bet · H301FöU4 · 2016-01-07 00:00:00 — Så länge som SOS Alarm verkar under nuvarande former finns det anledning att se till att regeringen har möjlighet att på ett korrekt och effektivt sätt utöva styrning över organisationens verksamhet. (SOU 2013:33) har föreslagit att alarmeringsfunktionen i ska omorganiseras och att verksamheten inom SOS Alarm ska bedrivas i nära samverkan med ansvariga myndigheter. Utredningens ståndpunkt ligger här nära de synpunkter som framförs av om vikten av att se till att den s.k. larmkedjan fungerar så väl som möjligt. Eventuellt blir den praktiska konsekvensen av en omorganisation att polisen får reda på olyckor och brott som alarmtjänsten, men då det inte framgår med tydlighet av underlagen föreslår vi att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS Alarm, eller den eventuella framtida myndigheten, och polisen ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som övrig räddningstjänst. Andelen okynnessamtal till nödnumret 112 är så stor att en hel månad av årets arbetstid ägnas åt att hantera denna typ av samtal. Vi instämmer i att kriminalisering inte är den enda metoden att komma åt icke önskvärda beteenden, men är detta något som måste avgöras från fall till fall. Det saknas skäl till att i detta läge överväga om det finns behov av att se över förutsättningarna för ytterligare reglering, vilket regeringen ger uttryck för, utan i stället föreslår vi att okynnessamtal till nödnumret 112 ska kriminaliseras så snart det är praktiskt möjligt. Vi delar också synpunkt att det är beklagligt att SOS Alarm i praktiken saknar tillsyn. är regeringens argument att frågan är satt under utredning svårförståelig eftersom det redan är så att Myndigheten för 2015/16:FöU4 RESERVATION samhällsskydd och beredskap (MSB) har ett visst ansvar för SOS Alarms verksamhet. är MSB inte tillsynsmyndighet i den bemärkelse som begreppet normalt innebär i dessa sammanhang. Det ter sig naturligt att man kunde utse MSB till formell tillsynsmyndighet utan att gå omvägen över en utredning. Det är vårt förslag att så bör ske. En sådan tillsyn skulle, som anför, kunna inbegripa årliga återrapporteringskrav och granskning av olika delområden och verksamheter inom SOS Alarm. Ett problem som är relaterat till frågan om larmtider är SOS Alarms organisation på regional nivå. har företaget 15 larmcentraler i 14 län, men har det existerat fler larmcentraler i landet. Enligt vår mening är detta en beklaglig utveckling. SOS Alarm har ett samhällsuppdrag att sköta den här typen av akuta tjänster och det går inte att bortse från att nedläggningar av de regionala SOS-centralerna ovan kan leda till att lokalkännedomen försämras med försämrad förmåga till snabba adress- och platsangivelser som följd. Vi föreslår därför att SOS Alarm bör återupprätta SOS-centraler på fler orter än . Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:50 om regeringens styrning av SOS Alarm. 2015/16:3285 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS Alarm och länskommunikationscentralerna ska ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som övrig räddningstjänst, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera okynnessamtal till 112 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att MSB bör få i uppgift att utöva tillsyn över SOS Alarm och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återupprättandet av SOS-centraler på fler orter och tillkännager detta för regeringen. Tryck: , 2016