bet · H301KU27 · 2016-02-02 00:00:00 — Förslagen om förändringar i rollfördelningen mellan och rådet när det gäller beslut om vilken dag som ska vara valdag och åtgärder för att genomföra valrättsakten, går längre än vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Detsamma gäller förslaget om en ny gemensam valkrets och nominering av kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Vad gäller övriga förslag bedömer utskottet att målen för de planerade åtgärderna bättre kan uppnås av medlemsstaterna. Att införa en sådan reglering av formerna för Europaparlamentsvalet på unionsnivå kan enligt utskottet få motsatt effekt än den åsyftade och leda till ett minskat förtroende och ett lägre valdeltagande. Dessutom är flera av dessa förslag även av en sådan karaktär att de kan ifrågasättas på grund av det proportionalitetskriterium som innefattas i en prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning. Utskottet vill särskilt framhålla att förslagen om en skyldighet för de politiska partier som deltar i Europaparlamentsval att iaktta demokratiska förfaranden och verka för insyn när de väljer sina kandidater till dessa val samt om att kandidatlistorna vid sådana val ska säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män innebär en reglering av de politiska partiernas inre liv. Utskottet anser inte att man på unionsnivå ska reglera de politiska partiernas inre liv. Man kan över huvud taget ifrågasätta en sådan reglering, dvs. även på nationell nivå. Flera av förslagen är dessutom svåra att förena med den svenska grundlagsregleringen om tryck- och yttrandefrihet. Det gäller förslagen om en skyldighet att återge logotyper på valsedlarna, vad nationella partiers valkampanjmaterial ska innehålla och hur valmaterialet ska publiceras. Vidare gäller detta även förslaget om förbud mot att publicera prognoser som grundas på vallokalsundersökningar före en viss tidpunkt. Bestämmelser om tryck- och yttrandefrihet är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Att inskränka dessa friheter genom unionsrättslig lagstiftning om valförfarandet framstår från de synpunkter utskottet har att beakta som direkt olämpligt. Förteckning över prövade förslag utkast P8_TA(2015) 0395 Förslag till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna och direkta val av ledamöter av . Motiverat yttrande från riksdag har granskat utkast P8_TA(2015) 0395 Förslag till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna och direkta val av ledamöter av . konstaterar inledningsvis att det är fråga om ett sådant utkast till lagstiftningsakt som omfattas av bestämmelserna om subsidiaritet i artikel 5 i och i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. noterar att översände sitt förslag till lagstiftningsakt till . I samband med detta angavs att med stöd av artikel 223.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) antagit ett utkast till lagstiftningsakt med förslag till rådets beslut om antagande av bestämmelser om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av . Det fanns vid översändandet ingen underrättelse om att samtliga språkversioner av utkastet till lagstiftningsakt hade översänts till de nationella parlamenten och kamrarna i dessa parlament i medlemsstaterna. Inte heller fanns någon information om att förfarandet som anges i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna hade inletts eller att har möjlighet att lämna ett motiverat yttrande med angivande av skälen till att anser att det aktuella utkastet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. När kommissionen och rådet översänder sina utkast till lagstiftningsakter åtföljs de av sådan information enligt en rutin som har kommunicerats med de nationella parlamenten. Frånvaron av information av detta slag kan leda till en osäkerhet bland EU:s nationella parlament om ifall ett utkast omfattas av bestämmelserna om subsidiaritetsprövning i fördraget och från vilket datum åttaveckorsfristen för att avlämna ett motiverat yttrande ska beräknas. Det vore enligt en god ordning att alla lagstiftningsakter som översänds till de nationella parlamenten, oavsett vilken institution som är avsändare, åtföljdes av sådan information. har meddelat att det avser att ta hänsyn till de rutiner som de nationella parlamenten utarbetat med kommissionen och rådet. Vidare noterar att det i lagstiftningsakten saknas en motivering vad gäller subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. I resolution finns dock vissa motiveringar vad gäller principerna. Motiveringarna är dock allmänt hållna och förklarar inte varför målen med förslagen inte kan uppnås genom regleringar på medlemsstatsnivå. Sammantaget finner att förslaget inte uppfyller kraven i artikel 5 i protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Avsaknaden av tydlig information till de nationella parlamenten och bristande motiveringar kan få till följd att de nationella parlamentens rätt till invändningar urholkas, vilket i längden skulle försämra den demokratiska beslutsprocessen i EU. anser att grundtanken i den nuvarande regleringen i valrättsakten om att förfarandet vid val till i allt väsentligt ska följa de regler som gäller vid nationella val är en god ordning. anser att formerna för hur valen genomförs även i fortsättningen måste tillåtas vara olika i de olika medlemsstaterna. För tilltron till demokratin och valförfarandet är det enligt av vikt att formerna för att genomföra val är väl kända av medborgarna och därigenom bidrar till att upprätthålla förtroendet för valförfarandena. Vad gäller förslagen om en gemensam dag och tid för att avsluta ett val till och om åtgärder för att undvika dubbelröstning är dessa av en sådan karaktär att målen för åtgärderna bättre kan uppnås genom lagstiftning på unionsnivå. I dessa delar anser således att förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. anser dock att förslaget om åtgärder för att undvika dubbelröstning ger en onödigt detaljerad reglering på EU-nivå med överdrivna administrativa bördor som följd. Vad gäller övriga förslag i lagstiftningsakten bedömer att de strider mot subsidiaritetsprincipen. Förslagen om förändringar i rollfördelningen mellan och rådet när det gäller beslut om vilken dag som ska vara valdag och åtgärder för att genomföra valrättsakten, går längre än vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Detsamma gäller förslaget om en ny gemensam valkrets och nominering av kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Vad gäller övriga förslag bedömer att målen för de planerade åtgärderna bättre kan uppnås av medlemsstaterna. Att införa en sådan reglering av formerna för Europaparlamentsvalet på unionsnivå kan enligt få motsatt effekt än den åsyftade och leda till ett minskat förtroende och ett lägre valdeltagande. Dessutom är flera av dessa förslag även av en sådan karaktär att de kan ifrågasättas på grund av det proportionalitetskriterium som innefattas i en prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning. vill särskilt framhålla att förslagen om en skyldighet för de politiska partier som deltar i Europaparlamentsval att iaktta demokratiska förfaranden och verka för insyn när de väljer sina kandidater till dessa val samt om att kandidatlistorna vid sådana val ska säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män innebär en reglering av de politiska partiernas inre liv. anser inte att man på unionsnivå ska reglera de politiska partiernas inre liv. Man kan över huvud taget ifrågasätta en sådan reglering, dvs. även på nationell nivå. Flera av förslagen är dessutom svåra att förena med den svenska grundlagsregleringen om tryck- och yttrandefrihet. Det gäller förslagen om en skyldighet att återge logotyper på valsedlarna, vad nationella partiers valkampanjmaterial ska innehålla och hur valmaterialet ska publiceras. Vidare gäller detta även förslaget om förbud mot att publicera prognoser som grundas på vallokalsundersökningar före en viss tidpunkt. Bestämmelser om tryck- och yttrandefrihet är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Att inskränka dessa friheter genom unionsrättslig lagstiftning om valförfarandet framstår från de synpunkter har att beakta som direkt olämpligt. Ärendet vi nu diskuterar är inte riktigt som de subsidiaritetsprövningar vi är vana att göra i den här kammaren. Jag kan konstatera att det är ett mycket kritiskt yttrande som föreslås lämnas, ett yttrande som dessutom har hanterats i full enighet i utskottet. Det är dessutom inte utan viss förvåning jag kan konstatera att det finns brister i det mest grundläggande när det gäller kommunikation med oss i . Det kan tyckas vara självklart att meddela att ett subsidiaritetsprövningsförfarande har inletts, så att de nationella parlamenten i EU faktiskt får möjlighet att inleda en sådan prövning, men så har inte skett i det här fallet. Även det faktum att förslaget till valrättsakt inte har åtföljts av en motivering vad gäller subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna förtjänar kritik. De nationella parlamentens rätt att subsidiaritetspröva förslag till EUlagstiftning infördes i samband med Lissabonfördraget. Syftet var att stärka medlemsstaternas parlaments - och därmed de folkvalda lagstiftarnas - inflytande över eventuell maktöverflyttning till EU. Avsteg i negativ riktning från de rutiner som har etablerats mellan medlemsstaternas parlament och EU:s institutioner kan skada det förtroende som har etablerats under de år som verktyget har funnits på plats. I värsta fall kan sådana brister som nämnts minska de nationella parlamentens fördragsbundna demokratiska roll i EUbeslutsfattandet. När det gäller det faktiska innehållet - det vi har att pröva enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna - blir det tydligt att det är mycket lite som kan passera utan att väsentlig makt över en av de regleringar som är viktigast för vår demokratis funktionssätt, nämligen vallagen, i många stycken föreslås flytta från den nationella nivån till den europeiska. Förslagen skulle, om de genomfördes, också få konsekvenser på tryck- och yttrandefrihetens områden. För oss ter det sig en aning underligt att faktiskt vill diktera vad de svenska partierna ska ha i sina politiska program och hur deras valsedlar ska se ut. I övrigt kan det också ifrågasättas om flera av de andra förslagen som ligger på bordet är rimliga i förhållande till vad det skulle innebära vad gäller laglig reglering av vad vi i alla fall vanligtvis brukar betrakta som partiernas inre angelägenheter. För att avsluta vill jag bara säga att jag tycker att det är underligt att EUparlamentet inte har involverat de nationella folkvalda församlingarna i ett tidigare skede i den här processen. Då hade förmodligen en mer konstruktiv och kanske till och med paneuropeisk debatt kunnat ta fart. Trenden och ambitionen sedan EUval började hållas har varit tydlig, nämligen att ge väljarna förståelse och insikt i EUfrågor samt öka inflytandet från befolkningen i stort över det som beslutas på transnationell nivå. Då kan till exempel en gemensam valdag som föreslås komma till nytta. Syftet från EUparlamentet med förslagen är tydligt. De vill uppnå just det, och det är vällovligt. Tyvärr känns det dock som om parlamentet i den här frågan har missat den viktigaste beståndsdelen i receptet för ökat medborgarinflytande, nämligen den politiska diskussionen. Med detta korta anförande kan jag konstatera att förslag i stora delar vore direkt olämpliga att genomföra. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Grunden för det här ärendet är att har presenterat ett förslag och också en resolution vad avser ändringar i EU:s valrättsakt. Det är ett pågående ärende där rådet just nu håller på att diskutera förslaget. Syftet med förslaget är, som vi hörde, att öka den demokratiska och gränsöverskridande dimensionen i Europaparlamentsvalen, att öka den demokratiska legitimiteten för beslutsprocessen, att stärka unionsmedborgarskapet och att öka legitimitet. För att säkerställa detta syfte har föreslagit en rad mycket långtgående åtgärder. Jag tänkte översiktligt skissera hur det ser ut. För det första föreslår en gemensam valperiod och en gemensam dag och tidpunkt då valet till ska vara avslutat. I detta förslag ligger också att alla prognoser och annat som bygger på vallokalsundersökningar inte ska få meddelas förrän efter denna tidpunkt, eftersom det kan påverka utgången av valet. För det andra föreslår man ett regelverk på unionsnivå som ska hindra dubbel röstning. Här föreslås ett mycket omfattande informationsutbyte mellan medlemsstaterna, dels när det gäller de medborgare som har dubbelt medborgarskap, dels när det gäller medborgare som är bosatta i en medlemsstat men som är medborgare i en annan. För det tredje vill man införa en ny gemensam valkrets, där partiernas listor toppas av respektive partis kandidat till posten som ordförande i kommissionen. För det fjärde föreslår att det ska ske en reglering av innehåll, publicering och utskick av partiernas valmaterial. För det femte föreslår man att det ska införas regler rörande fastställande av kandidatlistor, röstlängder, listornas utseende i fråga om logotyper och de europeiska partinamnen. har i detta ärende att ta ställning till om bestämmelserna om subsidiaritet är tillämpliga. Vi kan konstatera att så är fallet och att detta förslag är av sådan karaktär att det omfattas av subsidiaritetsprincipen. Vi konstaterar att i denna process har brustit i sin information i fråga om när denna subsidiaritetsprövning inletts och när tidsfristen börjat löpa. Detta har inte varit riktigt tydligt. Vi vill också framföra att utkastet till förslag saknar motivering när det gäller varför syfte och mål med regeländringarna måste ske på unionsnivå och inte på medlemsstatsnivå. Vi har i tidigare fall riktat mycket stark kritik när en sådan motivering saknats, eftersom det försämrar de nationella parlamentens möjligheter att påverka beslutsprocessen. Vår uppfattning är att förslaget på flera områden strider mot subsidiaritetsprincipen. Inte minst gäller det de förslag som avser att reglera de nationella partiernas nomineringsordningar. Vi menar att en reglering på unionsnivå är ett allvarligt ingrepp i partiernas inre liv, och det kan till och med ifrågasättas om man skulle acceptera en sådan långtgående reglering ens på nationell nivå. Vi anser också att förslagen om en gemensam valkrets och toppkandidater är alltför långtgående i förhållande till de uppsatta målen. Tvärtom menar vi att en sådan reglering kan vara kontraproduktiv. Det är inte så att väljarna rusar till vallokalerna för att lägga sina röster i Europaparlamentsvalen. Risken är att det med ökad reglering blir precis tvärtom, det vill säga att man tappar sin legitimitet och att färre väljer att gå och rösta i Europaparlamentsvalet. Denna typ av reglering skulle lämpa sig bättre på nationell nivå. Vi anser att flera av förslagen strider mot svensk grundlag. Det gäller till exempel regleringen av valsedlarnas utseende, innehållet i de nationella partiernas valkampanjmaterial och publiceringen av valkampanjmaterialet. Det gäller också förbudet mot publicering av valprognoser. Det är viktigt att vi i ett demokratiskt samhälle mycket tydligt slår vakt om tryck- och yttrandefriheten och att vi avvisar tankegångarna på att man ska inskränka tryck- och yttrandefriheten genom reglering på unionsnivå som är helt onödig. Utskottet menar däremot att det finns en liten ljuspunkt i mörkret, och det är förslaget om en gemensam valperiod och en gemensam dag och tidpunkt då valet till ska vara avslutat. Där tycker vi att en reglering på unionsnivå är mest lämpligt för att uppnå målet. Däremot får man nog överväga om inte åtgärderna när det gäller reglering på unionsnivå för att till exempel förhindra dubbel röstning är alltför byråkratiska och långtgående. Jag instämmer med föregående talare om att vi är ytterst kritiska till det förslag som har lagts fram. Det genomsyrar också det motiverade yttrande som vi föreslår att ska anta. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utlåtande. är, som namnet antyder, ett Sverigevänligt parti. Det innebär för vårt vidkommande att vi, olikt vissa andra mer internationalistiska och mer federalt sinnade partier, alltid strävar efter att makten ska stanna i . I de fall då makten har överlämnats strävar vi efter att den faktiskt ska återföras till det svenska folket. Att makthavare i EU strävar efter att knyta så mycket makt som möjligt till sig själva på bekostnad av självständiga nationer är beklagligt men i sammanhanget inte alls konstigt. Vad som däremot är anmärkningsvärt är om man försöker mygla till sig makten genom att skicka ut ofullständiga underlag till de nationella parlamenten att fatta beslut om. I detta fall har alltså sänt över den här lagstiftningsakten till utan att bifoga den sedvanliga underrättelsen om att samtliga språkversioner av förslaget sänts över till de andra nationella parlamenten i EU:s medlemsstater. Inte heller fanns det någon information om att förfarandet som används vid prövning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen hade inletts. Enligt rutin följer sådan information med när akter överlämnas från kommissionen och rådet. Ett enigt utskott har gladeligen uttalat att frånvaron av sådana yttranden leder till osäkerhet bland de nationella parlamenten huruvida aktuell akt omfattas av reglerna för just subsidiaritetsprövning eller ens från vilken dag en sådan subsidiaritetsfrist ska räknas. Utskottet har även uttalat att det vore en god ordning om samtliga lagstiftningsakter som översänds till de nationella parlamenten åtföljs av sådan information, oavsett om avsändaren är kommissionen, rådet eller, som i detta fall, . Om detta har skett medvetet från parlamentets sida är det naturligtvis mycket illa. Har det skett genom ett förbiseende är det också mycket illa. Ansvariga borde likväl skämmas och göra ett bättre arbete . Vad gäller själva innehållet i detta förslag finns det mycket att anmärka på. Förslaget är överdrivet detaljerat, precis som många tidigare talare har varit inne på. Det innehåller regler som styr de politiska partiernas inre liv. Extra anmärkningsvärt är att det innehåller regler om sådant som redan styrs, eller inte styrs, av den svenska tryckfriheten. Sådana frågor gäller logotyper på valsedlar, hur valmaterial ska publiceras och förbud mot prognoser baserade på vallokalsundersökningar, det vill säga mycket långtgående regler. Som sann Sverigevän är jag därför glad att ett enigt utskott skickar tillbaka förslaget till EU med två läxor: För det första måste EU vara mer tydligt. För det andra ska EU hålla fingrarna borta från svensk grundlag. I detta anförande instämde (SD). är det lite extra intressant för oss som är mycket intresserade av lagstiftning på det mer principiella planet. KU föreslår för, såvitt jag förstår, första gången att man gör en subsidiaritetsprövning och lämnar ett motiverat yttrande utan att direkt ha fått en uppmaning att göra det. Vi diskuterar en ganska speciell valrättsakt. EU:s valrättsakt har processats . Tanken har varit att få till stånd starkare och mer formerade europeiska partier, en gemensam valdag, gemensamma listor och gemensamt kampanjmaterial. Bakgrunden till det har varit att man vill ha en mycket större och bredare gemensam debatt och politik i valrörelsen och få mer fokus på EU-debatten. Man vill i förlängningen se någon form av där det blir mer fokus på den gemensamma politiken för att ge mer legitimitet. Det förslag som EU lägger fram är mycket långtgående. Inte ens i finns en enda gemensam valkrets, och ingen skulle ens komma på tanken att föreslå något sådant. Att kräva andra partisymboler än de som vi känner igen oss i kan vara direkt kontraproduktivt när väljaren inte känner igen partiet denne ska rösta på. Listor där den svenska EU-kandidaten kanske återfinns först på baksidan av valsedeln kan direkt minska intresset för att rösta. Vi diskuterar om man på EU-nivå har funderat över om förslaget borde prövas, trots att det är så långtgående åtgärder som föreslås i valrättsakten. KU tycker att det ska ske en prövning och att ett mycket kritiskt motiverat yttrande ska skrivas. Många av förslagen strider dels mot svensk grundlag, dels mot principen att frågor inte ska behandlas på en högre nivå. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet. I har vi kommit fram till ett förslag som innebär att ska lämna ett motiverat yttrande till om vår subsidiaritetsprövning av EU:s valrättsakt. Jag tycker att vi från har kommit fram till ett tydligt och bra förslag till yttrande. Vi hoppas att de som arbetar med dessa frågor i kommer att förstå yttrandet. KU anser att grundtanken i den nuvarande valrättsakten om reglerna vid nationella val också ska gälla för Europavalet. Tilltron till valförfarandet skapas genom att man känner igen sig. Vi tror att det är viktigt för att upprätthålla förtroendet för valförfarandet. Detta påverkar också antalet medborgare som är beredda att delta i val. Det finns delar i förslaget där tycker att vi kan ställa upp på att det finns särskilda regler när det gäller Europavalet. Det handlar om åtgärder för att undvika dubbelröstning. får valet inte vara alltför byråkratiskt. Det finns en tendens till det i förslaget. Den delen kan vi tänka oss att acceptera, likaså att fastställa och tid när valen ska avslutas gemensamt i hela . När det gäller övriga förslag som framförs om valrättsakten är vi kritiska. Vi menar att de strider mot subsidiaritetsprincipen, det vill säga att vi anser att vi kan sköta lagstiftningen bättre på nationell nivå än att ska ta över beslutanderätten om hur Europavalen ska gå till. Vi anser inte att de politiska partiernas inre liv ska styras alltför mycket. Det bör i stort kunna gå till som i . Några av förslagen är så långtgående att det till och med kan bli konflikt med vår grundlagsreglering i om tryck- och yttrandefrihet. Det gäller bland annat kravet i valrättsakten på att partisymboler ska finnas på valsedlarna. I har vi beslutat att det får finnas partisymboler på valsedlarna, men i Europavalet skulle det enligt förslaget bli obligatoriskt. Det menar vi är alltför långtgående. Det ger problem tryckfrihetsmässigt. Jag yrkar bifall till förslaget i utlåtande. Flera talare har förtjänstfullt redogjort för innehållet i det motiverade yttrandet. Det är galant skrivet. Vi skulle också kunna säga att det här är skit, men yttrandet är mycket snyggare skrivet. Det är mycket bra. Det är bra att vi är så överens. Jag håller helt och hållet med i slutsatsen att förslaget är direkt olämpligt. Om förslaget eventuellt landar i igen hoppas jag att vi är lika överens där också. Det är bra om det går att förstå en politisk linje om partierna har samma uppfattningar oavsett vilket parlament de är representerade i. I har företrädarna för FI, som inte är representerade här, och Liberalerna, och Socialdemokraterna röstat för förslaget. Jag ska också säga att två socialdemokrater lade ned sina röster. Jag hoppas att det som har sagts här i kammaren också kommer att vara den politik som drivs vidare i . En förutsättning för att vi också ska få igenom vår vilja är att vi håller vår linje hela vägen. Yttrandet är glädjande, och jag hoppas att det resulterar i att hela paketet slängs i papperskorgen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.)