skolans huvudman som avgör hur elevernas tillgång till skolbibliotek ska lösas. I bibliotekslagen (2013:801) framgår att skolbibliotek ingår i det allmänna biblioteksväsendet och att ansvaret för skolbiblioteken ligger på kommunerna, landstingen, staten eller de enskilda huvudmännen i enligt med bestämmelserna i skollagen. Skolinspektionen har tagit fram följande krav som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till ett skolbibliotek och som myndigheten utgår från i sin tillsyn: – Eleverna ska ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda som en del av elevernas utbildning för att bidra till att nå målen för denna. – ska omfatta böcker, facklitteratur och skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. – ska vara anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. beslutade genom godkännandet av budgetpropositionen om statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 221, bet. 2015/16:UbU1 s. 42). fick 2015 i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi (Ku2014/01693/KI, Ku2015/00747/KI). I uppdraget ingår bl.a. att, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. ska lämna en fördjupad delredovisning av uppdraget med förslag till en nationell biblioteksstrategi . En slutredovisning ska lämnas . beskriver i sin årsredovisning (s. 55) att det bildades en myndighetsövergripande grupp med uppdrag att arbeta specifikt med frågan om skolbibliotek. Deltagande myndigheter är utöver Kungl. , , , Myndigheten för tillgängliga medier, Skolinspektionen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten och . Gruppens fokus blir enligt Kungl. inledningsvis att bidra till den omvärldsbevakande delen av arbetet med ovanstående nationella biblioteksstrategi med hjälp av material och erfarenheter från respektive myndighets perspektiv. Utskottet anser att skollagens bestämmelse om rätten till tillgång till skolbibliotek för alla elever är betydelsefull för elevernas lärande. I proposition 2009/10:165, som föregick skollagen, diskuterades vad som kan anses vara ett skolbibliotek liksom att tillgången till skolbibliotek måste kunna anordnas utifrån de lokala förhållandena vid varje skola. Utskottet anser att det är viktigt att följa frågan om tillgång till skolbibliotek. I detta sammanhang spelar Skolinspektionens tillsyn en viktig roll, och utskottet vill peka på den uttolkning av bestämmelsen om skolbibliotek som Skolinspektionen har tagit fram som utgångspunkt i sin tillsyn. Utskottet konstaterar vidare att genom antagandet av budgetpropositionen beslutade om en särskild satsning på personalförstärkningar i landets skolbibliotek. Denna satsning är enligt utskottets mening värdefull för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga. Utskottet vill också särskilt uppmärksamma Kungl. pågående uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi, vilket bl.a. innefattar frågan om utvecklingsbehov för skolbiblioteken, samt den myndighetsöverskridande grupp som har bildats för att hantera frågan om skolbibliotek. Utskottet följer detta arbete med intresse. Utskottet ser inget skäl att föregripa pågående arbete, särskilt när det gäller den kommande nationella biblioteksstrategin, och avstyrker därför motion 2015/16:279 (V) yrkande 4. Betyg och nationella prov Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att digitaliserade nationella prov med extern rättning ska införas och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om betyg och nationella prov. Jämför reservationerna 54 (KD) och 55 (S, MP, V). I motion 2015/16:43 av (M) yrkande 1 framförs att det bör utredas hur betygssättningen kan förändras för att bättre säkerställa objektivitet. Det går med nuvarande utformning inte att utesluta risken för betygsinflation i ett system där betygen också påverkar skolans renommé. Motionären menar att det finns flera sätt att åstadkomma ett system där objektiviteten i högre grad säkerställs, t.ex. central rättning eller att lärare vid andra skolor rättar. I yrkande 2 efterfrågar motionären att betyg ska kunna överklagas. Betygssättning är myndighetsutövning och det är rimligt att den direkt berörda ska ha möjlighet att överklaga. En sådan möjlighet skulle också göra betygssystemet mer rättssäkert och stärka förtroendet för att betygen speglar en korrekt bild av elevens förmåga. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 21 uttalas att resultaten i de nationella proven i högre grad ska speglas i betygen. Motionärerna påpekar att det inte är reglerat hur stor betydelse provet har för den enskilde elevens betyg. I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 29 framförs att de nationella proven bör hanteras och rättas av examinatorer som är fristående från eleven. Syftet är att stärka likvärdigheten, rättssäkerheten och stävja betygsinflationen. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås att det införs digitaliserade nationella prov med extern rättning. Det är viktigt att öka likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven, vilket kan ske med hjälp av nationella examinatorer. Bakgrund och gällande rätt I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om betyg och betygssättning och vad betyget ska bygga på. Betyg ska sättas i , specialskolans och sameskolans (utom språkval) ämnen. I grundsärskolans ämnen ska betyg sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det (se 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 § skollagen). Det framgår även att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (se bl.a. 10 kap. 19 och 20 §§). I läroplanen för (Lgr 11) respektive gymnasieskolan (Gy 11) framgår att betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskraven – när det gäller för respektive ämne och när det gäller gymnasieskolan för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet. En ny skollag och nya läroplaner och ämnes- och kursplaner infördes /12. Likaså infördes en ny betygsskala där betygsstegen har beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E står för godkända resultat medan F innebär ett icke godkänt resultat (se bl.a. 10 kap. 17 § skollagen). Enligt 3 kap. 17 § skollagen ska den som har satt betyget på begäran upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget. Skollagen innehåller två bestämmelser som ger eleverna olika möjligheter att få sina betyg rättade eller ändrade. I 3 kap. 19 § anges att rektorn får rätta ett betyg som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av ett skrivfel eller ett liknande förbiseende. I 3 kap. 20 § föreskrivs att en lärare ska ändra sitt betyg om det är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning och om det kan ske snabbt och enkelt. En sådan ändring får dock inte innebära att betyget sänks. Under vissa omständigheter får ett betyg ändras av rektorn i stället för av läraren. I författningskommentarer till 3 kap. 20 § (prop. 2009/10:165 s. 669) anges som exempel på felaktigheter som kan medföra en ändringsskyldighet att bedömningsunderlag har förbisetts eller att frånvaro har vägts in på ett felaktigt sätt. Av skolförordningen (2011:185) framgår att nationella ämnesprov ska användas i i vissa ämnen och årskurser för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven. Nationella ämnesprov ska även användas i årskurs 6 och 9 som stöd för betygssättningen. De ämnen där nationella prov ska användas är matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9, engelska i årskurs 6 och 9, SO-ämnen (geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap) i årskurs 9 och NO-ämnen (biologi, fysik eller kemi) i årskurs 9 (se 9 kap. 20 och 21 §§ skolförordningen). Enligt 8 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska lärarna använda sig av nationella prov i gymnasieskolan inför betygssättningen i den inledande kursen i de gymnasiegemensamma ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta avslutande kursen på programmet och inriktningen i dessa ämnen med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2. Utöver de nationella prov som ska användas bör lärarna även i övrigt använda nationella prov för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. Från /16 genomförs inte nationella prov i SO- och NO-ämnen i årskurs 6. Dessa förändringar är en del av den tidigare nämnda överenskommelsen om målstyrning och utvärdering i skolan mellan , , , , liberalerna och . arbetar kontinuerligt med att utveckla bedömningsstöd i form av kartläggnings- och diagnosmaterial, prov och enskilda uppgifter med tillhörande bedömningsanvisningar och diskussionsmaterial. Syftet med bedömningsstöden är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning. har också en s.k. bedömningsportal som ska fungera som en prov- och uppgiftsbank för lärare och som ska vara ett stöd i arbetet med bedömning och betygssättning. fattade ett beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att kunskapskraven borde utvärderas efter att den nya betygsskalan trätt i kraft. gav regeringen i uppdrag (U2014/05371/S) att utvärdera den nya betygsskalan och de nya kunskapskrav som började tillämpas inom grund- och gymnasieskolan. ska också lämna förslag till åtgärder för att möta de eventuella problem som utvärderingen visar på. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. Redovisningstiden har förlängts till (U2015/02959/S). har vidare i uppdrag (U2015/03990/S) att utvärdera konsekvenser av betyg från årskurs 6 (årskurs 7 i specialskolan), t.ex. om betygen påverkar elevernas resultat i förhållande till kunskapskraven. I uppföljning av hur de senaste årens skolreformer har genomförts (Skolreformer i praktiken – Hur reformerna landade i skolans vardag 2011–2014), som presenterades , anges att lärare anser att de nya kursplanerna och kunskapskraven är tydligare och mer användbara än de tidigare. Eleverna uppgavs också ha fått en ökad förståelse för vad de måste visa eller göra för olika betyg. Uppföljningen pekar också på vissa problem med tillämpningen av de nya styrdokumenten. menar att studien tyder på att det fortsatta genomförandet av de aktuella reformerna påverkas av den tidsbrist många lärare upplever. Enligt lärarna tog aktiviteter relaterade till bedömning och betygssättning mer tid , bl.a. för att testa eleverna, dokumentera resultaten och diskutera med kollegor. Många lärare hade också fått fler betyg att sätta jämfört med tidigare som antalet nationella prov ökade. Den pågående (U2015:01) har fått tilläggsdirektiv (dir. 2015:141) att analysera förutsättningarna för att införa ett system där betyg sätts för ett helt ämne, dvs. ämnesbetyg, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. De nationella proven konstrueras på uppdrag av av flera av landets universitet och högskolor. I arbetet sker ett samarbete med aktiva lärare, lärarutbildare och andra forskare. Proven prövas sedan ut av elever för att säkerställa att proven fungerar på det sätt som det är tänkt. arbetar på olika sätt med kvalitetssäkring av de nationella proven (se t.ex. slutredovisning av regeringsuppdrag [U2011/6543/S]). Analyser görs också av skillnaden mellan provresultat och betyg respektive kursbetyg (se t.ex. redovisning av regeringsuppdrag [U2015/04701/S] respektive [U2014/1674/S]). erbjuder olika typer av stödmaterial i bedömningsfrågor. Via verkets särskilda bedömningsportal på sin webbplats kan lärare få direkt tillgång till allt bedömningsstöd. Skolinspektionen genomför enligt uppdrag i regleringsbrev central rättning (s.k. ombedömning) av nationella prov. Syftet med rättningen är att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning av proven sett till hela landet. Utifrån indikationer på betydande avvikelser när det gäller dels rättning av nationella prov, dels betygssättning i ämnen och kurser, ska myndigheten vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sin tillsynsverksamhet. I den senaste redovisningen av ombedömningen (dnr 2014:1670) anger myndigheten att tidigare års resultat av ombedömningar fortfarande gäller. Det är vanligt att ombedömaren sätter ett annat betyg än läraren vid skolan, vanligare ett lägre betyg än ett högre. De största och vanligaste avvikelserna mellan rättande lärare och ombedömare finns för de delprov där eleven ger svar i form av en längre text. Dessutom visade den senaste analysen att skillnader i bedömning beror på både läraren, skolan och proven i sig samt att skolans bedömningsrutiner påverkar provbetygen. I budgetpropositionen påpekar regeringen (prop. 2015/16:1 utg.omr.16 s. 181) att i betänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) lyfter fram vikten av att de nationella proven digitaliseras. Regeringen anger att den delar kommissionens uppfattning och att det med en digitalisering av proven finns en betydande effektiviseringspotential, vilket kan innebära att resurser kan frigöras för annat arbete och att likvärdigheten i bedömningen ökar. Regeringen understryker att innan en digitalisering görs måste det säkerställas att proven kan genomföras på ett enhetligt sätt i alla grund- och gymnasieskolor. har genomfört en utprövning med provuppgifter på dator där de elever som deltog fick testa att genomföra provuppgifter digitalt och där bedömningen av proven genomfördes på dator så långt som möjligt. Resultaten från utprövningen ska användas i kommande utvecklingsarbete av digitala nationella prov. Regeringen beslutade om en översyn av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan (dir. 2015:36). Syftet med översynen var att åstadkomma ett effektivare och tillförlitligare nationellt sammanhållet system för bedömning, uppföljning och utvärdering av elevers kunskaper med minskad administrativ börda för lärare. Utredningen redovisade sitt betänkande Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25) . Enligt utredningen är dagens två syften med de nationella proven svåra att förena. Dels ska proven stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, dels ska de ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Utredningen föreslår en renodling så att syftet med de nationella proven ska vara att stödja betygssättningen. Därmed kommer de att stärka en likvärdig betygssättning och elevernas rättssäkerhet. För att kunna bedöma i vad mån kunskapskraven uppfylls föreslås vidare att ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering skapas. Utredningen föreslår också att syftet med bedömningsstöd renodlas. Obligatoriska bedömningsstöd ska ha ett diagnostiskt syfte medan frivilliga bedömningsstöd ska kunna ha ett betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt syfte, enligt förslagen. Utredningen föreslår vidare ett antal förändringar i syfte att komma till rätta med de problem som uppkommit med det nuvarande systemet, bl.a. att antalet obligatoriska nationella prov bör minskas och att en del av proven bör ersättas av nationella bedömningsstöd. Vidare föreslås att en digitalisering av de nationella proven bör påbörjas och ske stegvis. En försöksverksamhet med datorbaserade prov föreslås inledas med målsättningen att nya nationella prov är digitaliserade 2022. Ett ökat inslag av extern bedömning förordas inom ramen för försöksverksamheten. För att öka likvärdigheten och elevernas rättssäkerhet anser utredningen att förhållandet mellan de nationella proven och betygen bör tydliggöras, och föreslår därför att resultatet på ett nationellt prov särskilt ska beaktas vid betygssättningen i ämnet eller kurser. Resultatet ska inte helt styra betyget utan vara ett stöd i betygssättningen och läraren ska fortfarande utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper. Utskottet vill understryka vikten av en rättssäker och likvärdig bedömning och betygssättning och väl fungerande nationella prov. Utskottet vill uppmärksamma att det nu pågår flera utredningar och utvärderingar som ur olika aspekter belyser prov, betyg och betygssättning m.m. Resultaten från det pågående översynsarbetet kommer att kunna ge värdefull information i det fortsatta utvecklingsarbetet med att bl.a. säkerställa en rättssäker och effektiv betygssättning. Utskottet ser därför med intresse fram emot kommande slutsatser och förslag. Eftersom utskottet inte vill föregripa den kommande beredningen av de nämnda frågorna avstyrks motionerna 2015/16:43 (M) yrkandena 1 och 2 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 21. Särskilt om digitaliserade nationella prov med extern rättning