bet · H301NU23 · 2016-06-10 00:00:00 — Genom att investera genom andra fonder bedöms det nya bolaget även bidra till att utveckla marknaden för riskkapital och systemet för finansiering av innovativa bolag med hög tillväxtpotential, vilket kommer att gagna finansieringsmöjligheterna brett och inom områden där det saknas riskvilligt kapital. Utskottet konstaterar vidare att ett flertal insatser med syfte att tillgängliggöra kapital för företag i tidiga faser genomförs eller är på väg att genomföras. Det kan bl.a. nämnas att och erbjuder lån till små och medelstora företag. De låneprodukter som dessa tillhandahåller fyller i många avseenden samma funktion som en bankgaranti genom att lånen kompletterar ett banklån till den del som saknar säkerhet. Därtill kan nämnas att både och har tecknat avtal om förlusttäckning med Europeiska investeringsfonden, vilket möjliggör ökad utlåning och ett högre risktagande. Av propositionen framgår vidare att regeringen avser att verka för att säkerställer att lämpliga finansiella instrument erbjuds på ett sådant sätt att bedömda brister i marknaden kan kompletteras ytterligare. I motionerna 2015/16:3207 (KD) och 2015/16:3357 (KD) efterfrågas insatser för s.k. crowdfunding (gräsrotsfinansiering). Utskottet konstaterar att avlämnade sin rapport i (dnr 15-17414) med anledning av regeringens tidigare uppdrag och att rapporten bereds inom . Tillkännagivanden om innovationsstödet och kommersialisering av innovationer föreslås i motionerna 2015/16:1155 (M), 2015/16:1644 (SD), 2015/16:2030 (SD), 2015/16:2167 (S) och 2015/16:3357 (KD). Med anledning av dessa motioner vill utskottet framhålla att innovativa företag i tidiga utvecklingsfaser är ett område där det finns ett tydligt behov av marknadskompletterande finansiering. Det finns ett stort samhällsekonomiskt värde i att tidiga utvecklingsinvesteringar, ofta i innovativa verksamheter, kommer till stånd. präglas tidiga skeden ofta av osäkerhet, vilket gör att marknaden ofta avstår från investeringar i dessa skeden. Utskottet delar regeringens bedömning att ett stärkt innovationsstöd kan få en stor påverkan på möjligheterna att få fram fler tillväxtprojekt och innovativa företag. Investeringar i forskning och utveckling som görs i kan därigenom få större genomslag. Utskottet noterar att regeringen gör bedömningen att insatser för att stimulera framväxten av affärsidéer med hög kunskap och internationell marknadspotential bör vidareutvecklas samt att regeringen avser att återkomma i frågan. Utskottet vill även framhålla att bl.a. innovationslån och inkubatorverksamhet bidrar till att fler idéer kommersialiseras. Utskottet vill här också påminna om att entreprenörskapsutredningen (dir. 2015:10) bl.a. har i uppdrag att se över, analysera och lämna förslag på hur det svenska innovations- och företagsfrämjande stödet kan samordnas och effektiviseras. Utredningen ska lämna förslag på effektiviseringar och förbättringar som leder till bättre samordning och ett mer ändamålsenligt arbete för ökat entreprenörskap, stärkt tillväxtförmåga, ökad internationalisering och ökad innovationskapacitet. Utskottet noterar att särskilt fokus för utredningen ligger på små och medelstora företag med tillväxtpotential samt på att stärka förutsättningarna för kommersialisering av forskningsresultat och idéer med innovationshöjd. I motionerna 2015/16:2080 (M), 2015/16:2979 (KD), 2015/16:3207 (KD) och 2015/16:3357 (KD) efterfrågas tillkännagivanden om s.k. mikrofonder och kreditgarantiföreningar för att göra det lättare för bl.a. sociala företag att få tillgång till kapital. Utskottet vill med anledning av dessa förslag påminna om att det framgår av propositionen att det nationella utvecklingsbolaget genom indirekta investeringar kan stärka kapitalet i fonder för såddfinansiering, s.k. såddfonder eller mikrofonder. Vidare framgår det av propositionen att det nationella utvecklingsbolaget kan finansiera fonder av lokal karaktär och sammanslutningar av affärsänglar, såsom tillväxtkassor eller andra mindre investmentbolag. Även aktörer som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande, kan komma i fråga. Dessa fond-i-fond-investeringar kan väntas vara mer lokala till sin karaktär och naturligt spridda över landet. Vidare vill utskottet påminna om att det inom pågår ett arbete för att stärka det sociala företagandet och sociala innovationer. En av de frågor som berörs i det arbetet är kapitalförsörjning för denna typ av företag. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att stärka de statliga finansieringsinsatserna och för att stimulera det privata riskkapitalet. Enligt utskottets bedömning skulle olika tillkännagivanden av om ytterligare insatser inte effektivisera eller påskynda detta arbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet därmed samtliga motioner i berörda delar. Struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till 1. lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till nationellt utvecklingsbolag, b) bemyndigar regeringen att 2. i aktiebolagsform bedriva finansieringsverksamhet inom ett nationellt utvecklingsbolag med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar, 3. vidta de åtgärder i övrigt som är nödvändiga för att förvärva ett aktiebolag, 4. genom ovillkorat aktieägartillskott skjuta till samtliga aktier i det av staten helägda aktiebolaget till det nationella utvecklingsbolaget, 5. vidta de åtgärder som är nödvändiga för att Fouriertransform Aktiebolags verksamhet ska kunna avvecklas, vilket inkluderar att avyttra bolaget eller avveckla det genom likvidation eller fusion, som regeringen finner lämplig, och 6. vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra vad som ovan föreslås enligt punkterna 2–5, c) godkänner att 7. verksamheten i det nationella utvecklingsbolaget finansieras med kapital från i enlighet med de riktlinjer som regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2015/16:110 punkterna 1–3, bifaller delvis proposition 2015/16:110 punkterna 4–7 och avslår motionerna 2015/16:2443 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 3. Det har länge varit tydligt att det statliga riskkapitalet behöver effektiviseras och samordnas bättre. Jag anser därför att det är positivt att regeringen i sin proposition går vidare med det förslag om en fond-i-fond-lösning för det statliga riskkapitalet som och Alliansen förordat. På detta sätt investeras det statligt riskkapital i en mångfald av privata riskkapitalfonder som, utifrån givna direktiv, står för de konkreta investeringsbesluten. På så vis ökas tillgången till kapital, som riskerna sprids och kapitalets effektivitet ökar. Det är dock för mig särskilt viktigt att det statliga riskkapitalet är tillgängligt för nya och växande företag i hela landet. Jag delar utskottets bedömning om att bör bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förvärva ett aktiebolag och vidare bedriva finansieringsverksamhet i aktiebolagsform inom ett nationellt utvecklingsbolag med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Jag står även bakom regeringens förslag om att Fouriertransform inordnas under det nationella utvecklingsbolaget samt att Fouriertransforms verksamhet avvecklas. Vad jag vänder mig emot är att regeringen avser att även inordna och avveckla Inlandsinnovation. Inlandsinnovation skapades 2010 som en riktad satsning i , , , , och utvidgades senare till att även omfatta och för att stärka och ta till vara den tillväxtpotential som finns i norra inland och för att komplettera en i princip obefintlig riskkapitalmarknad. Regeringen väljer nu den motsatta vägen och föreslår att de pengar som förvaltas av Inlandsinnovation ska flyttas till ett nationellt riskkapitalbolag. Det innebär att Inlandsinnovations geografiskt inriktade uppdrag ersätts av ett system som riktar sig mot investeringar ur ett nationellt perspektiv, och detta utan att regeringen visar vilka konsekvenser ett sådant förslag skulle få för investeringarnas geografiska fördelning. Regeringens förslag tar således inte hänsyn till att närhet, lokalkännedom samt tillgång till lokala och regionala nätverk erfarenhetsmässigt har stor betydelse vid valet av investeringsobjekt i en riskkapitalverksamhet. Vidare visade Tillväxtanalys att riskkapitalinvesteringar i onoterade bolag i tidiga faser och tillväxtfaser är starkt koncentrerade till storstadsregionerna, där ensamt stod för över hälften av volymen och de tre storstadsregionerna tillsammans stod för av investeringarna. Det är för mig och inte acceptabelt att ett av de mest sårbara områdena i landet i fråga om riskkapital ska avvara investeringskapital till förmån för de större städerna. Om regeringen menar allvar med att hela landet ska växa borde Inlandsinnovation behållas och fortsätt att verka inom Norrlandslänen, och . Med det som sagts ovan föreslår jag att vad gäller proposition 2015/16:110 bifaller punkterna 1–3 samt delvis bifaller punkterna 4–7. Jag föreslår vidare att avslår alla här behandlade motionsyrkanden. Effektivisering av det statliga riskkapitalet, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (C), (M), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4, 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 9, 2015/16:2705 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi har i det föregående ställt oss bakom regeringens förslag om att inrätta ett nationellt utvecklingsbolag som ska investera i privata fonder som i sin tur ska investera i företag i utvecklingsfaser. Regeringens förslag är ett steg i rätt riktning; dock är det vår mening att regeringens förslag inte gör tillräckligt för att locka fram det privata kapitalet. Det är vår uppfattning att företag framför allt ska finansieras med privat kapital, men att statligt riskkapital kan komplettera privat riskkapital om särskilda behov finns, och att det statliga riskkapitalet i huvudsak bör försöka locka fram mer privat kapital på marknaden. Det är därför också viktigt att garantera att statliga insatser på riskkapitalmarknaden inte tränger undan det privata riskkapitalet. Regeringen kan i detta läge inte slå sig till ro, utan bör utforma insatser som ytterligare stimulerar det privata riskkapitalet att investera i företag i utvecklingsfaser. bör således tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Därmed tillstyrks motionerna 2015/16:1189 (M, C, FP, KD), 2015/16:2260 (FP), 2015/16:2455 (M), 2015/16:2705 (M) och 2015/16:3207 (KD) i berörda delar. Övrigt om statens finansieringsinsatser, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2015/16:3355 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 2015/16:14 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 2, 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1155 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1451 av (SD), 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:2030 av m.fl. (SD), 2015/16:2080 av (M), 2015/16:2167 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2300 av i (M) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2015/16:2979 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5–7, 2015/16:3356 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3357 av (KD) yrkandena 1–4. Kapital och finansiering är avgörande för företag. Statens ingångsvärde bör vara att det är privat kapital som ska vara utgångspunkten för företagsfinansiering. Det är vår uppfattning att mer behöver göras för att stärka det privata riskkapitalet och uppmuntra det att investera i tidigare skeden. Vad gäller insatser i form av statligt riskkapital i innovationssystemet bör grundprincipen vara att dessa endast är motiverade vid skeden av marknadsmisslyckanden och nya riskfyllda faser hos företagen. I likhet med vad som uttrycks i motion 2015/16:2445 (M) anser vi moderater att offentliga insatser ska kunna komplettera privat riskkapital om särskilda behov finns och då i huvudsak bör användas för att få mer privat kapital på marknaden. Det statliga riskkapitalet fyller då en viktig funktion i faser när andra aktörer inte är tillgängliga. riskerar det statliga riskkapitalet ständigt att skapa undanträngningseffekter för privat kapital. Vi anser i enlighet med motion 2015/16:3355 (M) att riktlinjen för det statliga riskkapitalet ska vara att inte tränga undan privata aktörer utan att i stället stimulera fram dem. Vi har i det föregående förordat att bifaller propositionen. anser vi att propositionen alltför ensidigt tar sikte på statens roll. En fond-i-fond-lösning som allianspartierna tidigare presenterat är emellertid bara en pusselbit för att öka det riskvilliga kapitalet. Regeringens fokus på statens roll för riskkapitalet blir enligt oss en kraftig begränsning för merparten av de investeringar som görs. Regeringen bedömer att den nya strukturen kommer att bidra till att stimulera utbudet av privat kapital genom investeringar genom andra fonder. Vi anser att detta inte är tillräckliga insatser för att attrahera det privata kapitalet i nya och riskfyllda skeden. Regeringen presenterar inte heller några incitament utöver den uttalade ambitionen. För att större volymer av privat kapital ska frigöras behövs kraftfullare insatser vad gäller incitament till privat kapitalbildning och villkor för önskvärda investeringar. Regeringen bör därför, i enlighet med vad som förordas i motion 2015/16:3355 (M), återkomma till med förslag på hur det privata riskkapitalet kan stimuleras utan direkta kapitalinsatser från staten. Vad gäller olika insatser för det statliga riskkapitalet bör grundprincipen vara att en motfinansiering av privata medel i möjligaste mån sker med minst hälften av insatserna. Staten bör därför i enlighet med motion 2015/16:3355 (M) utveckla modeller för att effektivt saminvestera med privata investerare. För att stärka tillgången på riskkapital kan det även vara motiverat att underlätta för privatpersoner att våga investera i tidiga skeden som normalt innebär hög risk. En intressant modell för detta som tas upp i motion 2015/16:2300 (M) är införandet av ett riskkapitalavdrag för privatpersoner. Erfarenheter från länder som infört riskkapitalavdrag är att kostnaden i skatteintäkter kompenseras mer än väl av arbetstillfällena som skapas i små företag. Detta finns det anledning att överväga framöver. Vidare anser vi att det med förslaget i propositionen om färre aktörer i det statliga riskkapitalsystemet finns en risk för mindre specialisering och att kompetensen förtunnas. Därför vill vi i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:3355 (M) betona att i samband med att Fouriertransforms och Inlandsinnovations verksamheter först uppgår i det nya koncernbolaget och sedermera avvecklas är det ytterst angeläget att dessa bolags geografiska och branschspecifika kompetenser vårdas och utvecklas in i den nya strukturen. Detta gäller för såväl mekanisk verkstadsindustri, livsvetenskap (life science) och renteknik (cleantech), där framför allt Fouriertransform varit verksamt, som Inlandsinnovations geografiska fokus på inland. I propositionen nämns även ett statligt lånegarantisystem som ska fungera som en förstärkande komplettering till bankernas utlåning till små företag. Regeringen bör, i enlighet med vad som framförs i motion 2015/16:3355 (M), efter genomförandet av systemet utreda om garantinivån och de angivna beloppen är relevanta. Därtill är det vår uppfattning att ansatsen i propositionen om att etablera en demonstrationsanläggningsfond i grunden är god och vi bejakar inrättandet av en sådan fond. Dock anser vi att förslaget i sin presenterade form är alltför översiktligt beskrivet och svårt att värdera närmare. Dessutom menar vi att det kommer att bli en utmaning att säkerställa tillräcklig avkastning för att behålla kapitalet i demonstrationsanläggningsfonden intakt . Vi anser därför att regeringen, i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:3355 (M), bör se över hur demonstrationsanläggningsfondens kapital ska behållas intakt. För att ska kunna följa upp att det nationella utvecklingsbolagets arbete sköts enligt de riktlinjer som anges i propositionen är det av stor vikt att styrning, uppföljning och genomförande av förändringarna sker transparent och i samförstånd med . Regeringen bör därför i enlighet med motion 2015/16:3355 (M) återrapportera till om utvecklingen av de berörda bolagen. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2015/16:2445 (M) och 2015/16:3355 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om statens finansieringsinsatser, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 samt 2015/16:3356 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:14 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 2, 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1155 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1451 av (SD), 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:2030 av m.fl. (SD), 2015/16:2080 av (M), 2015/16:2167 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2300 av i (M) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 5, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2979 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5–7, 2015/16:3355 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 2015/16:3357 av (KD) yrkandena 1–4. Vi har i det föregående ställt oss bakom regeringens proposition. Vi och övriga sverigedemokrater ser positivt på en sammanslagning av flera statliga aktörer för att få ett samlat och större helhetsansvar för statens riskkapitalinsatser i hela landet. Dock finns det flera oklarheter i propositionen när det gäller styrningen av det nationella utvecklingsbolaget och hur förslaget påverkar företag i avfolkningsorter. Vad gäller styrningen av bolaget ställer vi oss frågande till vilken styrning regeringen egentligen kommer att ge till det nationella utvecklingsbolaget, vilka fonder som kommer att finansieras av bolaget och i sin tur vilka typer av företag dessa privata fonder sedan kommer att investera i. Vidare ser vi oklarheter när det gäller bolagets framtida kapitalbehov och geografiska prioriteringar samt branschprioriteringar. Det är enligt oss anmärkningsvärt att regeringen är så otydlig i denna fråga, och i likhet med vad som framförs i motion 2015/16:3356 (SD) anser vi att bör tillkännage för regeringen att den bör återkomma till med ett förtydligat inriktningsbeslut för bolaget. En farhåga som finns med den föreslagna förändringen av organisationsstrukturen för statens riskkapitalinsatser är att den geografiska fördelningen av insatserna i riskerar att centraliseras till storstadsområdena på bekostnad av gles- och landsbygd. I enlighet med motion 2015/16:3356 (SD) ser vi det som centralt att det redan vid starten av bolaget ska tydliggöras att hela landet, särskilt avfolkningsorter, ska ges tillgång till kapital samt att det sedan ska utvärderas hur denna förändring av statens finansieringsinsatser påverkat den geografiska fördelningen av kapital till företag. Vidare vad gäller avfolkningsorter ser vi en generell trend att bankerna tar mindre risker vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen. För att komma till rätta med denna snedvridning av vilja till utlåning i stad kontra landsbygd vill vi införa en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden är att kapital riktas just mot investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är mest ovilliga att ge gångbara lånevillkor. Ett annat kriterium bör vara att kapitalet riktas till en fastighetsexpansion kopplad till industriell verksamhet. Med industriell expansion just i avfolkningskommuner med hög arbetslöshet är samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför, som förordas i motion 2015/16:2855 (SD), utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. Därtill vill vi i detta sammanhang nämna investeraravdraget som syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i små bolag och som riktar sig till fysiska personer. Detta avdrag nyttjas inte i den omfattning som ursprungligen var tänkt. Vi anser att investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta för investerare. För att öka intresset och användandet av avdraget vill vi i likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2855 (SD) låta det statligt ägda företaget bjuda in allmänheten att investera i de företag avser att investera i och som därmed medför rätt till investeraravdrag. Med hänvisning till det sagda tillstyrks motionerna 2015/16:2855 (SD) och 2015/16:3356 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks här i aktuella delar. Övrigt om statens finansieringsinsatser, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2368 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2015/16:14 av (M), 2015/16:231 av (M) yrkande 2, 2015/16:1006 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1155 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:1451 av (SD), 2015/16:1644 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:2030 av m.fl. (SD), 2015/16:2080 av (M), 2015/16:2167 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2300 av i (M) yrkande 1, 2015/16:2351 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2855 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2015/16:2979 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5–7, 2015/16:3355 av m.fl. (M) yrkandena 1–7, 2015/16:3356 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3357 av (KD) yrkandena 1–4. har tillsammans med de andra allianspartierna varit med och effektiviserat det statliga riskkapitalet, inte minst genom beslut som gjort det statliga riskkapitalet tillgängligt i hela . Det statliga riskkapitalet behöver dock effektiviseras och samordnas, då det har svårt att komma in tidigt i bolagens utveckling, när det behövs som mest, och i stället riskerar att tränga ut privata investeringar till senare investeringsfaser. Jag ser positivt på ett ökat samarbete mellan privat och offentligt riskkapital, och jag har därför i det föregående delvis ställt mig bakom regeringens proposition. Statligt riskkapital kan i flera fall och i flera regioner vara ett viktigt komplement till privat riskkapital, där detta inte fått förutsättningar att utvecklas. Det kan handla om exempelvis miljöteknik eller ett nystartat företag i delar av inland. Det avgörande är dock att det statliga kapitalet fungerar som katalysator för privata investeringar och entreprenörskap och att det inte ersätter privat kapital.