bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — intresseanmälan för IMF-uppdraget landar hos en tjänsteman på .” upprättas enligt artikeln en promemoria på som beskriver rekryteringsprocessen. I promemorian ingår bland de sökande. I betänkande 2004/05:KU20 s. 155 f. granskade utskottet statsminister handläggning av frågan om nominering av en svensk EU-kommissionär. Utskottet gjorde följande ställningstagande: Regeringen är det organ som nominerar kandidat till svensk EU- kommissionär. Enligt den ordning som tillämpas sker detta i form av ett regeringsbeslut som tas in i regeringens protokoll. Frågan om nominering är ett nationellt beslut och omfattas som sådant inte av bestämmelserna i och RO om information och samråd i EU-frågor. Enligt den tillämpade ordningen föregås beslutet dock av samråd med ledande företrädare för riksdagspartierna. Utskottet har tidigare inte haft något att erinra mot denna ordning. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Utskottet kan konstatera att den i granskningen aktuella nomineringen av kandidat till svensk EU-kommissionär i dessa avseenden har gått till på samma sätt som tidigare nomineringar. Vad som framkommit i granskningen föranleder inget ytterligare uttalande från utskottets sida. I den allmänna granskningen av utnämningsmakten anförde utskottet följande (bet. 2015/16:KU10 s. 135): Utskottet konstaterar att andelen öppna rekryteringar för den krets där regeringen avser att tillämpa öppna rekryteringsförfaranden är fortsatt hög (för –). Andelen utnämnda myndighetschefer som lämnat in intresseanmälningar före ansöknings- tidens utgång när öppna rekryteringsförfaranden tillämpats är (), och till . Utskottet ser positivt på införandet av öppna rekryteringsförfaranden och vill framhålla att det har inneburit viktiga förändringar; exempelvis kan fler och andra kandidater än vid ett mer slutet förfarande aktualiseras. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: –Vilka svenska riktlinjer finns för rekryteringsförfarandet när det gäller exekutivdirektör vid ? Hur ser dessa riktlinjer ut i förhållande till motsvarande riktlinjer när det gäller exekutivdirektör vid respektive när det gäller ställföreträdande exekutiv- direktör vid ? –Förekommer samverkan mellan regeringen och vid rekrytering av exekutivdirektör vid och hur ser den i så fall ut? Förekommer samordning mellan länderna i den nordisk-baltiska valkretsen i när det gäller rekrytering av exekutivdirektör och hur ser den i så fall ut? –Vilka riktlinjer finns från Internationella valutafondens sida när det gäller rekrytering och nominering av ländernas exekutivdirektörer vid ? Hur beslutas vem som blir exekutivdirektör efter att ett land har nominerat en person? Vem är det som anställer exekutivdirektören? –Utskottet önskar en redogörelse för det rekryteringsförfarande som ledde till att regeringen nominerade till exekutivdirektör vid . –Finns det någon kommentar till att sista ansökningsdag var och att intresseanmälan inkom först ? –Utskottet önskar en redogörelse för om och i så fall hur rekryteringsförfarandet i det nu aktuella fallet skiljer sig från tidigare rekryteringsförfaranden vid nominering av exekutivdirektör vid . 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. –Enligt artikeln i upprättades en promemoria på som beskriver rekryteringsprocessen i det nu aktuella fallet. Utskottet önskar ta del av denna promemoria. –Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och innehållet i denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A3.1.2). I svaret anförs att rätten att nominera exekutivdirektören för den nordisk- baltiska valkretsen i () roterar mellan länderna i valkretsen. När det är tur att nominera exekutivdirektör sker rekryteringen i flera steg. En rekryteringsprocess genomförs först i , som syftar till att identifiera en lämplig person för tjänsten. Processen inleds med att en kravprofil sammanställs, som används för att ta fram en anställningsannons. Kravprofilen och annonsen tas fram gemensamt av tjänstemän från och . Annonsering sker därefter bl.a. i olika tidskrifter. De sökande som bäst bedöms motsvara kravprofilen kallas på intervju, som genomförs av tjänstemän från och . Efter att intervjuerna genomförts redovisar tjänstemännen en bedömning för sina respektive ledningar av vilka kandidater som enligt dem bör kunna komma i fråga för tjänsten. Med utgångspunkt i tjänstemannabedömningen bereds ett förslag till beslut inom . En nominering av en exekutivdirektör i IMF är ett regeringsärende som faller inom flera departements verksamhetsområden, vilket enligt 15 § förordningen (1996:1515) med instruktion för innebär att ärendet ska beredas i samråd med övriga berörda statsråd. Av promemorian Samrådsformer i framgår att ärenden rörande politiskt viktiga uppdrag ska beredas med Statsrådsberedningen (SB PM 2012: l [rev. 2015] s. 11). Nominering av exekutivdirektör i IMF bedöms vara ett sådant ärende. Efter att beredningen avslutats beslutar regeringen om vilken kandidat som ska nomineras. Därefter skickar riksbankschefen, som är guvernör i IMF, ett nomineringsbrev till den nordisk-baltiska valkretsen. I den nordisk-baltiska valkretsen svarar de övriga guvernörerna på nomineringsbrevet och redovisar sin inställning till förslaget. Efter detta röstar medlemmarna i enlighet med sina svar i ett fyllnadsval inom valkretsen, som förrättas av IMF. Därefter anställer IMF den nominerade personen som exekutivdirektör. IMF styr inte över hur en valkrets väljer att genomföra sin interna process för att nominera en exekutivdirektör. Den svenska processen för nominering av exekutivdirektören för den nordisk-baltiska valkretsen i sker i huvudsak på samma sätt som rekryteringen av exekutivdirektören i IMF. I den processen deltar dock inte tjänstemän från , då riksbankschefen inte är svensk guvernör i . 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Den svenska processen för nominering av den ställföreträdande exekutivdirektören för den nordisk-baltiska valkretsen i IMF sker i huvudsak på samma sätt som nomineringen av exekutivdirektören. Denna nominering föregås dock inte av något regeringsbeslut. När det gäller det rekryteringsförfarande som ledde till att regeringen nominerade till exekutivdirektör vid anförs följande i svaret. I enlighet med den rutin som beskrivits ovan inleddes processen med att en kravprofil och annons utarbetades av tjänstemän på och och stämdes av med ansvarig statssekreterare och vice riksbankschef. Annonsen lades ut på webbplats och på webbtjänsten Linkedin. Den publicerades även i och . Sammanlagt inkom 11 ansökningar. Tjänstemän från och genomförde därefter tillsammans intervjuer av de fem kandidater som bäst ansågs uppfylla de krav som ställts i kravprofilen. Efter intervjuerna enades tjänstemännen om ett antal kandidater som bedömdes kunna komma i fråga för tjänsten. Ett förslag till beslut togs sedan fram och bereddes inom . Efter att beredningen slutförts beslutade regeringen att nominera till exekutivdirektör. Efter att regeringen hade beslutat om nomineringen skickade riksbanks- chefen ett nomineringsbrev till de övriga guvernörerna i den nordisk-baltiska valkretsen, som samtliga välkomnade nomineringen. anställdes därefter som ställföreträdande exekutivdirektör. förrättades fyllnadsval i valkretsen, varvid han anställdes som exekutiv- direktör av IMF. Han tillträdde tjänsten . När det gäller frågan om det finns någon kommentar till att sista ansökningsdag var och att intresse- anmälan inkom först anförs i svaret att intresseanmälan inkom till efter att finansministern, som bedömde att skulle kunna vara en lämplig kandidat, uppmanat honom att söka tjänsten. På frågan om rekryteringsförfarandet i det nu aktuella fallet skiljer sig från tidigare rekryteringsförfaranden vid nominering av exekutivdirektör vid anförs att det aktuella rekryteringsförfarandet inte skiljer sig ifrån det förfarande som tillämpades 2007, då den förra regeringen nominerade till exekutivdirektör för den nordisk-baltiska valkretsen. Dokumentationen av förfarandet har dock utvecklats. I akten för det nu aktuella förfarandet finns, till skillnad från i akten från det föregående rekryteringsärendet, såväl kravprofilen, annonsen och intresseanmälningarna som en mer utvecklad promemoria om rekryteringsförfarandet. Av promemorian, som bifogas svaret, framgår bl.a. att en av ansökningarna inkom efter ansökningstidens utgång. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det aktuella ärendet rör en nominering till en internationell organisation. Det är således inte ett beslut om att anställa en arbetstagare, t.ex. en myndighetschef, vid en förvaltnings- myndighet. Regeringen valde i detta fall att annonsera för att få fram sökande. Utskottet konstaterar att regeringen har eftersträvat öppenhet, i likhet med när tjänster som myndighetschefer utlyses. I och med att regeringen har valt ett öppet ansökningsförfarande är det rimligt att också andra delar av processen hanteras enligt riktlinjerna för hur myndighetschefer utses. Det faktum att någon som har sökt efter ansöknings- tidens utgång blir utnämnd innebär inte i sig någon avvikelse från riktlinjerna för när myndighetschefer utses. Som framgår av utskottets granskning av utnämningsmakten förekommer det att den som utnämns till myndighetschef har lämnat in sin ansökan efter ansökningstidens utgång. Den som kom att utnämnas i det nu aktuella fallet hade inte heller sökt före ansökningstidens utgång, utan sökte därefter och på direkt uppmaning av finansministern. Utskottet vill dock framhålla att om det blir mycket vanligt att andra än dem som sökt innan ansökningstiden gått ut utses riskerar förtroendet för den öppna utnämningspolitiken att undergrävas, i vart fall om det redan finns kvalificerade sökande. Utskottet har inte något att invända mot regeringens hantering i det aktuella ärendet. 3.2 Utnämningen av direktör för I en anmälan till (dnr 3159-2014/15), bilaga A3.2.1, begärs att granskar statsrådet beredning av utnämningen av direktör för . Enligt riktlinjerna för utnämningspolitiken i regeringens skrivelse 2009/10:43 Utnämningspolitiken ska regeringens anställningsprocesser präglas av förutsägbarhet, öppenhet och spårbarhet. Dessutom ska regeringen i sin utnämningspolitik leva upp till kraven i regeringsformen. utsåg regeringen till myndighetens första chef och direktör. Det finns, enligt anmälan, anledning att granska på vilken grund detta beslut fattats. Att har skrivit de grönas nya forsknings- och högskolepolitiska program kan inte anses vara diskvalific- erande för uppdraget som chef för . Tjänster som myndighetschef ska inte tillsättas av politiska skäl, men politiskt engagemang ska inte heller diskvalificera en person för högre tjänster i statsförvaltningen. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Statsrådet motiverade beslutet att utse till myndighets- chef med att hon hade meriterna, kunskaperna och engagemanget för att förverkliga institutets uppdrag. De meriter och kunskaper som motiverar anställningen beskrivs enligt anmälan dock inte närmare. Det bör vara en viktig merit vid tillsättande av chefen för en nybildad myndighet att denne har visat skicklighet i tidigare liknande uppdrag. var tidigare ställföreträdande chef vid . En utvärdering av då var chef visar, enligt anmälan, ett mycket stort missnöje med ledningen. Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior som upprättats inom , bilaga A3.2.2–3. Enligt 12 kap. 5 § första stycket regeringsformen (RF) anställs arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Av 12 kap. 5 § andra stycket RF framgår att det vid beslut om statliga anställningar vid förvaltnings- myndigheter som lyder under regeringen ska fästas avseende endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Enligt förarbetena (prop. 1973:90 s. 405 f.) är bestämmelsen ett uttryck för principen att statliga tjänster ska tillsättas efter objektiva grunder utan hänsynstagande till ovidkommande omständigheter. Med förtjänst avses närmast den vana som förvärvats genom föregående tjänstgöring. Med skicklighet brukar man avse lämpligheten för befattningen, visad genom teoretisk och praktisk utbildning samt den dittillsvarande verksamhetens art. Bestämmelsen är utformad så att även andra sakliga grunder än förtjänst och skicklighet kan få vägas in i bedömningen, och departementschefen nämnde då arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn. Vid behandlingen av förslaget till en ny regeringsform kommenterade bestämmelsens formulering. Utskottet förutsatte att arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn kommer att utnyttjas på ett sådant sätt att inga faror för den enskildes rättssäkerhet kommer att uppstå (bet. KU 1973:26 s. 72). Närmare bestämmelser om tillsättning av statliga tjänster finns i lagen (1994:260) om offentlig anställning (förkortad ). Enligt 4 § andra stycket ska skickligheten sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. I förarbetena (prop. 1993/94:65 s. 44) påpekades att i regeringsformen nämns förtjänst och skicklighet endast som exempel och att även andra sakliga grunder kan vägas in vid bedömningen. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. överlämnade regeringen en skrivelse (skr. 2009/10:43) till om utnämningspolitiken, i vilken regeringen redovisade utvecklingen av utnämningspolitiken i fråga om chefer för myndigheter som lyder under regeringen. Vad gäller kravprofiler bedömde regeringen att varje rekrytering av en statlig myndighetschef även fortsättningsvis borde göras med utgångspunkt i en kravprofil. bör innehålla såväl specifika krav utifrån verksamhetens behov som generella krav, t.ex. dokumenterat god ledarskapsförmåga och god kommunikativ Efter en avslutad rekryteringsprocess läggs kravprofilen i akten, vilket får till följd att dokumentet blir en allmän handling som kan lämnas ut. Var och en kan då utifrån handlingen göra en bedömning av dels vilka krav regeringen formulerade inför rekryteringen, dels om den person som slutligen fick anställningen i fråga också uppfyllde de i förväg uppställda kriterierna. När det gäller rekryteringsprocessen bedömde regeringen att varje rekrytering av en statlig myndighetschef även fortsättningsvis bör genomföras under ledning av det departement till vars verksamhetsområde myndigheten hör. fråga om intresseannonsering framgick av skrivelsen att regeringens målsättning, dvs. att intresseannonsering ska vara huvudregel, bör ligga fast. syfte att ytterligare öka kvaliteten i den statliga chefsrekryteringsprocessen kan ett externt rekryteringsstöd behöva komplettera ett informationsmaterial med en presentation av huvuddragen i regeringens chefspolicy för myndigheterna (se bet. 2013/14:KU10 s. 112). framgår att regeringens utnämningspolitik ska präglas av förutsägbarhet, öppenhet och spårbarhet och att varje rekrytering av en statlig myndighetschef ska göras med utgångspunkt i ovannämnda moment, dvs. intresseannonsering som huvudregel vid rekryteringar samt användningen av 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 59) aviserades att en ny myndighet, ett skolforskningsinstitut, skulle bildas med uppdrag att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om vetenskapligt väl underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skolan beslutade regeringen om ett direktiv till en särskild utredare för att förbereda och genomföra inrättandet av den nya myndigheten (dir. 2014:7). Tilläggsdirektiv om den nya myndighetens namn och lokalisering beslutades (dir. 2014:104). En förordning (AgVFS 2014:4 B1) om anställning vid den nya myndigheten beslutades och trädde i kraft . beslutade regeringen förordningen (2014:1578) med instruktion för , som trädde i kraft . 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) föreslog regeringen att skulle anslås 2015 för Skolforsknings- institutets förvaltningsutgifter och finansieringsbidrag under det nya anslaget 1:17 . anslog dock (bet. 2014/15:UbU1 s. 54 f., rskr. 2014/15:90). Enligt 1 § förordningen (2014:1578) med instruktion för ska bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Myndigheten leds av en myndighetschef (4 §). Direktören är myndighetschef (5 §). Enligt det underlag som lämnades till från i samband med granskningen av utnämningsmakten utannonserades tjänsten som direktör för (bet. 2015/16:KU10 s. 296). lämnade in sin intresseanmälan före ansökningstidens utgång. Fler än kallades på intervju. Externt rekryteringsstöd användes inte. Enligt ett pressmeddelande som återfinns på beslutade regeringen att utnämna till direktör för . Utskottet granskar regelbundet regeringens utövande av utnämningsmakten. Utskottet har framhållit sin uppfattning om politisk bakgrund i samband med tjänstetillsättning, t.ex. i betänkande 2015/16:KU10 s. 134 f.: Utskottet vill framhålla sin tidigare uppfattning om politisk bakgrund i samband med tjänstetillsättning. Den omständigheten att en person har en politisk bakgrund ska inte vara diskvalificerande vid tillsättningen så länge endast sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet tillämpas vid tillsättningen. Politisk erfarenhet kan vara en saklig grund att fästa avseende vid, och den får då värderas tillsammans med andra erfarenheter. Vad som i sådana fall är relevant är inte vilket politiskt parti den person som utnämns har bakgrund inom, utan det faktum att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som ska tillsättas. Utskottet granskade regeringens utövande av utnämningsmakten i samband med en viss utnämning (bet. 2006/07:KU20 s. 134 f.). Utskottet gjorde följande ställningstagande (bet. 2006/07:KU20 s. 138): Utskottet vill inledningsvis erinra om sin tidigare uppfattning att granskningen i första hand bör inriktas mot ärendenas formella sidor och 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Såvitt gäller utnämningsmakten har granskningen därför inriktats mot huruvida ärendehandläggningen stått i överensstämmelse med rådande bestämmelser och om regeringen beslutat inom ramen för sina befogenheter, medan det materiella innehållet i enskilda utnämningsbeslut inte har granskats. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet har i samband med tidigare granskning kunnat notera att det funnits en beredvillighet att som rutin i införa att kravprofiler som tas fram inför utnämningar tillförs akten i ärendet. Det har senare från regeringens sida också aviserats att kravprofiler som upprättas inför en chefsrekrytering ska göras offentliga. Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande från utskottets sida. Utskottet gjorde i betänkandena /98:KU25 s. 62 f. och 2005/06:KU20 s. 178 f. liknande uttalanden om en avgränsning som innebär att granskningen inriktas på ärendenas formella sidor och mot handläggningsfrågor, medan det materiella innehållet i enskilda utnämningsbeslut inte granskas. I betänkande 2007/08:KU20 s. 94 f. behandlades en granskningsanmälan som tog upp frågan om huruvida utnämningen av till statssekreterare var tillräckligt beredd. Utskottet konstaterade att utnämningen av till statssekreterare skedde före Finans- inspektionens beslut från som innehöll stark kritik mot verksamheten i , där tidigare varit anställd. Det fanns i medierna vid tiden för utnämningen vissa signaler som tydde på att kritiken från skulle kunna vara allvarlig. hade emellertid inte hörts av , och det fanns inga uppgifter inom som tydde på att beslut skulle vara diskvalificerande för . Utskottet, som dock noterade att statsrådet i efterhand uttalat att han borde ha väntat med utnämningen av till statssekreterare till dess han fått ta del av beslut, fann att granskningen inte visat annat än att utnämningen av till statssekreterare skett i enlighet med gällande regler. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: –Utskottet önskar en redogörelse för rekryteringsförfarandet när det gäller ny myndighetschef för och hur det aktuella rekryteringsförfarandet förhåller sig till riktlinjerna för utnämning av myndighetschefer. Redogörelsen bör inbegripa uppgifter om när tjänsten utannonserades, sista dag för att inkomma med intresseanmälan, när inkom med sin intresseanmälan och när tillträdde tjänsten. 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. –Upprättades någon kravprofil för tjänsten som myndighetschef för och i så fall när? Om en kravprofil upprättats önskar utskottet en redogörelse för hur den har använts. Utskottet önskar ta del av kravprofilen om en sådan finns. Om det inte finns någon kravprofil önskar utskottet en redogörelse för skälen för det. –Den nya myndigheten inrättades . Regeringens beslut om myndighetschef fattades . Varför dröjde det till innan beslutet om myndighetschef fattades? –Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och innehållet i denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A3.2.2). I svaret anförs att vid rekryteringen av myndighetschefer är den främsta utgångspunkten regeringens skrivelse Utnämningspolitiken (skr. 2009/10:43). Rekryteringen av en ny myndighetschef för genomfördes under ledning av . Det bedömdes att det inte fanns behov av externt rekryteringsstöd vid denna rekrytering. Rekryteringsprocessen inleddes med att ta fram en kravprofil. Kravprofilen gemensambereddes inom . använde sig av en intresseannonsering vid rekryteringen. Annonsering skedde i och SvD samt på webbplatserna och . Sista dag för att inkomma med intresseanmälan var . Totalt inkom 24 intresseanmälningar. inkom med sin intresseanmälan . En samlad genomgång och första bedömning av intresseanmälningarna gjordes gemensamt av statssekreteraren, enhetschefen och personalchefen. Fem kandidater kallades till en första intervju, däribland . Intervjuerna genomfördes på av statssekreteraren, enhetschefen och personalchefen. Två kandidater, däribland , kallades till en andra intervju. Referenser togs därefter för . Efter att ansökningarna gåtts igenom, intervjuerna genomförts och referenserna inhämtats stod det klart att var den kandidat som bäst uppfyllde de kriterier som uppställts i kravprofilen. Under rekryterings- förfarandet hölls utbildningsministern informerad av statssekreteraren. Ministern fick information dels inför intervjuerna om vilka kandidater som kallats, dels efter intervjuomgångarna om att framstod som den bästa kandidaten. Efter att gemensamberett förslaget om anställning av som myndighetschef för träffade utbildningsministern henne . Regeringen beslutade om anställning. tillträdde tjänsten den l . 3 HANDLÄGGNING AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Mot denna bakgrund anser att rekryteringen skett i överensstämmelse med regeringens skrivelse Utnämningspolitiken. På frågan om kravprofil anförs att en kravprofil upprättades för tjänsten som myndighetschef för . Kravprofilen bifogas svaret. Den aktuella rekryteringen har skett med utgångspunkt i denna kravprofil. Av den bifogade kravprofilen framgår att bland de krav på kunskap och erfarenheter som ställs finns dokumenterat god chefs- och ledarerfarenhet. Bland andra krav finns god kännedom om aktuellt forskningsfält nationellt och internationellt samt kunskaper om statsförvaltningen och dess beslutsprocesser samt förståelse för den politiska struktur som myndigheten verkar inom.