bet · H401FiU6 · 2016-10-21 00:00:00 — Enligt uppgift finns det två typer av avtal när det gäller förvaltararvoden för onoterade tillgångar: ett avtal där arvodet betalas ut (utan att återbetalning medges) och ett avtal där återbetalning av arvodet före vinstdelning medges i samband med en framtida vinstgivande försäljning av tillgången. har båda dessa avtal redovisats som årliga arvoden/kostnader för onoterade tillgångar i regeringens skrivelser. redovisas endast avtal som saknar återbetalningsklausul som årlig förvaltningskostnad för onoterade tillgångar, medan arvoden/kostnader som ligger under avtal som medger återbetalning (och där framtida återbetalning bedöms som sannolik) redovisas som en del av tillgångens anskaffningsvärde. I årets skrivelse uppges att AP-fondernas prestationsbaserade arvoden för onoterade tillgångar uppgick till sammanlagt 2015 (där Tredje AP-fonden står för hela summan). Om regeringen i årets skrivelse hade följt samma redovisningsupplägg som i tidigare skrivelser hade de prestationsbaserade arvodena för onoterade tillgångar uppgått till sammanlagt . Enligt uppgifter från ska fondernas redovisning på detta område bli tydligare , enligt ett beslut i AP-fondernas gemensamma redovisningsgrupp. anger också att man till nästa års skrivelse ska se över hur denna typ av utbetalningar och återbetalningar av arvoden kan presenteras så tydligt som möjligt. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på 2015. Buffertkapitalet ökade med till . Utskottet är starkt kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. Det är inte hållbart att kostnaderna stiger , vilket de har gjort . AP-fonderna bör enligt utskottet omgående prioritera arbetet med att öka kostnadseffektiviteten i förvaltningen. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2015/16:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Trots en relativt svag internationell börsutveckling redovisade buffertfonderna (Första–Fjärde AP-fonderna och ) ett resultat efter kostnader på 2015. Resultatet innebar att buffertfondernas samlade kapital ökade med , från till . Förvaltningen gav ett resultat på trots en fortsatt osäkerhet på aktiemarknaderna, visar utskottets genomgång av fondernas halvårsrapporter. var utbetalningarna i pensionssystemet större än pensionsavgifterna. Det innebar att Första–Fjärde AP-fonderna fick skjuta till för att täcka underskottet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. Utskottet noterar att fonderna har fört till pensionssystemet, medan de –2008 tillfördes när pensionsavgifterna var större än utbetalningarna. Som framgår av regeringens skrivelse har förvaltningen av buffertfonderna gett en avkastning på sedan starten , vilket motsvarar en tillväxt på . Avkastningen har därmed varit högre än inkomstindex, som stigit . Sammantaget innebär detta att fonderna, trots varierande resultat , i hög grad har bidragit till finansieringen av pensionssystemet. I pengar räknat har fondernas avkastning överstigit uppgången i inkomstindex med . Utskottet är starkt kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna, och har varit det . Utskottet konstaterar att förvaltningskostnaderna fortsatte att öka , med sammanlagt till en nivå på . Det motsvarar en uppgång . Om man till dessa kostnader lägger utgifterna för s.k. prestationsbaserade arvoden uppgick kostnaderna till totalt nästan . Utskottet noterar att regeringen i årets skrivelse ändrat redovisningen av fondernas prestationsbaserade arvoden för onoterade tillgångar, vilket har fått till effekt att tidigare redovisade kostnader har justerats ned kraftigt. Enligt utskottet är redovisningen av de prestationsbaserade kostnaderna otydlig, och utskottet utgår från att fonderna och regeringen till nästa års skrivelse förbättrar och förtydligar redovisningen av de prestationsbaserade arvodena. Utskottet konstaterar att nivån på förvaltningskostnaderna skiljer sig åt en hel del mellan fonderna. Kostnadsandelen för Första och Andra AP-fonderna uppgick till respektive av förvaltat kapital . För Tredje och Fjärde AP-fonderna var kostnadsandelen respektive . Mellan Andra AP-fonden, som har den högsta kostnaden, och , som har den lägsta kostnaden, handlar det om en skillnad på . Enligt utskottet är det inte hållbart att fondernas förvaltningskostnader stiger med , vilket de har gjort . I promemorian Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34), som presenterade och som stöds av partierna i den s.k. pensionsgruppen, föreslås ett tak för fondernas kostnader och olika typer av samarbeten mellan fonderna för att minska kostnaderna. Promemorian bereds inom . Utskottet noterar att regeringen i årets skrivelse pekar på flera olika åtgärder som AP-fonderna kan vidta för att öka effektiviteten i förvaltningen och minska kostnaderna. Enligt utskottets mening finns det ingen anledning att avvakta en eventuell ny lagstiftning på området. AP-fonderna bör omgående prioritera arbetet med att öka kostnadseffektiviteten i förvaltningen och därigenom minska kostnaderna, öka avkastningen och, inte minst, öka allmänhetens förtroende för fonderna och pensionssystemet. Med det som sagts föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om AP-fondernas placeringsregler med bl.a. motiveringen att ett nytt regelverk för AP-fonderna bereds inom . I motion 2015/16:3424 av m.fl. (V) anser motionärerna att dagens snäva placeringsregler för AP-fonderna måste ändras om fonderna ska kunna användas som en del i en strategisk näringspolitik. Gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag bör höjas (yrkande 2), och reglerna som förbjuder Första–Fjärde AP-fonderna att investera i onoterade aktier bör tas bort (yrkande 3). Enligt motionärerna bör det dock införas ett förbud mot att fonderna spekulerar i värdepapper som är kopplade till råvaror och livsmedel (yrkande 4). I motion 2016/17:1460 av (M) är motionären orolig över alla förslag om att kapitalet i ska kunna användas i olika projekt, i allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Det finns därför enligt honom anledning att säkra att AP-fonderna inte används till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. Det bör därför enligt motionären införas ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar endast får användas till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. I motion 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 11 anförs att saknar en långsiktig strategi för det statliga riskkapitalet och för hur AP-fondernas kapital ska användas. styrs AP-fonderna av kortsiktiga avkastningsmål. Dessa bör enligt motionärerna ändras så att AP-fonderna kan användas för strategiska investeringar som stärker tillväxtförutsättningar på lång sikt och så att placeringarna är socialt och ekologiskt hållbara. AP-fonderna bör också ha som mål att fler ska komma i arbete som pensionskapitalet stärks. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med liknande förslag, senast i betänkande 2015/16:FiU6. Utskottet anser, i likhet med vid tidigare behandlingar av området, att AP-fondernas olika placeringsregler behöver ses över och förändras. I promemoria Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34), som bygger på en överenskommelse i den s.k. pensionsgruppen, föreslås att flertalet av dagens kvantitativa begränsningar i AP-fondernas placeringsregler tas bort och ersätts med den s.k. aktsamhetsprincipen. En följd av förändringarna är bl.a. att fonderna får kraftigt utökade möjligheter att placera kapital i onoterade tillgångar. De nuvarande begränsningarna i fondernas ägande i svenskt näringsliv bör dock behållas, enligt promemorian. I likhet med tidigare vill utskottet avvakta regeringens fortsatta beredning av promemorian och remissyttrandena innan det tar ställning till AP-fondernas framtida organisation, placeringsregler och mål. När det gäller frågan om ett starkare lagstöd för AP-fondernas förvaltning och förslag om att AP-fonderna ska eller inte ska investera i vissa företag eller branscher upprepar utskottet sin tidigare ståndpunkt att AP-fonderna ska styras av högt ställda krav på etik och miljö men att det inte är rimligt att i lag reglera att AP-fonderna ska tillåtas eller förbjudas att investera i vissa företag, branscher eller regioner. En viktig del i överenskommelsen om pensionssystemet är att fonderna ska ha renodlat finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. Med detta avstyrks de aktuella motionerna. Ombildning av Första och Sjätte Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en ombildning av Första och Sjätte med bl.a. motiveringen att en sådan förändring skulle äventyra stabiliteten och finansieringen av pensionssystemet. I motion 2015/16:3424 av m.fl. (V) föreslås att Första AP-fonden omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Fonden ska t.ex. investera i miljöteknik, medicin, bostäder, gruvnäringen och infrastruktur (yrkande 1). I motion 2016/17:1652 av (SD) föreslås att omvandlas till en investeringsfond. Kapitalet i fonden bör användas som grund för att bygga ut studentbostäder, förbättra vägar och kollektivtrafik, renovera skollokaler och bygga ut antalet trygghetsboenden. Med anledning av de två motionsförslagen vill utskottet anföra följande. Både Första och Sjätte är, tillsammans med Andra–Fjärde AP-fonderna, s.k. buffertfonder och viktiga delar av pensionssystemets tillgångar. Kapitalet i fonderna är en buffert för att systemet ska kunna hantera situationer när det uppstår skillnader mellan de löpande pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna. Enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska medlen i fonderna förvaltas så att de blir till största möjliga nytta för inkomstpensionssystemet. Utgångspunkten för förvaltningen av medlen ska vara de åtaganden som finns i pensionssystemet, och målet är att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. Målet är renodlat finansiellt, och enligt lagen och överenskommelsen om pensionssystemet ska buffertfonderna inte ta några näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. Utskottet avstyrker med bestämdhet motionärernas förslag om att bryta ut vissa fonder ur buffertfondsystemet och använda kapitalet i fonderna för att investera i projekt och verksamheter som har tydliga näringspolitiska och ekonomisk-politiska motiv. En sådan utveckling skulle i förlängningen kunna äventyra stabiliteten i och finansieringen av pensionssystemet. är en del av buffertfondsystemet, men till skillnad från Första–Fjärde AP-fonderna är en sluten fond i den meningen att den inte levererar eller tar emot medel från pensionssystemet. Utskottet konstaterar att i sin promemoria Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34) föreslår att avvecklas och att fondens verksamhet och kapital förs över till Andra AP-fonden. Utskottet vill avvakta den fortsatta beredningen inom innan det tar ställning till en eventuell förändring i . Etik och miljö i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om arbetet med etik och miljö i AP-fonderna. Utskottet uppmanar dock fonderna att arbeta mer intensivt med att öka jämställdheten för att få bättre balanserade organisationer ur både ett jämställdhets- och ett mångfaldsperspektiv. I motion 2015/16:3424 av m.fl. (V) anser motionärerna att det behöver införas nya riktlinjer för AP-fonderna när det gäller etik och miljö. Bland annat bör miljömässiga och etiska hänsyn likställas med målet om hög avkastning; AP-fonderna bör inte få göra nya investeringar i kol, olja eller fossilgas. Redan gjorda investeringar i fossilindustrin bör avvecklas , och samtliga fonder bör införa kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. Samtliga fonder bör också redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser i de investeringar de gjort, och vidare bör fonderna inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning (yrkande 5). Enligt motionärerna bör det också tillsättas ett oberoende råd som ska följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar utifrån miljömässiga och etiska riktlinjer (yrkande 8). Enligt motionärerna bör fonderna arbeta mer för att AP-fondernas interna organisationer ska bli mer jämställda (yrkande 6). Vidare bör det införas ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna (yrkande 7). Rörliga ersättningssystem uppmuntrar till placeringar i riskfyllda värdepapper och var en bidragande orsak till finanskrisen –2009, enligt motionärerna. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med liknande förslag kring etik och miljö i fonderna, senast i betänkande 2015/16:FiU6. Utskottet granskar löpande AP-fondernas arbete med hållbara investeringar, och på utskottets uppmaning gör regeringen en utvärdering av fondernas arbete med riktlinjer för etik och miljö i förvaltningen. Utskottets ståndpunkt är, som utskottet också förmedlat i tidigare behandlingar av området, att en av de viktigaste faktorerna för att nå en hållbar förvaltning är att integrera hållbarhetsfrågorna i AP-fondernas löpande analys och i den löpande förvaltningen. I förra årets behandling uppmanade utskottet fonderna att fortsätta att prioritera integreringen av hållbarhet i förvaltningen, inte minst för att långsiktigt säkra avkastningen på pensionskapitalet. Årets utvärdering visar att integreringsarbetet fortsatte . Till exempel har Första AP-fonden infört en tydlig process för utvärdering av hållbarheten i varje investeringsbeslut i aktier. Andra AP-fonden utvärderade riskerna i kraftsektorn och avvecklade som en följd av utvärderingen investeringarna i 28 kraftbolag . Tredje AP-fonden satte upp tydliga hållbarhetsmål som ska nås 2018. Några av målen är att fondens s.k. koldioxidavtryck ska halveras, att innehavet av gröna obligationer ska tredubblas och att de strategiska hållbarhetsinvesteringarna ska fördubblas. tog AP-fonderna även gemensamt fram en metod för redovisning av s.k. koldioxidavtryck i aktieportföljerna. Enligt utskottets uppfattning är detta en mycket positiv utveckling, men utskottet delar regeringens ståndpunkt i skrivelsen att det nu är viktigt att fondernas arbete inte stannar av utan att fonderna fortsätter att utveckla gemensamma redovisningsmetoder även för andra tillgångar än aktier. I motion 2015/16:3424 (V) föreslår motionärerna att det inrättas ett oberoende råd som ska följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar utifrån miljömässiga och etiska riktlinjer. Utskottet har behandlat ett liknande förslag tidigare i betänkandet AP-fondernas verksamhet (2013/14:FiU6). Utskottet såg då inget behov eller några fördelar med att inrätta någon typ av råd för att granska AP-fondernas investeringar. Däremot ansåg utskottet att fonderna ytterligare borde informera allmänheten om det relativt omfattande arbete som läggs ned på etik- och miljöfrågorna i fonderna. Utskottet står fortfarande fast vid sin tidigare bedömning. I motion 2015/16:3424 (V) föreslås också att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Enligt regeringens riktlinjer för ledande befattningshavare i AP-fonderna ska rörlig lön inte ges till anställda i ledande position. Däremot är det möjligt att ge rörlig ersättning till övrig personal. För att det ska få ske ställs emellertid särskilda villkor, bl.a. att ersättningen får uppgå till högst två månadslöner och att ersättningen ska ha en objektiv och tydligt informerad grund. Av årets skrivelse framgår att Andra–Fjärde AP-fonderna har incitamentsprogram för sina anställda, medan Första, Sjätte och Sjunde AP-fonderna saknar ersättningsprogram. Programmen i Andra–Fjärde AP-fonderna omfattar dock inte styrelsen, vd:n eller ledningsgruppen i fonderna. betalade Andra–Fjärde AP-fonderna ut sammanlagt (exklusive sociala avgifter) i rörliga ersättningar. Utskottet konstaterar att fonderna följde regeringens riktlinjer när det gäller rörliga ersättningar till fondernas personal. I likhet med tidigare anser utskottet att det inte finns någon anledning att föreslå någon förändring av regeringens riktlinjer genom att t.ex. införa ett förbud mot rörlig ersättning för all personal i fonderna. Däremot är det viktigt att fonderna följer de särskilda krav som finns i riktlinjerna när de betalar ut rörliga ersättningar. I motion 2015/16:3424 (V) föreslås också att fonderna ska arbeta för öka jämställdheten i fonderna. Utskottet vill påminna om att regeringen i årets skrivelse redovisar en enkät som ställts till AP-fonderna om deras interna hållbarhetsarbete. Enkäten tar bl.a. upp frågan om fondernas arbete med jämställdhet och mångfald. Regeringen konstaterar att fondernas arbete med jämställdhet inte har kommit lika långt som arbetet med affärsetik och miljöpåverkan. Till exempel består kapitalförvaltningen i samtliga fonder till av män, medan kvinnor dominerar förvaltningens administration. Utskottet delar regeringens uppfattning i skrivelsen att jämställda organisationer leder till bättre resultat, lönsamhet och konkurrenskraft och uppmanar därför fonderna att arbeta mer intensivt med att få bättre balanserade organisationer ur ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Med det som sagts avstyrks den aktuella motionen. AP-fondernas placeringar, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3424 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:1460 av (M). Om ska klara framtidens pensionskostnader krävs en aktiv näringspolitik som skapar hög sysselsättning och god tillväxt. anser att AP-fonderna i större utsträckning än bör användas i en aktiv näringspolitik. AP-fonderna bör förvaltas utifrån långsiktiga samhällsekonomiska kriterier, inte utifrån kortsiktiga avkastningskrav som . För att AP-fonderna ska kunna användas i en aktiv och strategisk näringspolitik för t.ex. investeringar i miljöteknik, gruvnäringen, bostäder och infrastruktur bör dagens snäva placeringsregler för fonderna förändras. Till exempel bör gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska bolag höjas. Dessutom bör förbudet mot att investera i onoterade värdepapper avskaffas (om det inte sker via andelar i riskkapitalfonder) eftersom det förhindrar AP-fonderna från att investera i mindre onoterade bolag inom t.ex. miljöteknik- och läkemedelsbranscherna. Ombildning av Första och Sjätte , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3424 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:1652 av (SD). För att ska kunna klara framtidens pensionskostnader krävs en aktiv näringspolitik som skapar hög sysselsättning och hållbar tillväxt. anser att AP-fonderna i större utsträckning bör användas i en aktiv och strategisk näringspolitik. AP-fonderna bör förvaltas utifrån långsiktiga samhällsekonomiska kriterier och ett långsiktigt ägaransvar, inte utifrån kortsiktiga avkastningskrav som . Som ett led i detta anser att Första AP-fonden, som hade ett kapital på , bör omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Fonden bör bl.a. få möjlighet att investera i miljöteknik, läkemedelsbranschen, bostäder, gruvnäringen, infrastruktur och andra investeringar som bidrar till en långsiktigt hög sysselsättning och därmed också tryggar pensionärernas pengar. Etik och miljö i AP-fonderna, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3424 av m.fl. (V) yrkandena 5–8. Nuvarande bestämmelser för AP-fonderna anger att fondernas placeringar ska vägledas av miljömässiga och etiska hänsynstaganden. kan dock konstatera att kravet på hög avkastning är överordnat kraven på att investeringar ska göras med hänsyn till miljö och respekt för de mänskliga rättigheterna. Även om fonderna blivit bättre på att ta hänsyn till etiska och miljömässiga aspekter visar olika rapporter att riktlinjerna ofta får stryka på foten för kortsiktigt hög avkastning. anser därför att AP-fonderna bör få nya riktlinjer i fråga om miljö och etik. AP-fonderna bör vägledas av följande riktlinjer: • Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. • AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas. • AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar inom fossilindustrin . • Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. • Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. • AP-fonder ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Ansvaret för att granska AP-fondernas placeringar ligger på , vars verksamhet finansieras och styrs av fonderna själva. Enligt finns det flera problem med det. anser i stället att det bör tillsättas ett oberoende råd som kontinuerligt granskar om AP-fondernas investeringar görs med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. betalade fonderna ut i rörlig ersättning till sina anställda. Enligt regeringens riktlinjer får inte fonderna betala ut rörlig ersättning till ledande befattningshavare. Däremot är det tillåtet att betala ut bonusar till övriga anställda. Enligt uppfattning riskerar rörliga ersättningar att leda till spekulation och ökade risker i fondernas förvaltning. Av den anledningen bör alla typer av rörliga ersättningar i AP-fonderna förbjudas. AP-fonderna har brister när det gäller jämställdhet. Störst är bristen inom kapitalförvaltningen där i genomsnitt tre av fyra kapitalförvaltare är män. anser att AP-fonderna bör arbeta aktivt för att organisationerna ska bli mer jämställda. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . 2015/16:3424 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Första AP-fonden bör omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska aktiebolag bör höjas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeln som förbjuder AP-fonderna att investera i onoterade bolag bör avskaffas, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska ägna sig åt spekulation i värdepapper kopplade till råvaror och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya riktlinjer för AP-fonderna när det gäller miljö och etik och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna bör arbeta aktivt för att organisationerna ska bli mer jämställda och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna bör införas och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett oberoende råd bör tillsättas som ska följa upp och utvärdera AP-fondernas placeringar och verksamhet, och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1460 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1652 av (SD):