bet · H301NU13 · 2016-03-18 00:00:00 — Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Frihandel och rättvis handel samt Staters rätt att reglera. Frihandel och rättvis handel I motionerna 2015/16:372 (V) och 2015/16:3296 (V) begärs tillkännagivanden om att det ska tas fram tydliga kriterier för mänskliga rättigheter för exportfrämjande och att verksamheten behöver bli mer transparent. I motion 2015/16:3296 (V) förordas också ett tillkännagivande om att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för . I motion 2015/16:3315 (M, C, L, KD) lämnas flera förslag om tillkännagivanden som rör frihandel och rättvis handel, bl.a. föreslås tillkännagivanden om att ska vara en aktiv röst i världen och WTO som driver på fler och mer omfattande globala frihandelsavtal samt att regeringen bör utveckla en strategi för att motverka protektionism i världen. har i sitt yttrande berört de motionsyrkanden och de aspekter av regeringens skrivelse som faller inom dess beredningsområde, vilket särskilt gäller de frågor som är aktuella i detta avsnitt. När det gäller rättvis handel och hållbart företagande välkomnar utrikesutskottet att det ska tas fram en plattform för att bl.a. bistå utlandsmyndigheterna i att bidra till hållbart företagande i exportsammanhang och att en generell kunskapshöjning inom hållbart företagande ska genomföras på utlandsmyndigheterna. betonar utrikesutskottet vikten av att alla statliga aktörer som agerar inom exportfrämjandet genomgår en sådan kunskapshöjning och att de tar ansvar för att främjandet genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv. delar den uppfattningen. Detta ligger också i linje med det som efterfrågas i några av de aktuella motionerna. Utskottet vill därutöver även påminna om vad det har sagt om att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbart företagande och den politik som har beslutat för global utveckling givetvis måste genomsyra det arbete som utförs av olika exportfrämjande aktörer. Detta ligger även i linje med det som utrikesutskottet anfört i sitt yttrande om att de främjandeinsatser som görs av olika statliga aktörer ska ses som en del av den svenska utrikespolitiken och att de ska genomsyras av de grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som utrikespolitik vilar på. Utskottet kan också i likhet konstatera att samtliga exportorgan har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om hållbart företagande och avrapportera sitt arbete till regeringen. När det gäller handel med utvecklingsländer instämmer utrikesutskottet i regeringens bedömning att bör kunna bli bättre på att hantera övergången från bistånd till handel, men framhåller att biståndsinsatser alltid måste övervägas utifrån det övergripande målet för det svenska biståndet, dvs. att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor. När det gäller de fem pilotländerna som regeringen ska välja ut för att testa hur övergången från bistånds- till handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt påminner utrikesutskottet om att det tidigare skett ett liknande arbete. utgår från att erfarenheterna från detta arbete tas till vara i den aviserade pilotverksamheten, vilket också näringsutskottet förutsätter. betonar även att ett ökat handelsutbyte med utvecklingsländer är ett en viktig del av politik för global utveckling och påminner om verksamhet på området för att underlätta för dessa länder att ta sig in på den svenska marknaden. När det gäller regeringens beslut om att stärka den svenska närvaron på ett antal tillväxtmarknader understryker utrikesutskottet vikten av att beslut om att öppna och stänga utlandsmyndigheter är långsiktiga och att de bygger på väl förankrade strategier. delar denna uppfattning. Utskottet vill med anledning av de aktuella förslagen utöver det som redan sagts avslutningsvis anföra följande. Utskottet har behandlat frågor om internationell handel (bet. 2015/16:NU9) och då bl.a. frågor om frihandel och rättvis handel. För en redovisning av partiernas inställning i frågor som rör internationell handelspolitik hänvisar utskottet till detta betänkande. Oaktat de enskilda partiernas inställning i sak till de aktuella förslagen avstyrks samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Staters rätt att reglera Utskottet har behandlat ett likalydande yrkande som det i motion 2015/16:3296 (V) om att ska tillkännage för regeringen att den ska verka för att staters rätt att reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal (bet. 2015/16:NU9). Utskottet påminde då bl.a. om vad det tidigare uttalat om att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Utskottet anförde vidare att stater ska ha rätt att reglera för att skydda sina medborgare, konsumenter, arbetstagares rättigheter, hälsa och miljö och konstaterade att detta också är något som understryks av såväl regeringen som kommissionen. Utskottet står fast vid denna uppfattning och gör inte heller någon annan bedömning nu än då. Oaktat de enskilda partiernas inställning till investeringsavtal och tvistlösningsmekanismer avstyrker utskottet därmed motion 2015/16:3296 (V) i den aktuella delen. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6 samt 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 7 och 18 samt 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Precis som utskottet konstaterade inledningsvis är ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import, och därför måste ökad frihandel i världen vara prioriterad då den utvecklar kompetens över gränserna. För och del är detta särskilt angeläget eftersom av tillväxten nu sker utanför . Att en vara exporteras från betyder de facto inte att den är enbart svensk. Så mycket som av exporten från tillverkningsindustrin har i själva verket producerats i andra länder. Vi välkomnar att regeringen har överlämnat en skrivelse till om dess exportstrategi. Vi är dock kritiska till att regeringen så exklusivt talar om en strategi för exporten. Detta menar vi är alltför begränsat. behöver en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel. Ökade investeringar innebär större handelsflöden över gränser. Utländska investeringar i är särskilt betydelsefulla för att öka utbytet av import och export, inte minst av internationella insatsvaror. I grunden handlar det om att investeringar skapar nya jobb i som de bidrar till en ökad rörlighet av kompetens, vilket i sin tur genererar en högre förädlingsgrad. De stora företagen växer i antalet anställda utanför . För att stimulera till ökade inhemska såväl som utländska investeringar krävs ett i grunden gynnsamt företagsklimat med generellt sett goda näringsvillkor i . Både bolagsskatten och expertskatten måste vara internationellt konkurrenskraftiga för att attrahera investeringar och talanger. Små företag måste kunna växa med god tillgång till privat och offentligt riskkapital. Om ska kunna attrahera de bästa talangerna i världen till företag på hemmaplan måste det finnas konkurrenskraftiga skatteregler. Den översyn av personaloptionerna som är på väg måste stärka möjligheterna att rekrytera fler entreprenörer och talanger i landet liksom tillgodose behovet av att ha starka och högkvalitativa universitet. Att stärka företags vilja att exportera handlar inte enbart om attityder till export. Det handlar framför allt om kunskap och att ska ha ett näringslivsklimat som gör det möjligt och meningsfullt att växa. Stora bolag klarar sig ofta väl på egen hand och ibland med stöd från SEK och EKN. Däremot ser behoven annorlunda ut för mindre bolag. Regeringens exportstrategi visar på ett ovanifrånperspektiv där staten och Business är aktörerna som ska lösa problemen. försvagas villkoren och konkurrenskraften för företagen genom bl.a. höjda skatter, regeringens osäkerhet i energifrågan och en vag hållning i förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal med (TTIP). Detta ovanifrånperspektiv blir särskilt tydligt när regeringen i skrivelsen om exportstrategin uttrycker att ”det finns ett behov av att paketera olika företags erbjudande till större system som kan möta de samhällsutmaningar dessa marknader efterfrågar”. Svenska staten är enligt vår uppfattning inte bäst lämpad att avgöra vilka företag som ska vara med i paketeringen. Utmaningen som ligger i att för få små och medelstora företag exporterar avspeglas inte heller i specifika åtgärder riktade mot denna målgrupp. I stället kvarstår en syn präglad av fokus på att det är de stora företagen som är lösningen på allt. Vidare anser vi att regeringen har förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Tjänstehandel står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. I exportstrategin saknas dessvärre en tydlig idé om hur tjänsteexporten ska utvecklas. Regeringen sitter fast i en gammal föreställning om att det är fysiska produkter som industriellt genererar huvudsakliga värden. Att ta till vara tjänstesektorns möjligheter menar vi vore nyindustrialisering i ordets rätta bemärkelse. I sammanhanget är det också slående hur regeringen fullkomligt ignorerar välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt hög klass och är på många sätt banbrytande. Flera av dessa kan med sin kunskap bidra till förhöjd kvalitet inom vård, skola och omsorg världen över. Som följd av olika valfrihetsreformer i finns det företag vars tjänster möter en stor efterfrågan utomlands. Ett problem som är övergripande för dessa företag är möjligheten att kunna använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. De många politiska begränsningar som har byggts upp inom denna sektor i har dessutom begränsat möjligheterna att skapa resurser för exportsatsningar. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som järnmalm och bilar. Den globala konkurrensens mekanismer är desamma oavsett vad vi handlar med. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. Utvecklingen av den digitala e-handeln går i en rasande takt. Digitaliseringen kortar ledtider och förenklar affärer på många sätt som nya komplikationer också uppstår. Moment som rör tillgänglighet, säkerhet och juridik ställs i många fall inför drastiska förändringar, vilket ställer nya krav på handelsaktörerna men också det omgivande samhället. För att möta dessa förändringar behöver det tas fram en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel. Sammantaget anser vi att bör tillkännage för regeringen att den ska verka med den inriktning som vi har anfört ovan. Med det sagda tillstyrker vi motionerna 2015/16:2449 (M) och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) i här aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2849 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6 samt 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 7 och 18. har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionismen samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi och övriga sverigedemokrater menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt och genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och deras handelspartner, som tillsammans står för ungefär en femtedel av vår BNP, tre fjärdedelar av exporten samt sysselsätter direkt eller indirekt omkring en miljon personer och är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. avser att stärka den svenska industrins konkurrenskraft genom en ökad handel. Vårt mål är att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Vi ser dock flera andra behov när det gäller konkurrens. Vi och övriga sverigedemokrater anser att det behövs en total konkurrensöversyn och därmed en genomgång av de s.k. konkurrensfaktorerna. Vi vill dock poängtera att det är marknadens uppgift att se över de egna sektorernas konkurrenskraft och att politiken inte ska gå in och detaljstyra på minsta möjliga nivå, men vi ser behovet av ytterligare faktorer och en övergripande konkurrensöversyn gällande större mätområden i sin helhet. Vi och övriga sverigedemokrater ser positivt på import i dess helhet och importens betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och den s.k. värdekedjan är i viss mån positiv, även om önskan gällande geografisk närhet till värdekedjor bör beaktas. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock att importbehovet behöver utredas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Vi föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov och stärka svensk produktion av produkter med betydelse. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vårt parti förordar en politik som i fortsättningen stärker den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter, särskilt när det gäller högteknologiska tjänster och produkter högt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar och att ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner såsom , och . Vi anser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan i form av små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssammarbeten. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som anförs i detta ställningstagande. Därmed tillstyrks motion 2015/16:2849 (SD). Övriga motionsyrkanden avstyrks. Certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8 och 10 samt 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 11–13. Små och medelstora företag är de företag som växer mest, och det är också där potentialen är som störst att utveckla framtidens jobb. Ju fortare dessa företag kommer ut på en internationell marknad, desto större möjligheter har de att växa och därmed att kunna generera arbete åt fler människor. Alla affärer börjar lokalt, och därför bör även exportrådgivningsinsatserna vara lokalt och regionalt tillgängliga. Det finns många aktörer runt om i landet som äger kunskap och har diger erfarenhet av internationell handel vars kapacitet måste tas till vara. Inte minst är regionala handelskammare en resurs för regional expertrådgivning. Genom att öppna för upphandling och rådgivningstjänster ges möjligheter för företag med exportambitioner att utveckla sina exportkompetenser till lokala affärer och bidra till att etablera nätverk bland lokala aktörer som de känner ett förtroende för. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör dessa aktörer certifieras. Regeringen har visat en ovilja mot att upphandla exportrådgivningstjänster. Trots att exportstrategin präglas av ett tydligt ovanifrånperspektiv kan regeringen inte säga hur många exportcentrum som ska etableras. Genom att nyttja befintliga resurser såsom företag och handelskammare skulle det i stället bli upp till marknaden att avgöra omfattningen. Genom att öppna upp för flera aktörer på marknaden skulle Business i ökad utsträckning kunna fokusera sina insatser på främjandeverksamheten. Många handelskamrar har dessutom byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar också kunna få tillgång till den erfarenhet som redan finns på detta område runt om i . Sammantaget anser vi att bör tillkännage för regeringen att den ska utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och certifierade exporttjänsteföretag. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör dessa aktörer certifieras och bör därför också tillkännage för regeringen att den ska utreda en certifiering av företag och organisationer som kvalificerar för att kunna delta i upphandling av exportrådgivningstjänster. Därmed tillstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Gränshinder, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3296 av m.fl. (V) yrkande 5. När politiska beslut fattas uppstår ibland nya gränshinder mellan länder om man inte tänker till i förväg. medlemskap i har minskat handelshindren inom EU men ökat dem gentemot andra länder. I exportstrategin finns inget underlag för hur regeringen tänker arbeta för att nya gränshinder för handel inte ska uppstå. Regeringen har ett stort ansvar för de gränshinder som uppstår men också för att minska de gränshinder som finns. Många av våra största exportländer är inte prioriterade i exportstrategin då behovet av stöd från statligt håll är mindre för att svenska företag ska kunna verka i landet. Det innebär dock inte att de gränshinder som finns inte har stor effekt på exporten och på den svenska ekonomin. Det tydligaste exemplet är den outredda effekten för handel och export på grund av gränskontrollerna gentemot . bör därför tillkännage för regeringen att den ska arbeta med att minska gränshindren mot våra största exportländer såsom , , , och . Därmed blir motion 2015/16:3296 (V) tillgodosedd och den tillstyrks i den berörda delen. Kosmopoliter, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Migrationsflödena är en viktig del av personrörligheten till och från och kan även öppna nya möjligheter till gränsöverskridande handel. har som framträdande migrationsland unika möjligheter att på allvar ta till vara de många resurser i form av språkkunskaper, kulturell kännedom och nätverk som utrikes födda tar med sig hit. Hur kan ta till vara de människor som kommer hit är en viktig fråga för den enskilde som kommer men också för utveckling. Företagare födda utomlands som har goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer har som kosmopoliter särskilt goda förutsättningar att bedriva handel över gränserna och kan dessutom vara vägvisare för andra svenska företagare, inte minst för att nå tillväxtmarknadernas stora potential inom tjänstesektorn. Vi bör därför skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och personer med stora språkkunskaper kan bidra till ökad export. Att knyta kontakter mellan svenska exportföretag och nyanlända till är värdefullt av många skäl då det är en utmaning för många med invandrarbakgrund att komma in på den svenska arbetsmarknaden. En studie av 7 000 svenska företag visar att de företag som är bäst på att ta till vara utländsk kompetens också väsentligt stärker sin export och import. Det finns därmed ett stöd för att mångfald har en positiv betydelse. Ser man till hela exporten i och inte bara till enskilda företag kan man också se att en ökning av andelen utrikes födda i arbetskraften med en procentenhet i genomsnitt ökar exporten . För att svenska företag ska kunna bli mer framgångsrika i den internationella konkurrensen om kunder krävs att man tar till vara de resurser som finns bara på armlängds avstånd. Mot bakgrund av det sagda anser vi att det måste till ansträngningar för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och som kan bistå i att öka landets export. Företagande bland de s.k. kosmopoliterna bör även fortsättningsvis stimuleras. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks de aktuella motionerna i de berörda delarna. Kreativa näringar, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10, 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2015/16:3315 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14 och 2015/16:2449 av m.fl. (M) yrkande 12. Svensk export vilar på flera industriella grenar såsom skogsindustrin, gruv- och stålindustrin och verkstadsindustrin. växer de kulturella och kreativa näringarna och sysselsätter fler personer än vad exempelvis fordonsindustrin gör i . De kreativa näringarna hör till de snabbast växande näringarna. Totalt omsätter de kreativa näringarna ca , och 2010 stod denna framtidssektor för av BNP. visar t.ex. att musikbranschen har en högre tillväxttakt än i stort och dessutom en stor exportpotential. Företagen inom t.ex. dataspelsbranschen, modeindustrin, filmindustrin, kommunikations- och musikbranschen verkar i stor utsträckning på en global marknad. De kreativa näringarna är därmed en viktig del av den svenska exporten och en framtidssektor som spås växa ytterligare . De kreativa näringarna präglas av lättrörlig ny- och småföretagsamhet. Inom dessa näringar växer nya viktiga exportbranscher raskt fram, särskilt inom den snabbt växande tjänstesektorn där digitala tjänster kring den traditionella industrin blivit allt viktigare. Eftersom resultatet av investeringar i kunskap är immateriella värden är det viktigt att skyddet för dessa upprätthålls för att säkerställa internationell attraktionskraft. Vi anser att det behövs stärkta förutsättningar för entreprenörer och företagare inom de kreativa näringarna. Staten måste i högre utsträckning se till de kreativa näringarnas exportpotential, som genererar jobb, skatteinkomster och skapar en positiv bild av landet. För att stödja exporten av dessa varor och tjänster bör därför Business få ett fördjupat uppdrag att förstärka sitt arbete med och ytterligare uppmärksamma de kulturella och kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet. Därmed tillstyrks motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2453 (M) och 2015/16:3315 (M, C, L, KD) i de aktuella delarna. I den mån motion 2015/16:2449 (M) sammanfaller med det vi har anfört ovan kan den anses tillgodosedd och tillstyrks därför delvis i den aktuella delen.