bet · H301KrU10 · 2016-04-08 00:00:00 — Lagen har ett tillväxtperspektiv på så sätt att det digitala material som produceras inom offentlig förvaltning definieras som en samhällsgemensam resurs som kan utgöra underlag till digitala tjänster och varor. ABM-sektorn inkluderades i lagen utifrån det digitaliseringsarbete som förväntas pågå vid de statliga kulturarvsinstitutionerna. presenterade kommissionen ett förslag till handlingsplan för en mer modern och europeisk ram för upphovsrätt. Syftet är att belöna investeringar i kreativitet, ge EU-medborgare tillgång till ett brett och lagligt utbud av innehåll som upphovsmän och andra rättighetshavare garanteras en rimlig ersättning. Initiativet omfattar även utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet. Kommissionens vision är att på lång sikt nå en enhetlig EU-lagstiftning på upphovsrättsområdet. Utskottet välkomnar de olika insatser som görs för digitalisering och tillgängliggörande av kulturarvet. Utskottet har också i ett tidigare betänkande (bet. 2015/16:KrU9) kunnat konstatera att det även görs betydande insatser för digitalisering av kulturarvet och digitalt tillgängliggörande vid landets regionala museer. Utskottet kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen på området. När det kommer till upphovsrättens område vill utskottet betona vikten av att det inom kulturpolitikens område enbart görs insatser på EU-nivå när det finns ett behov av gemensamma insatser. Som utskottet redogjorde för i betänkande 2015/16:KrU9 delar utskottet regeringens ståndpunkt att det är positivt att förslagen ovan är tänkta att genomföras stegvis och att det är viktigt att kommande EU-initiativ inom upphovsrättsområdet tillvaratar både rättighetshavares och användares intressen. Mot bakgrund av det aktiva arbete som pågår inom området är utskottet inte berett att förorda tillkännagivanden enligt motionsyrkandena. Därmed avstyrks motion 2015/16:3021 (C) yrkandena 1 och 5. Kulturens roll för hälsa Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om vikten av att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet kring ämnet kultur och hälsa i utformningen av den framtida kulturpolitiken. I motion 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 betonas vikten av att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet kring ämnet kultur och hälsa. Motionärerna hänvisar till propositionen Tid för Kultur (prop. 2009/10:3) där alliansregeringen fastslog kulturens betydelse för en bättre välfärd utifrån forskning som pekar på att människor som deltar i kulturlivet har en bättre hälsa och lever . Kombinationen av kulturupplevelser och social samverkan med andra tillsammans med adekvat medicinsk behandling har enligt motionärerna visat sig vara mycket framgångsrik som behandlingsform för människor som tidigare slentrianmässigt förtidspensionerades. Motionärerna anför att erfarenheterna bör beaktas i utformningen av den framtida kulturpolitiken. Den dåvarande regeringen avsatte –2008 för forskning om kultur och hälsa (prop. 2004/05:80). kulturproposition lyfte regeringen fram vikten av kultur och hälsa (prop. 2009/10:3). har bl.a. en centrumbildning för kultur och hälsa inrättats vid och har fått regeringens uppdrag att informera om goda exempel och nya arbetsmetoder inom området. publicerade rapporten – Förslag om kultur och hälsa i nordisk samverkan. Rapporten lyfter fram olika projekt på lärosäten och institutioner i hela och beskriver hur tvärfackliga och tvärsektoriella samarbeten behöver öka för att ge kulturen en viktig roll i det nordiska hälsofrämjande arbetet. Rapporten understryker även behovet av en sammanhållande kompetensfunktion för kultur och hälsa i . Utskottet kan konstatera att de satsningar som har gjorts inom området kultur och hälsa har gett resultat. Ett av många praktiska exempel är Kultur på recept för smärtpatienter där Smärtrehabiliteringen på , och i genomfört två pilotstudier där smärtpatienter både har fått ta del av och själva medverkat i kulturella aktiviteter. Nya perspektiv på området har även rests av bl.a. i deras utvärdering Skånemodellen för kultur i vården 2.0 där sådana hinder som byråkrati, underbemanning, kulturbegreppet i vården och kostnader tas upp tillsammans med de möjligheter som kultur i vården kan ge, t.ex. utökad och annorlunda kommunikation, ökad social samvaro och utveckling av arbetssätt. Inom ramen för sin centrumbildning kultur och hälsa publicerade 2014 rapporten och hälsa – ett vidgat perspektiv, i vilken man bl.a. belyser hur området växte fram i och hur man forskar om kultur och hälsa. Det finns alltså olika exempel på positiva samband mellan kulturkonsumtion och hälsa. Frågan om hur, dvs. på vilket sätt, kulturen bidrar till bättre hälsa är ett mångdisciplinärt område som lyfts fram som en frågeställning för fortsatt forskning. Det är även utskottets mening att fler frågor behöver ställas i syfte att utveckla området kultur för hälsa. Parallellt behöver alla de goda exempel som satsningen hitintills generat tillvaratas. Med anledning av stigande sjukskrivningstal med bl.a. psykosociala förtecken ser utskottet att kulturpolitiken, som ofta sträcker sig över olika politikområden, också kan bidra till lösningar på det här området. Det är enligt utskottet viktigt att ta till vara forskning och beprövad erfarenhet kring ämnet kultur och hälsa i utformningen av den framtida kulturpolitiken. Detta bör ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion 2015/16:2137 (M, C, FP, KD) yrkande 4. Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden. Jämför reservationerna 7 (C), 8 (V) och 9 (SD). I motion 2015/16:3021 yrkande 4 betonar Per Lodenius m.fl. (C) vikten av att öka det kulturella utbytet med övriga världen. Motionärerna vill både sprida och utveckla kulturliv genom internationella kontakter i syfte att ge fler människor nya och vidgade kulturella intryck. Motionärernas förslag på sådana kontakter är samarbete med vänorter, ökad aktivitet inom området via och genom direkt utbyte mellan aktiva kulturutövare. m.fl. (V) anför i motion 2015/16:751 att kulturen spelar en central roll i ett demokratiskt samhälle. Ett lands kulturpolitik speglar dess syn på människan, både som skapare och som mottagare av det som skapats av andra. Kulturpolitikens uppgift är enligt motionärerna att ge riktlinjer som säkrar att samhällets kulturstöd främjar allas delaktighet i det kulturella livet. Motionärerna för fram att andelen personer med utländsk bakgrund är lägre på kulturinstitutionerna än i samhället i stort enligt Myndigheten för kulturanalys ? Motionärerna tar vidare upp att det 2015 var ratificerade konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Konventionen är det första multilaterala, juridiskt bindande internationella avtalet på kulturpolitikens område och främjar interkulturell dialog och respekt för kulturella rättigheter. Motionärerna anser därför att det bör göras en översyn av den politiska styrningen och uppföljningen av mångfaldsuppdragen till kulturinstitutionerna (yrkande 2), tillsättas en utredning för att ta fram ett kunskapsunderlag och förslag på konkreta åtgärder för att öka mångfalden, jämlikheten och jämställdheten inom kultursektorn (yrkande 3) och utarbetas en strategi för att öka kunskapen om mångfaldskonventionens innehåll och stärka konventionens roll vid utformningen av olika kulturpolitiska insatser (yrkande 4). konvention om främjande av mångfalden av kulturyttringar antogs konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (mångfaldskonventionen). Arbetet utgick från insatser för att stärka kulturpolitiken som ett centralt verktyg för kulturell mångfald och hållbar utveckling. lyfter fram rapporten skapande mångfald samt handlingsplanen från mellanstatliga konferens of Culture i som viktiga underlag i utarbetande av konventionstexten. Konventionen trädde i kraft och var ett av de länder som tidigt anslöt sig till den. De länder som har undertecknat konventionen rapporterar till om vilka aktiviteter och initiativ som har tagits för att främja och skydda kulturell mångfald på nationell och internationell nivå. I är nationell kontaktpunkt. Konventionen har ett antal organ för sin funktion. är det högsta beslutande organet och regeringskommittén (bestående av 24 medlemsländer) förbereder besluten i partskonferensen. avslutade sin fyraåriga mandatperiod som representant för i regeringskommittén. ska redovisa och kommentera erfarenheterna från detta arbete. Med anledning av konventionens tioårsjubileum utarbetade 2015 en rapport som analyserar genomförandet av mångfaldskonventionen så här långt. riktar i rapporten ett särskilt tack till för ett engagerat och långsiktigt stöd i frågan. I uppmärksammades jubileet bl.a. med en heldagskonferens , arrangerad av Svenska , och . Kulturellt utbyte med omvärlden Samtliga myndigheter på kulturområdet har enligt sina instruktioner till uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Regeringen bedömer bl.a. att () i högre grad integrerat stödet till internationellt samarbete och mobilitet i bidragsgivning inom de olika konstområdena. bedömer i sin tur att de fria aktörerna inom områdena scenkonst och musik samt bild och form i hög grad har integrerat sin internationella samverkan i sin ordinarie verksamhet. arbetar också med att utveckla formerna för uppföljning av den internationella dimensionen inom samtliga stödordningar (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 56). har utsända kulturråd vid ambassader i , , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Regeringen har beslutat att inrätta ett nytt kulturråd i , , med tillträde . Kulturrådens huvudsakliga uppgift är att främja kulturutbytet med stationeringslandet och stimulera den kulturella dialogen, initiera projekt, förmedla kontakter och rapportera om aktuella kultur- och kulturpolitiska frågor. har i uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för en utveckling av fristadssystemet i . kultur- och demokratiminister beslutade att ge i uppdrag att biträda i arbetet med att stödja och främja fristadssystemet. Uppdraget ska genomföras i nära samråd med , Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer. I uppdraget ingår bl.a. att uppmärksamma betydelsen av det fria ordet och rätten till konstnärlig frihet och att lyfta fram och synliggöra nuvarande fristadskommuner och fristadskonstnärers verksamhet. Utskottet konstaterar att tillbaka arbetat mycket aktivt för ett ökat genomslag för mångfaldskonventionen. Utskottet noterar också att indikatorer och möjligheten att samla in större mängder data för att bättre kunna utvärdera konventionens och den nationella kulturpolitikens genomförande och dess effekter är ett viktigt tema i den rapport som utarbetade med anledning av konventionens tioårsjubileum. Utskottet instämmer i att internationell samverkan bidrar till ökad kvalitet och relevans även i det svenska kulturlivet och har tidigare i betänkandet välkomnat det nya bidrag som och initierat för att underlätta det svenska kulturlivets etablering utomlands. Därför är det också glädjande att ta del av bedömning att den internationella samverkan i högre grad blir en integrerad del i projekt som beviljas statligt stöd. Här ser utskottet också mycket positivt på regeringens beslut att inrätta ett kulturråd i och regeringens förstärkning av arbetet med främja fristadssystemet. Mot bakgrund av det aktiva arbete som pågår inom området är utskottet inte berett att förorda tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2015/16:751 (V) yrkandena 2–4 och 2015/16:3021 (C) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett system för en kulturpeng eftersom det är likalydande eller snarlikt med en motion som relativt tagit ställning till. Utskottet avstyrkte (bet. 2014/15:KrU7) ett motionsyrkande som är likalydande med eller snarlikt nedanstående yrkande. beslutade enligt utskottets förslag. Utskottet anser att motionsyrkandet nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därmed yrkandet. Motion 2015/16:2888 av (SD) I motionen yrkas att regeringen ska utreda ett system för en kulturpeng, ett bidrag reserverat för kulturkonsumtion. Kultur i hela landet, punkt 1 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2987 av och (båda C) och 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2410 av och (båda C) och 2015/16:192 av och (båda M), 2015/16:1445 av (SD) och 2015/16:2023 av (SD). Engagemang som frodas i kulturlivet, civilsamhället och debatter är kitt som fogar samman samhället. I vision har alla – oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation – möjligheter att delta i kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill stärka och utveckla kultursamverkansmodellen. Vi vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Ytterligare ett sätt att skapa såväl nationellt som internationellt intresse för vårt kulturliv är att inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. Idén är att en svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och en chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Det är viktigt att alla får tillgång till ett brett kulturutbud i hela landet. Då skapas också förutsättningar för ett nytänkande och ett spetsigt kulturliv som också låter tala om sig internationellt. Ett sätt är att låta ett antal framträdande regionala scener, t.ex. som är skapad för att framföra musik, även få status som nationella scener. kan ha som sin scen , vilket skulle kunna lyfta både den speciella scenen och bidra till att locka nya besökare både inom landet och internationellt. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motionerna 2015/16:2987 (C) och 2015/16:3021 (C) yrkandena 2 och 3 bifallas, motion 2015/16:2410 (C) delvis bifallas och motionerna 2015/16:192 (M), 2015/16:1445 (SD) och 2015/16:2023 (SD) avslås. Kultur för äldre, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2015/16:781 av (FP) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 12. Varje enskild människa är den viktigaste utgångspunkten för politik och vårt samhällsengagemang. Vi vet att varje människa har stora förmågor och möjlighet att utveckla dessa och växa när man möter nya utmaningar, som människan ibland ställs inför svåra situationer där den behöver hjälp och stöd. är ett av världens bästa länder att åldras i. Det ska fortsatt vara så. ska vara ett land där alla blir sedda och hörda oavsett ålder, bakgrund och erfarenheter. Att bli äldre ska inte behöva innebära att man plötsligt ingår i ett kollektiv där alla ses som lika med exakt samma behov och intressen. Andelen äldre i ökar stadigt. Det är ungefär 2 miljoner människor som är . Vi vill se ett där alla kan mötas och där äldre människors delaktighet i kulturlivet främjas. För de äldre som själva väljer att bo kvar hemma ska det finnas goda möjligheter till samvaro genom ett ökat antal kontaktpunkter och mötesplatser där man kan uppleva gemenskap i olika former. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:2589 (M) yrkande 25 bifallas. Motionerna 2015/16:781 (FP) och 2015/16:2233 (SD) yrkande 12 bör avslås. Kultur för äldre, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 12 och 2015/16:781 av (FP) och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 25. Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Regeringens satsningar inom hälso- och sjukvården samt på de äldre är positiva men vill satsa ännu mer. I den nationella brukarundersökningen för äldreomsorgen framkom det tydligt att social samvaro och sociala aktiviteter var områden som de äldre var missnöjda med. Äldres sociala behov behöver därför uppmärksammas i större utsträckning, eftersom samvaro med andra höjer livskvaliteten samt är ett viktigt sätt att upprätthålla och förbättra sin funktionsförmåga. Modern forskning visar att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering vid vissa sjukdomar. Möjlighet till kulturell aktivitet fyller således en viktig funktion inom såväl sjukvården som omsorgen. driver därför förslag om såväl skapande äldreomsorg som stimulansbidrag för kultur i vården. Att få möjlighet att leva ett aktivt liv är stimulerande och förbättrar de äldres välbefinnande. yrkar därför på ett särskilt riktat nationellt stöd till kommunerna för kulturverksamhet inom äldreomsorgen. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:2233 (SD) yrkande 12 bifallas. Motionerna 2015/16:781 (FP) och 2015/16:2589 (M) yrkande 25 bör avslås. Kultur för äldre, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:781 av (FP) och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 12 och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 25. I finns det en klyfta mellan generationerna. I takt med att vårt samhälle blivit alltmer individualiserat har kontaktytorna mellan unga och gamla suddats ut mer och mer. Detta innebär en stor risk för att viktiga erfarenheter och mycket historia går förlorad för kommande generationer. Det finns fler människor i som fyllt än . Genom att ta till vara deras livserfarenhet kan vi föra vidare kunskaper och insikter till en yngre generation som vi stärker förhållandet mellan generationerna. bör därför ges i uppdrag att samordna och initiera ett samarbetsprojekt tillsammans med och länsmuseerna som dokumenterar en 100-åring från varje läns livshistoria. Dessa levnadshistorier ska sedan finnas tillgängliga via flera olika medier, t.ex. utställningar, samt kunna fungera som utbildningsmaterial för barn och ungdomar i och på gymnasiet. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:781 (FP) bifallas. Motionerna 2015/16:2233 (SD) yrkande 12 och 2015/16:2589 (M) yrkande 25 bör avslås. Kulturens roll för tillväxt, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2015/16:602 av m.fl. (S) yrkande 4. Kulturen är en dynamisk kraft i ett samhälle som ständigt förändras. Nya uttryck och former blandas med och utvecklar vårt svenska kulturarv. Alliansen vill fortsätta att bygga en modern kulturpolitik som dels värnar kulturens frihet och egenvärde, dels sätter in kulturen i en större politisk kontext kopplat till jobb och tillväxt. Under Alliansens vid makten tillfördes kulturen , vilken motsvarar en 2-procentig årlig uppräkning, trots en djup ekonomisk kris. Detta är i ett internationellt perspektiv helt unikt. Jobben är den stora och dominerande politiska frågan. Alliansregeringen kopplade på ett medvetet sätt kulturens roll till frågor om jobb. Arbetet att på ett mer systematiskt sätt lyfta in kulturen även i ett ekonomiskt sammanhang kopplat till tillväxt och sysselsättning ska fortsätta och intensifieras. Kända internationella nationalekonomer, som exempelvis , professor vid i tillika rådgivare för och , hävdar att kulturen med all säkerhet kommer att utvecklas till en variabel inom nationalekonomin, lika självklar som att dagens diskussion om framtidens företagande till stor del handlar om vikten av att nya industriella produkter är miljövänliga. De kulturella och kreativa näringarna utgör av BNP. Enligt en från presenterad rapport bedöms denna sektor dessutom öka i betydelse. Kulturen bygger bilden av och utgör en grund för svensk turism- och besöksnäring. Dessa näringar växer kraftigt och omsätter runt . har turismen i nästintill fördubblats. bör det alltid understrykas att kulturen och konsten måste vara fri. Det är genom kulturens egenvärde den skapar förutsättningar för tillväxt och nya jobb. Att ta till vara på möjligheter, för att utveckla nya typer av produkter och tjänster, att skapa goda förutsättningar för näringen att växa efter egna förutsättningar, är en viktig uppgift. Kulturen är på detta sätt en förutsättning även för andra politikområden. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:2137 (M, C, FP, KD) yrkande 1 bifallas. Motion 2015/16:602 (S) yrkande 4 bör delvis bifallas. Den digitala teknikens roll för kulturella och kreativa näringar, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 5. Med kreativitet växer vi som individer men också som samhälle. vill främja ett brett kulturliv där nya digitala kulturella uttryck frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar. har en global ledarposition när det gäller kreativitet, och detta är något att vara stolt över och utveckla. Vi har framgångsrika kreativa och kulturella näringar och det finns stor tillväxtpotential. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb liksom för lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Med den digitala tekniken har det blivit enklare att sprida kultur, och möjligheterna till delaktighet är nu större . Det digitala samhället har blivit en del av vår vardag. Detta syns inte minst med nya breda kulturformer som dataspel, möjligheter att se föreställningar som görs på en annan kontinent hemmavid eller på den svenska musiken som sprids och uppskattas i stora delar av världen. Med de möjligheter som digitalisering ger får fler möjlighet att finna ett uttryck som passar just dem. Det skapar också företag, jobb och exportinkomster. För ett kulturliv i världsklass krävs även goda förutsättningar att sprida och ta del av kultur som skapats i andra länder. För att lyckas med detta och för att främja digitala företag är det viktigt att en gemensam digital marknad skapas i EU. Vad jag här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2015/16:3021 (C) yrkandena 1 och 5 bifallas. Mångfald och kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 6 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3021 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4 och 2015/16:751 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Människor vill bo och verka på en plats som är intressant och kreativ.