bet · H401KrU1 · 2016-11-28 00:00:00 — vill vidare införa ett stimulansbidrag till landstingen för att främja utvecklingen av och arbetet för att bejaka kulturen i det förebyggande folkhälsoarbetet samt inom ramen för sjukvård och omsorg och avsätter därför till ett nytt anslag: Stimulansbidrag kultur i vården. Kultur har en potential roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska. Tillsammans med kulturens inneboende egenvärde, kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar t.ex. att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. vill slutligen anvisa till ett nytt anslag: Kulturlotsar och Sverigecenter för en verksamhet med uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv i syfte att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet. anser att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att leva ett fullgott liv. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. Kultur ger också social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (C) Per Lodenius (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. föreslår ett alternativ till regeringens budgetproposition. Det engagemang som finns i kulturlivet, civilsamhället och i debatten är kitt som enligt uppfattning fogar samman samhället. Vi strävar efter att alla – oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation – ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. Då främjas ett brett kulturliv som omfattar såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. har en global ledarposition när det gäller kreativitet, och detta är något att vara stolt över och utveckla. Vi har framgångsrika kreativa och kulturella näringar och det finns stor tillväxtpotential. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb, lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens utgiftsramar och beräkningar av inkomster, och härigenom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande en sammanfattning av den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 17 som förordas i anslagsmotion 2016/17:3416. Inom ramen för förslagen nedan föreslås en schablonmässig neddragning av pris- och löneomräkningen på berörda anslag. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) anser att anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (1:2) ska minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Minskningen avser två satsningar som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen , nämligen dels för främjandet av låga taxor i den kommunala musik- och , dels för främjandet av kulturverksamheter i vissa bostadsområden. Vi vill vidare minska anslaget Bidrag till regional kulturverksamhet (1:6) med dels då vi inte ställer oss bakom regeringens förslag om läsfrämjande insatser på skollov, dels då vi inte stödjer regeringens förslag att förstärka den musikaliska scenkonsten. Vidare föreslår att regeringens satsning på en nationell biblioteksstrategi, som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen 2016, ska upphöra, och att anslaget därmed minskas med . Anslaget ska vidare enligt vår uppfattning minskas med , till följd av att en tidigare beslutad allmän och tidsbegränsad förstärkning bör avslutas. Vi föreslår dessutom att anslaget Myndigheten för kulturanalys (1:7) ska upphöra, till följd av att myndigheten läggs ned. Anslagen (1:1), Skapande skola (1:3), Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (1:4) och Bidrag till regional kulturverksamhet (1:6) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med , , respektive ca . Teater, dans och musik (2:1–2:3) Anslaget Bidrag till Operan, , , , och (2:1) bör enligt vår uppfattning sammantaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget minskas med då vi anser att regeringens förslag om att stärka den musikaliska scenkonsten bör avslås. Även anslaget Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (2:2) bör enligt vår uppfattning minskas med hänvisning till att vi avslår regeringens förslag att förstärka den musikaliska scenkonsten. Vi föreslår att minskningen ska vara . Anslaget (2:3) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:3) Vi anser att anslaget Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter (3:1) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag, med hänvisning till att vi avslår regeringens förslag om läsfrämjande insatser. Anslagen Myndigheten för tillgängliga medier (3:2) och och folkminnen (3:3) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med respektive . Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Anslagen (4:1) och (4:3) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med respektive . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) anser att anslaget (5:1) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag, i och med att vi avstyrker regeringens förslag om kompensation för ökade kostnader till Kulturbryggan. Vi ställer oss inte heller bakom regeringens förslag om höjd biblioteksersättning, och anser därför att anslaget Ersättningar och bidrag till konstnärer (5:2) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. (5:1) och Ersättningar och bidrag till konstnärer (5:2) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med respektive . Arkiv (6:1) Anslaget (6:1) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Kulturmiljö (7:1–7:3) ställer sig inte bakom regeringens förslag om en ökning av anslaget för att bidra till det civila samhällets aktörer inom kulturarvsområdet. Anslaget Bidrag till kulturmiljövård (7:2) bör därför minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Anslaget (7:1) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Museer och utställningar (8:1–8:6) anser att anslaget Centrala museer: Myndigheter (8:1) ska minskas, dels med för kostnaden att införa fri entré vid de statliga museerna, dels med eftersom avvisar regeringens förslag om ökning för och Statens museer för världskulturs arbete med en kunskapsbaserad och reflekterande historieskrivning. för levande historia (8:5) föreslår vi ska minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Minskningen avser en satsning som beslutades i samband med budgetpropositionen och som gäller utbildningsinsatser. Anslagen Centrala museer: Myndigheter (8:1), Centrala museer: Stiftelser (8:2), Bidrag till vissa museer (8:3), Riksutställningar (8:4) och Forum för levande historia (8:5) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med , , , respektive . Trossamfund (9:1–9:2) för statligt stöd till trossamfund (9:1) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Film (10:1) föreslår en minskning av anslaget Filmstöd (10:1) med totalt i förhållande till regeringens förslag. avvisar regeringens förslag om en förstärkning med till satsningen att digitalisera filmarvet. Vidare avvisar regeringens förslag om att stärka biografer på mindre orter och minskar därför anslaget med i jämförelse med regeringens förslag. Dessutom föreslår vi en minskning av anslaget med . avvisar den höjda mervärdesskatten på biografbiljetter och ser i stället en finansieringsmodell liknande filmavtalet som finansierar filmpolitiken i avvaktan på att regeringen skyndsamt ska utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med hänvisning till tillkännagivande om att bibehålla nuvarande nivå på mervärdesskatt på biografbiljetter. Medier (11:1–11:5) Anslaget Forskning och dokumentation om medieutvecklingen (11:2) anser vi ska minskas med i jämförelse med regeringens förslag, med hänvisning till att vi avslår regeringens förslag om att utveckla Medie-barometern. Vi anser vidare att anslaget (11:4) ska minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Detta med hänvisning till att dels avvisar regeringens förslag att anslaget ska höjas med för att öka barns och ungas medie- och informationskunnighet, dels vill avsluta Statens medieråds arbete med digitala plattformar och därmed minska anslaget med . Anslagen Forskning och dokumentation om medieutvecklingen (11:2) och (11:4) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med respektive . Ungdomspolitik (12:1–12:3) avslår regeringens förslag att öka anslaget Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (12:1) med , eftersom vi anser att den tidigare beslutade ramen är tillräcklig för myndighetens verksamhet och att någon förstärkning inte behövs. Anslaget Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (12:1) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Politik för det civila samhället (13:1–13:6) Vi anser att anslaget Stöd till idrotten (13:1) sammantaget ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi stödjer inte regeringens satsningar som tillsammans uppgår till utan vill i stället anslå medel till egen satsning på civilsamhället och ökad trygghet med . Anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler (13:2) föreslår vi ska ökas med i förhållande till regeringens förslag till följd av, även här, satsning på civilsamhället och ökad trygghet. I samma syfte vill öka anslaget Stöd till friluftsorganisationer (13:4) med i förhållande till regeringens förslag. vill ha en oförändrad anslagsnivå i förhållande till regeringens förslag vad gäller anslaget Insatser för den ideella sektorn (13:6) vill dock se en annan fördelning inom anslaget med satsning på civilsamhället och ökad trygghet, och avslår därmed regeringens förslag om ökat stöd till asylsökande barn. Folkbildning (14:1–14:4) Anslagen Bidrag till folkbildningen (14:1), Bidrag till tolkutbildning (14:2) och Särskilt utbildningsstöd (14:4) justeras vad gäller förvaltningsanslag till myndighet för pris- och löneomräkning och sänks därför med , respektive . Tillsyn över spelmarknaden (15:1) Anslaget Lotteriinspektionen (15:1) justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen ökar och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Liberalerna satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. Den enskilda människan är utgångspunkten för liberal tanke och politik. Den liberala kulturpolitikens uppgift är inte att styra kulturen, utan att förbättra förutsättningarna för det konstnärliga skapandet och för individens bildning. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Offentliga bidrag och anslag ska vara kvalitetsdrivande. Kulturpolitiken ska slå vakt om såväl bredd som spets. Liberalerna vill att det erbjuds kulturupplevelser av högsta kvalitet och vill även stimulera enskilda människors eget deltagande och skapande i kulturaktiviteter i hela landet. Offentlig finansiering ska ske i former som garanterar kulturlivets oberoende gentemot politisk detaljstyrning. Kultur kan inte ses isolerad, därför måste kulturengagemanget få genomslag inom alla politikområden. Kulturpolitiken ska också värna kulturens eget värde gentemot rena nyttoändamål och får aldrig reduceras till ett verktyg att lösa andra problem i samhället. Därför avvisar vi regeringens olika förslag om särskilda anvisningar och satsningar inom särområden som fragmentiserar kulturens roll. Mångfalden i kulturlivet ska öka genom att fler kulturinstitutioner görs självständiga från staten. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 17. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 17. Kulturövergripande verksamhet (1:1–1:7) Liberalerna avvisar regeringens satsning på kultur i vissa bostadsområden och föreslår en minskning av anslaget 1:2 med . Liberalerna välkomnar de kommuner som prioriterar låga avgifter i den kommunala kultur- och . Det är dock en angelägenhet. Det statliga anslag som infördes bör därför avskaffas. Därmed minskar utgifterna på anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med . förs i stället över till anslaget 1:6 för att stärka kultursamverkansmodellen. Genom att väva samman kulturpolitik med landsbygdspolitik skapas reella förutsättningar för utveckling i hela landet. I detta har kultursamverkansmodellen en nyckelroll. Av en rapport från kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (2015/16:RFR4) framgår det att avsaknaden av extra statliga medel när modellen infördes har bidragit till att det har varit svårt att få den förnyelse av kulturpolitiken som var ett av syftena med kultursamverkansmodellen. I anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet avvisar Liberalerna även regeringens förslag om till läslov och minskar anslaget med för att finansiera prioriterade reformer i årets budgetmotion. Anslaget justeras vidare för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Anslaget 1:3 Skapande skola justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Teater, dans och musik (2:1–2:3) De ekonomiska problemen för våra lokala och regionala kulturscener har blivit alltmer akuta. Inte minst höga omkostnader för personal och hyror tär på institutionernas ekonomi. De kulturella pärlor som drivs lokalt, regionalt eller helt privat är alltför viktiga för att riskera att slås ut och försvinna på grund av att ekonomin inte finns. Vi föreslår därför ett nytt sökbart stöd om till anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Vi gör en fortsatt justerad pris- och löneomräkning för anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och som sänks med . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:4) Anslaget 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Anslaget 3:3 och folkminnen justeras på samma sätt ned för pris- och löneomräkning med . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Vi gör en fortsatt justerad pris- och löneomräkning för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer som sänks med . Arkiv (6:1) Anslaget 6:1 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Kulturmiljö (7:1–7:3) Anslaget 7:1 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Museer och utställningar (8:1–8:6) Museernas roll som bildningsinstitutioner och deras forskningsanknytning ska stärkas, inte urholkas. Vi ser med oro på det uppdrag som regeringen aviserar i budgetpropositionen, att och Statens museer för världskultur ska arbeta för en ”kunskapsbaserad och reflekterande historieskrivning”. Detta är rimligen redan självklart för samtliga statliga museer. Världskulturmuseerna ska ge information om andra kulturer och om hur historien har sett ut. Vi avvisar därför de som regeringen vill fördela till anslaget 8:1 till och Statens museer för världskultur. Liberalerna välkomnar de museer som vill erbjuda fri entré som ett sätt att öka människors tillgång till kulturarvet, men det ska vara upp till respektive museum att avgöra om och hur. Regeringens reform omfattar därtill bara vissa av de centrala museerna. Vi vill lägga mer än regeringen och utforma anslaget som ett sökbart bidrag tillgängligt dels för samtliga museer och utställningar som tar del av statens stöd till museer och utställningsverksamhet, dels för läns- och regionmuseerna. Det innebär att vi minskar anslaget 8:1 med och i stället lägger på det nya anslaget 99:9 Allmänt stöd för museer. Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Likaså justeras anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Film (10:1) tjänade under många decennier svensk film väl. visar svårigheterna att hitta teknikneutrala stödformer att det behöver ersättas av något annat. Det är olyckligt att regeringen ensidigt har skrotat avtalet och infört en helstatlig filmpolitik. En modern och liberal politik bör i stället bygga på att öka antalet parter, stärka inflytandet och bredda finansieringen. har i ett tillkännagivande (bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289) begärt en bred utredning om framtidens filmpolitik, och det är djupt beklagligt att regeringen nu har meddelat att den inte tänker tillgodose riksdagsmajoritetens vilja. Vi avvisar därför de nu föreslagna stöden till den nya filmpolitik det ännu inte finns någon samsyn kring, och medlen för omställning av filmpolitiken. Det innebär minskade utgifter på anslaget 10:1 Filmstöd med . Liberalerna avvisar den höjda momsen på biobiljetter. Detta beskrivs närmare i skatteavsnittet i vår budgetmotion. Politik för det civila samhället (13:1–13:6) Att främja integration är ett av de syften som staten har angett för det generella stödet till idrotten. Risken med öronmärkta stöd är att det blir aktiviteter i projektform, i grupper särskilda från den ordinarie verksamheten. Statens idrottspolitik bör innebära tydligt formulerade mål och en skarp uppföljning av målen, inte en mängd riktade stöd för olika i och för sig angelägna ändamål. Vi avvisar därför förslag om olika öronmärkta bidrag till idrotten om sammanlagt på anslaget 13:1 och avskaffar det särskilda stöd till idrotten för verksamhet för nyanlända som infördes om ytterligare på samma anslag. Samlingslokaler är en angelägenhet. Vi avvisar därför det föreslagna stödet till samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta områden om på anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Folkbildning (14:1–14:4) För att finansiera mer prioriterade satsningar inom utbildningspolitiken avvisar Liberalerna fortsatt huvuddelen av regeringens utökning av antalet platser i folkhögskolan , vilket innebär minskade utgifter på anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen. De formella möjligheterna för unga som gått i gymnasiesärskolan att studera vidare har ökat, men i praktiken finns det mycket få utbildningar för denna målgrupp. De som finns, finns i hög grad inom folkbildningen. Folkbildningens möjligheter att erbjuda eftergymnasial utbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning bör öka. Vi avsätter därför på anslaget 14:1 för detta ändamål. Sammantaget föreslår vi en minskning av anslaget 14:1 med . I detta avser en justerad pris- och löneomräkning. Likaså justeras anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Vi vill lägga för ett sökbart anslag tillgängligt dels för samtliga museer och utställningar som tar del av statens stöd till museer och utställningsverksamhet, dels för läns- och regionmuseerna. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar enligt vår uppfattning en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Kultur uppstår i mötet mellan människor och skapas av oss alla gemensamt. Kulturen är ingenting statiskt utan något levande som ständigt är i förändring. Kulturen ger oss mening i , men kulturen bär också våra historiska rötter och föder visioner för framtiden. Kulturen bidrar till att vidga den egna verkligheten och fantasin. Den kan hjälpa oss att växa som empatiska och inkännande människor. Det är med andra ord en livsviktig del av ett sammanhållet samhälle. Kulturen, precis som moralen, håller ihop gemenskaper. Den är med och skapar förutsättningar för ett gott samhälle. Genom att ständigt ställa frågor och diskutera kulturens väsen kan vi berika och utveckla vår syn på kultur och därigenom också vår kulturpolitik. Politikens uppgift är att medverka till ett mer dynamiskt kulturliv. Målet är att stödja utan att styra och att ge alla människor möjlighet att delta i ett fritt kulturliv. Den kristdemokratiska ideologin innefattar förvaltarskapstanken. Varje generation är skyldig att förvalta det som lämnats till den av tidigare generationer för att sedan föra det vidare till nästa. Att värna och vårda det gemensamma kulturarvet är därför en central del i den kristdemokratiska kulturpolitiken. Även språket är en del i vårt kulturarv och vi arbetar därför för en aktiv vård av det svenska språket t.ex. genom satsningar på bibliotek och läsfrämjande insatser. Ansvaret för kulturens villkor ligger enligt vår uppfattning inte enbart på det offentliga, utan även de privata och ideella insatserna har stor betydelse. För att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet är det av yttersta vikt att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anses att anslagen inom utgiftsområde 17 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2016/17:2461. I det följande redovisas en sammanfattning av vårt budgetalternativ. Inom ramen för förslagen nedan föreslås en schablonmässig neddragning av pris- och löneomräkningen på berörda anslag. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) vill minska anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (1:2) med i förhållande till regeringens förslag. Detta med hänvisning till att vi bl.a. inte står bakom satsningen på kulturskola () och inte heller bakom satsningen på kulturverksamhet i utsatta områden (). Vidare anser vi att anslaget Skapande skola (1:3) ska minskas med i förhållande till regeringens förslag.