bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Det pågående omfattande innebär enligt utskottet en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och avstyrka motionerna. När det gäller yrkanden om att bygga ut yrkesvuxutbildningar eller motsvarande, såsom införandet av en yrkesskola, kan utskottet konstatera att regeringen fortsätter att kraftfullt bygga ut yrkesvux kommande och nästkommande år. För att ytterligare utveckla yrkesutbildningen för vuxna på gymnasial nivå avser regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur yrkesutbildningen för vuxna, med särskilt fokus på nyanländas etablering, kan reformeras, t.ex. genom införandet av yrkesskolor. Utskottet anser att regeringen gör kraftfulla satsningar på yrkesutbildning för vuxna och ser därmed inte skäl att vidta ytterligare åtgärder. När det gäller yrkandet om fortsatta satsningar på yrkeshögskoleutbildningar vill utskottet anföra följande. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta föreslagna utbyggnad av . Inom ramen för regeringens satsning på ett utvidgat kunskapslyft fortsätter utbyggnaden av med motsvarande omkring 6 000 platser permanent . Mot bakgrund av att regeringen fortsätter den kraftiga utbyggnaden av yrkeshögskoleplatser ser inte utskottet skäl att vidta ytterligare åtgärder. I sammanhanget vill utskottet nämna att har beslutat om en reform för stärka (prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Enligt utskottet kommer den att höja kvaliteten i yrkeshögskoleutbildningarna och resultaten ytterligare. Utskottet ser fram emot att följa även i fortsättningen. Övriga minskningar eller ökningar av anslag När det gäller övriga yrkanden om minskningar eller ökningar av anslag som föreslås i motionerna kan utskottet konstatera att utskottet har redovisat regeringens satsningar och reformer ovan i avsnittet Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2016/17:1068 (L) yrkande 8, 2016/17:2228 (SD) i denna del, 2016/17:2474 (V) yrkande 12, 2016/17:3211 (KD) yrkande 1 i denna del, 2016/17:3349 (KD) yrkande 5, 2016/17:3453 (C) i denna del och 2016/17:3464 (L) yrkande 1 i denna del (se utskottets förslag om anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). 5 Universitet och högskolor Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet och högskolor för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet och högskolor är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Resultaten för verksamhetsområdet sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultat inom området (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 157 f.). Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer om svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 45 f.). Dessa sammanfattas under avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. I budgetpropositionen presenterar regeringen även en samlad resultatredovisning om lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 54 f.), som sammanfattas under avsnitt 1 och återges kortfattat i bilaga 8. Totalt fanns det ca 294 400 helårsstudenter (grundnivå och avancerad nivå). Antalet helårsstudenter minskade något jämfört . Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett densamma . Antalet doktorander uppgick till ca 18 400, vilket är något färre än föregående höst då antalet var ca 19 300. Av doktoranderna var kvinnor och män. De totala kostnaderna för verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Verksamheten omfattar utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning. De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid statliga universitet och högskolor via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget är av verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Indikatorn Resultatet av kvalitetsutvärderingar beskriver andelen utbildningar som har kvalitetsutvärderats av myndigheten och fått ett omdöme på en tregradig skala. fattade myndigheten beslut om 2 088 utbildningar, varav fick det högsta omdömet, mycket hög kvalitet, och fick det lägsta omdömet, bristande kvalitet. Indikatorn beslut om tillstånd att utfärda examina beskriver antalet prövningar av tillstånd att utfärda examina som myndigheten har genomfört och antalet tillstånd som har beviljats respektive fått avslag. har myndigheten prövat 27 ansökningar om tillstånd att utfärda examina, en minskning med fem ansökningar innan. Av dessa ansökningar beviljades 15 och 12 avslogs. Indikatorn Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor beskriver andelen lärare vid universitet och högskolor som är disputerade, dvs. har en doktorsexamen. var andelen disputerade lärare , vilket var en ökning jämfört . Av de kvinnliga lärarna var disputerade lärare. Motsvarande siffra för de manliga lärarna var . Ökningen har skett både vid högskolorna, som har gått från disputerade lärare 2015, och vid universiteten, där andelen disputerade har ökat från 2015. Störst andel disputerade lärare bland de statliga universiteten och högskolorna hade och vardera. Indikatorn Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå beskriver i vilken omfattning studenterna tar de högskolepoäng de varit registrerade för. Om en student tar alla sina registrerade poäng är prestationsgraden . Prestationsgrad är alltså ett genomströmnings-mått för högskoleutbildning. Under /14 var prestationsgraden för samtliga helårsstudenter, vilket var högre än föregående år. Detta innebär att prestationsgraden har ökat . Kvinnorna uppvisade en högre prestationsgrad än männen, mot männens . Skillnaden i prestationsgrad var också stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till en yrkesexamen var /14 och för fristående kurser på distans . Indikatorn Genomströmning i utbildning på forskarnivå beskriver nettostudietiden i genomsnitt för en doktorsexamen. Den nominella studietiden för en doktorsexamen är . De som avlade en doktorsexamen hade en genomsnittlig nettostudietid på . Det innebär att utfallet nästan stämmer med den nominella studietiden för en doktorsexamen. För doktorander som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till . var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktorsexamen och för licentiatexamen. infördes den nya examenskategorin konstnärliga examina på forskarnivå. De konstnärliga doktoranderna utgör av samtliga doktorander och var i regeringens resultatredovisning sammanräknade med övriga doktorander. Indikatorn Vetenskaplig produktion beskriver antalet vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder samt i , , och vissa större europeiska länder. Resultaten för indikatorn redovisas nedan under avsnitt 6 Forskning, där indikatorn benämns Vetenskapliga artiklar. Indikatorn Förmåga att attrahera externa medel för forskning beskriver lärosätenas tillgång till externa medel. Lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer uppgick till , och intäkterna från uppdragsforskning, avgifter och finansiella intäkter uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en intäktsökning med från nationella och internationella forskningsfinansiärer samt en intäktsminskning med 0,1 miljarder från avgifter och finansiella intäkter räknat priser. Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys framhåller regeringen att det övergripande målet för verksamhetsområdet har varit att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. utvärderingar av högskoleutbildningar under fyraårscykeln 2011–2014 visar att en majoritet av utbildningarna har fått omdömet hög eller mycket hög kvalitet. och högskolor har genomfört förändringar av sitt utbildningsutbud, vilket enligt regeringen har medfört att universitet och högskolor i högre utsträckning erbjuder utbildning där efterfrågan från studenterna och arbetsmarknaden är stor. När det gäller den del av målet som handlar om att utbildning och forskning ska bedrivas effektivt bedömer regeringen att ett tecken på att effektiviteten har ökat är att de senaste årens trend med fallande prestationsgrader inom utbildningarna på grundnivå och avancerad nivå är bruten och att den genomsnittliga prestationsgraden har ökat. Regeringen konstaterar därutöver i resultatanalysen att arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning jämfört med grupper med lägre utbildningsnivå och att etableringsgraden ökar bland högskoleutbildade. Antalet sökande till universitet och högskolor minskade något jämfört med föregående år. Även antalet helårsstudenter och högskolenybörjare minskade något . Minskningarna är dock små och kan ha påverkats av en förbättrad konjunktur. Regeringen framhåller att efterfrågan på högskoleutbildning alltjämt bedöms vara större än högskolans nuvarande dimensionering. Regeringen framför vidare att det fortfarande finns brister i jämställdheten vid universitet och högskolor. I detta sammanhang lyfter regeringen i sin resultatanalys bl.a. fram att skillnaden mellan kvinnors och mäns benägenhet att läsa en högskoleutbildning är stor och dessutom blir allt större. Inom utbildningen är också förekomsten av könsbundna utbildningsval ett fortsatt problem. Regeringen konstaterar sammantaget att kvinnors och mäns olika utbildningsval gör det svårare att uppnå det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet samt målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. Regeringen lyfter även fram att trots att andelen kvinnor är större än andelen män inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna män. Andelen professorer som är kvinnor ökar visserligen, men regeringen konstaterar att förändringen är långsam. Regeringens slutsats är att det behövs ytterligare arbete för att målsättningen om jämställda karriärvägar inom universitet och högskolor ska nås. Regeringen anför att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Därför investerar regeringen i att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringen framhåller vidare att den högre utbildningen ska finnas tillgänglig i hela landet, t.ex. via distansutbildningar eller via kommunala lärcentrum, och den ska möjliggöra ett livslångt lärande samt bidra till hållbar utveckling, tillväxt och jämlikhet. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgondagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför enligt regeringen ett stort ansvar att se till att utbildningarna förnyas, är långsiktigt hållbara, arbetsmarknadsanknutna, tillgängliga för många samt vilar på vetenskaplig grund. Regeringen anför att står inför en omfattande lärar- och förskollärarbrist. Därför genomförs en rad insatser på både kort och lång sikt, se vidare nedan i avsnittet om anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor. Regeringen framhåller vidare vikten av bättre etableringsmöjligheter och att alla individers kompetens behöver tas till vara, vare sig de har tillägnat sig den inom landet eller i ett annat land. Regeringen betonar även möjligheten för personer med utländsk utbildning att få utbildningen bedömd, se vidare i avsnitten nedan om anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet och om anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor. Regeringen framhåller vidare att det är angeläget att anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå ökar. Det gör det möjligt för universitet och högskolor i hela landet att ta ett större ansvar för utvecklingen av den svenska forskningen och det möjliggör ett antal förändringar som förväntas bidra till att svensk forskning kan behålla sin tätposition i världen, se vidare nedan om anslag till forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor. Universitet och högskolor behöver förändra sin verksamhet så att jämställdheten ökar och kopplingen till den vetenskapliga grunden inom utbildningen på grundnivå och avancerad nivå stärks. Lärosätena behöver också skapa attraktiva karriärvägar med genomtänkta karriärsystem och bättre villkor för unga forskare. Regeringen återkommer i fråga om betänkande (SOU 2016:29) i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Regeringen avser även att återkomma om fördelningen av resurserna till forskning och utbildning på forskarnivå i kommande budgetpropositioner och i den överlämnade propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). För att säkerställa långsiktigheten i forskningspolitiken kommer de ökade anslagen delvis att fördelas med hjälp av de utgångspunkter som presenterades i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Regeringen avser dock att låta universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället i högre grad påverka fördelningen av medlen. Regeringen ser det som betydelsefullt att förstärka forskningsresurserna vid de mindre statliga högskolorna samt vid vissa enskilda utbildningsanordnare för att säkerställa utbildningens anknytning till forskning och för att göra det möjligt för dem att utveckla angelägen forskning. Regeringen beräknar att universitetens och högskolornas anslag till forskning och utbildning på forskarnivå sammanlagt bör öka med 2018–2020. Anslagen beräknas öka med 2018, med 2019 och med 2020. I denna proposition föreslås inga förändringar i fördelningen av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå. Vidare föreslås en försöksverksamhet som syftar till att stärka skolväsendets och lärar- och förskollärarutbildningarnas vetenskapliga grund, se nedan om anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor och politikens inriktning i del 6 om forskning. Anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). , 2019 och 2020 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen har kontinuerligt följt verksamheten och bedömer att de mål som har ställts upp för verksamheten kommer att uppfyllas. 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). Anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. För att möta det ökade antalet ärenden samt möjliggöra vidareutveckling av bedömningen av utländsk utbildning föreslår regeringen att anslaget ökar med 2017. Regeringen anför att alla individers kompetens behöver tas till vara, vare sig de har tillägnat sig den inom landet eller i ett annat land. En möjlighet för personer med utländsk utbildning att få utbildningen bedömd är viktig för att de ska kunna använda sin kompetens. Merparten av bedömningarna av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå görs av Universitets- och högskolerådet. Belastningen på verksamheten har varit hög och handläggningstiderna långa. Det är viktigt att verksamheten ges långsiktiga förutsättningar för att fungera väl. Universitets- och högskolerådet har fått i uppdrag att vidareutveckla bedömningen av utländsk utbildning, bl.a. för att också personer som har bristande dokumentation över sin eftergymnasiala utbildning ska kunna få utbildningen bedömd, vilket inte är möjligt (U2016/02796/UH). Mot bakgrund av de beskrivna satsningarna anser regeringen att myndigheten bör tillföras ytterligare medel. Anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet föreslås därför öka med 2017 och beräknas öka med ytterligare 2018. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Universitets- och högskolerådet har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. Det gäller högskoleprovet, antagning till högskoleutbildning och driften av studiedokumentationssystemet Ladok. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar 21 till de totalt 30 anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor för . Det finns också medel till universitet och högskolor inom anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor och anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. De 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Nedan redovisas övergripande regeringens förslag till satsningar med påverkan på universitetens och högskolornas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. De närmare detaljerna redovisas för respektive anslag i budgetpropositionen. Fler i lärar- och förskollärarutbildning Regeringen anför att står inför en omfattande lärar- och förskollärarbrist och att det därför genomförs en rad insatser på både kort och lång sikt. Antalet behöriga förstahandssökande till lärar- och förskollärarutbildningar har också ökat kraftigt . inleddes en utbyggnad med 2 300 nybörjarplatser, som fullt utbyggd motsvarar ca 6 800 helårsstudenter , men fler insatser krävs för att möta bristen på lärare och förskollärare. Regeringen föreslår därför att ytterligare medel motsvarande ca 970 nybörjarplatser tillförs lärar- och förskollärarutbildningarna. I förslaget till utbyggnad har hänsyn främst tagits till skolväsendets behov, söktryck till utbildningarna och till den pågående utbyggnaden av lärar- och förskollärarutbildningar som beslutades genom vårändringsbudget (prop. 2014/15:99). Regeringen föreslår att universitet och högskolor tillförs för detta ändamål. Fullt utbyggd beräknas satsningen omfatta , exklusive studiemedel, vilket motsvarar 3 600 helårsstudenter. Fördelningen bygger i stor utsträckning på respektive lärosätes uppgift om vilka möjligheter de har att utöka utbildningarna. Behovet av lärare i svenska som andraspråk har ökat kraftigt. I utbyggnaden är det därför särskilt viktigt att utbildningar med denna inriktning prioriteras. Det finns fortfarande många som är yrkesverksamma i skolväsendet som saknar en behörighetsgivande examen. har sju universitet och högskolor i uppdrag att bedriva vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen (), och söktrycket till utbildningen är högt. Verksamheten omfattar ca . Regeringen avser att säkerställa att verksamheten har samma omfattning även kommande år. Med syfte att skapa fler vägar in i läraryrket och öka rekryteringen av lärare i vissa ämnen pågår försöksverksamheter med särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen (KPU) vid några lärosäten. En av dessa bedrivs av några statliga lärosäten i samarbete med organisationen for . I projektet ges studenter med en tidigare examen och tidigare goda studieresultat möjlighet att läsa en KPU som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Söktrycket till utbildningsvägen är högt. Försöksverksamheterna omfattar totalt . Regeringen avser att säkerställa att verksamheterna har samma omfattning även kommande år. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera försöksverksamheterna. För att förbättra möjligheterna för personer med utländsk utbildning att snabbare kunna etablera sig på svensk arbetsmarknad förstärktes resurserna till kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande en svensk högskoleutbildning genom beslut med anledning av förslag i budgetpropositionen . Inom ramen för satsningen bör även andra typer av insatser inom högskolan, t.ex. språkutbildning, kunna genomföras för personer med utländsk utbildning på högskolenivå för att nå en snabbare etablering. Regeringen avser vidare att ge några statliga lärosäten möjligheter till högre ersättning för vissa ämnen som de har särskilt ansvar för. Dessa omfattar bl.a. språk för vilka behovet av kompetens har ökat i takt med att migrationen har förändrats. Universitet och högskolor har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till 3 . Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar 14 till de totalt 30 anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor för . Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen redovisar för respektive anslag i budgetpropositionen (se nedan för en övergripande redovisning). De 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Av de totalt 30 anslagen avser anslagen för konstnärliga högskola, , Kungl. i konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen beräknar att universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå sammanlagt bör öka med 2018–2020. Anslagen beräknas öka med 2018, med 2019 och med 2020. I budgetpropositionen föreslår regeringen inte några förändringar i fråga om fördelningen av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 208). Regeringen avser att återkomma om fördelningen av resurserna till forskning och utbildning på forskarnivå i kommande budgetpropositioner och i den nu avlämnade propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50). Bemyndigande om medlemskap och medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT)