bet · H301JuU21 · 2016-03-11 00:00:00 — 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för kommunikation med yttervärlden för intagna dömda för grova brott och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tiden efter avslutat fängelsestraff och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det civila samhällets betydelse i frigivningsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2696 av Skånberg (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farmakologisk behandling i kombination med psykologisk och social terapi ska användas för att en dömd pedofil ska få villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medverkan i behandlingsprogram som krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontaktförbud och elektronisk fotboja vid villkorlig frigivning av personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2797 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de obevakade permissionerna för livstidsdömda mördare ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2821 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oövervakade besök på anstalter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning i cellen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för permission och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD): 3.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagande av straffrabatter och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Kriminalvårdsfrågor 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymning och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strängare regler för permission och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2895 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om spartanska fängelser för utländska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3075 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att generell straffrabatt ska avskaffas och omarbetas till ett belöningssystem för gott uppförande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3160 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka barnrättsperspektivet i rättsprocessen så det blir den främsta principen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på åklagaren att precisera vilken fara den misstänkte utgör när det kommer till att påverka utredningen, och skärpa detta krav ju längre den misstänkte varit häktad, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa maxtid för häktning av unga samt förtydliga innebörden av begreppet ”synnerliga skäl” och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en maxtid för häktning av vuxna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en maxtid för häktning med restriktioner och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särreglering för beslut om restriktioner för unga i åldern 15–, vilka enligt är att betrakta som barn, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3168 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexförbrytare ska föra en kontinuerlig kontakt med frivården i återstoden av deras liv och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personer dömda för sexuella övergrepp mot barn ska erläggas med ett livslångt kontaktförbud mot barn som kan omprövas efter psykologisk utvärdering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:53 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att det införs ett förbud mot att placera barn i häkte och att det utreds hur alternativet till häkte ska se ut för barn som misstänks för allvarlig brottslighet, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att tillgången till minst två timmars mänsklig kontakt ska vara ett lagreglerat minimikrav för frihetsberövade barn och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att varje häktad får laglig rätt till minst två timmars mänsklig kontakt , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:116 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att kriminalisera rymningar från svenska fängelser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:266 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kriminalvårdsinrättningar ska vara fria från narkotika och att ingen behandling med ersättningspreparat som metadon och därtill närliggande substanser ska få förekomma och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:566 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda skyddsåtgärder vid återfallsrisk i allvarlig brottslighet mot liv och hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1191 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur staten kan ta över betalningsansvaret för vårdvistelse enligt 56 § lagen om kriminalvård i anstalt, även efter villkorlig frigivning från kriminalvårdsanstalt, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1397 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen sedan två tredjedelar av strafftiden löpt ut samt att varje dömd brottsling måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff sedan det fulla straffet avtjänats därefter villkorligt ska friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1486 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av statliga myndigheters uppbackning av kommuner som bygger upp och utvecklar avhopparverksamhet för vuxna kriminella, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1768 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om användningen av villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2132 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra så att det av den direkt framgår att också hög återfallsrisk ska utgöra hinder för villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2279 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda villkoren för när fotboja ska kunna utdömas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda när villkoren för fotboja som straffpåföljd kan vara lämplig och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2307 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hot och våld mot personal alltid ska leda till konsekvenser för den intagne och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Kriminalvården ska utöka och stärka sitt arbete mot radikalisering i fängelse och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2334 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera Kriminalvårdens behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om våldsutövare bör ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2335 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning inte ska ges till den som återfaller i brott, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen i syfte att ge Kriminalvården förutsättning till effektivare individualpreventiva påföljder för eftervård och behandling och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2651 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återfallsförebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2680 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot narkotika på anstalter och institutioner och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa anstalterna för familjeliv och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om restriktioner och isolering av barn i häkte och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att konfronteras med brottet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för kommunikation med yttervärlden för intagna dömda för grova brott och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tiden efter avslutat fängelsestraff och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det civila samhällets betydelse i frigivningsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2696 av Skånberg (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farmakologisk behandling i kombination med psykologisk och social terapi ska användas för att en dömd pedofil ska få villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2791 av m.fl. (FP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medverkan i behandlingsprogram som krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontaktförbud och elektronisk fotboja vid villkorlig frigivning av personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2797 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de obevakade permissionerna för livstidsdömda mördare ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2821 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oövervakade besök på anstalter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning i cellen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för permission och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2834 av och (båda SD): 3.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om borttagande av straffrabatter och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Kriminalvårdsfrågor 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymning och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strängare regler för permission och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2895 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om spartanska fängelser för utländska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3075 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att generell straffrabatt ska avskaffas och omarbetas till ett belöningssystem för gott uppförande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3160 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka barnrättsperspektivet i rättsprocessen så det blir den främsta principen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på åklagaren att precisera vilken fara den misstänkte utgör när det kommer till att påverka utredningen, och skärpa detta krav ju längre den misstänkte varit häktad, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa maxtid för häktning av unga samt förtydliga innebörden av begreppet ”synnerliga skäl” och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en maxtid för häktning av vuxna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en maxtid för häktning med restriktioner och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särreglering för beslut om restriktioner för unga i åldern 15–, vilka enligt är att betrakta som barn, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3168 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexförbrytare ska föra en kontinuerlig kontakt med frivården i återstoden av deras liv och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personer dömda för sexuella övergrepp mot barn ska erläggas med ett livslångt kontaktförbud mot barn som kan omprövas efter psykologisk utvärdering och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet förslagspunkt 23 Motioner som bereds förenklat m.fl. (M, C, FP, KD) m.fl. (KD) Skånberg (KD) m.fl. (SD) och (båda SD) och (båda SD) Inledningsvis vill jag yrka bifall till vår reservation 8 avseende medverkan i behandlingsprogram. I övriga delar yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det betänkande som vi har framför oss handlar om kriminalvårdsfrågor. Vi har ett verksamhetsår bakom oss. har man börjat på resan som ny myndighet. Kriminalvården har efter många års omorganisation genomfört sitt fulla som ny myndighet med alla platser och pusselbitar på plats. Lite allmänt har det varit som har präglats av både motgångar och framgångar. Droganvändningen på anstalterna är fortsatt låg. Screeningarna och stickproverna har gett resultat och visar att man jobbar på rätt sätt. Det är låg nivå på missbruket av narkotika och alkohol på fängelserna. Andelen rymningar fortsätter att ligga på en låg nivå. var antalet rymningar noll från klass 1- och 2-anstalter. Övriga avvikelser eller rymningar från transportsystemet eller klass 3-anstalter har också legat på en låg nivå. Våldet inne på anstalterna har tryckts tillbaka, inte minst med hjälp av att man aktivt har använt sig av avskildhet. Över 13 000 beslut om avskildhet har fattats, och det är en höjning jämfört . Men det visar också att man proaktivt jobbar för att se till att anstaltsmiljön ska vara trygg med goda förutsättningar för behandling och umgänge fångarna emellan. Det är naturligtvis förutsättningen för att man ska lyckas med sitt huvuduppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Gemensamt här i kammaren och i samband med har vi funderat och kliat oss i huvudet inför det faktum att återfallsfrekvensen i brott fortfarande ligger på alldeles för höga nivåer. Det är kanske i ljuset av det som man ska se förslaget till tillkännagivande som oppositionen har fått majoritet för i utskottet. Det är möjligt att det är där som svaret ligger. som är kvar ska jag lägga mer fokus på just den här frågan. Jag ska börja med att beskriva för kammaren vad det handlar om. Det är två delar. Den ena är att personer som är dömda för våldsbrott ska delta i ett behandlingsprogram. Vägran ska påverka beslut om permissioner och villkorlig frigivning. Den andra delen handlar om dem som är dömda för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående. Där ska det vara ett krav på att de ska genomgå ett behandlingsprogram för villkorlig frigivning. Det finns saker och ting i det här som tål att fundera på. Det är ingen tvekan om den saken. Alla människor som befinner sig på anstalt har inte fullständig självinsikt om vilket vårdbehov de har. Man har inte känslan av att man själv är en förövare och att den som man har utsatt för ett brott egentligen är offret. Man klarar ännu inte att skapa ett nytt liv inom lagens råmärken. Men, får vi tillägga, vi har system som bygger på individuell prövning av varje individ. Det finns fyra olika delar kring vilka man kan bygga en argumentation om att tillkännagivandet är lite onödigt, vilket vi tycker. Jag börjar med formfrågan. Från utskottets sida har vi fått reda på att regeringen kommer att tillsätta en utredning och att kommittédirektiven ska handla om att titta på riskbedömningen för villkorlig frigivning. Det kanske föranleddes av ett annat rättsfall. Det vi har kunnat se är att vi har övergett principen om tvångsvård i form av rättspsykiatrisk vård och i stället bytt ut den mot fängelsestraff. Väldigt många av dem som fått fängelsestraff skulle ha fått rättspsykiatrisk vård. Då hade de helt enkelt inte kommit ut, eftersom de inte varit färdigbehandlade, för att tala klartext. har rättspolitiken sakta men säkert gjort att fler och fler döms till fängelsestraff och färre och färre till vård. Det är ni alla i kammaren väl medvetna om. Men det innebär också att man har problem med att personer kommer ut med villkorlig frigivning men egentligen inte är mogna att komma ut i samhället när den villkorliga frigivningen är slut. Så ser vårt straffsystem ut, och det går tyvärr inte att komma undan från det. Fokus är att detta ska bygga på risk, behov och mottaglighet. Det är fråga om obligatorisk behandling av alla inom en speciell grupp av förövare och dömda. Det står i kontrast till principen om individuell bedömning för uppnående av ett resultat. Här är den internationella och nationella forskningen överens. Individuell bedömning är mer framgångsrik än kollektiva beslut och generella metoder för en större grupp. Där har vi säkert också egentligen en samsyn, att döma av handlingarna. Sådan bedömning innebär också att man kan använda resurserna på rätt sätt. En person som inte har de här behoven och som kanske har en hög motivation ska man inte lägga krut på i samma omfattning som vid de svårare fallen med dem som har en längre resa att göra. Hur man använder resurserna är också en signal till Kriminalvården om de grundläggande principerna för vårdbehov. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Obligatorisk vård, eller till och med tvångsvård, som det kan vara fråga om i det här fallet, har dessutom också en delikat etisk aspekt. Vi har ett antal dockande lagstiftningar som handlar om psykiatri och tvångsvård och där man har hållit på och mejslat ut en lagstiftning som ska vara balanserad utifrån olika principer och vårdideologier. Där har det också i mångt och mycket funnits en samstämmighet. Bombmattor och generella lösningar tror jag kanske kan uppfattas som politiskt handlingskraftiga utifrån sett, men jag tror inte att det är rätt väg att gå. Vi har dessutom redan sysselsättningsplikt på anstalterna. Man har enligt fängelselagen skyldighet att man är där delta i olika aktiviteter, arbete, behandlingsprogram eller övriga sysselsättningar. Vi har en situation där det kan klia lite i fingrarna för oppositionen. Det är en kronisk sjukdom för en opposition. Man ska ha det där kliet, annars är man ingen bra opposition. Det bygger på otålighet och på att man eventuellt kan få politiska poäng för att driva vissa teser. Men i det här fallet tror jag att det där kliet är onödigt. Jag tror att vi har en samsyn om att utredaren kan komma fram till slutsatser som vi kan vara politiskt överens om. Jag tror inte att de skarpa tillkännagivanden som ni gör är nödvändiga, utan att vi med gott samvete kan avvakta de utredningar som är på bordet eller som är på väg fram. Med det har jag redovisat tre huvudargument och ett formargument för varför jag tycker att det här tillkännagivandet ska avslås. debatterar vi ett motionsbetänkande gällande kriminalvårdsfrågor. Vi moderater och Alliansen har lämnat många bra förslag gällande till exempel avhopparverksamhet, återfallsförebyggande arbete, radikalisering i fängelser med mera. Jag står bakom alla reservationer där vi moderater är med, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 5. Vi moderater och övriga allianspartier vill ha skärpta regler när det gäller villkorlig frigivning för dem som återfaller i likartad brottslighet. tillkännagav detta till regeringen , och regeringen har informerat om att den ska tillsätta en utredning med uppdraget att överväga ändringar gällande villkorlig frigivning. Därför har vi inte reserverat oss utan i stället lämnat ett särskilt yttrande. Betänkandet innehåller ett tillkännagivande till regeringen om att överväga om personer som är dömda för våldsbrott bör ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram. En vägran att delta skulle få konsekvenser för permissioner och villkorlig frigivning. Tillkännagivandet innefattar också att personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående och som vägrar att delta i behandlingsprogram inte ska få villkorlig frigivning. vill ha en modern kriminalvård som är säker och meningsfull. Tiden på anstalt ska förbereda de intagna för att komma ut i samhället och kunna leva på rätt sida om lagen utan kriminalitet och missbruk. Kriminalvården har ett tungt ansvar för att minska återfallen i brott. har samhället misslyckats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Jag tänker bland annat på , som också nämnde. Rapporten är en ganska dyster läsning, för det är väldigt många som återfaller i brott. Insatserna är för få och kommer . Man vet inte vem som ska betala. Samverkan är dålig. Uppföljningen är kortsiktig. Det finns väldigt mycket kritik. Rapporten visar att återfaller i brott . Av dem som suttit i fängelse återfaller i brott. Det är alldeles för dåligt. Så här har det sett ut . Därför måste man fundera på vad vi kan göra för att det ska minska. Återfallen i brott innebär väldigt mycket mänskligt lidande samt stora kostnader för samhället. Siffran torde egentligen vara ännu högre, för alla som begår brott åker inte fast. Det som är viktigt att komma ihåg är att det finns oskyldiga brottsoffer bakom varje återfall i brott. Det kan vara oskyldiga barn eller vuxna som blir misshandlade eller våldtagna. Jag vet att det låter ganska hårt, men det är faktiskt verkligheten. läste jag Kriminalvårdens årsredovisning . Av den framgår att av klienterna med våldsproblematik deltagit i behandlingsprogram. Av samtliga som avslutat sin verkställighet inom är det som fullföljt ett behandlingsprogram. Detta är en minskning innan. Det går alltså åt fel håll. Årsredovisningen visar också att av unga dömda deltagit i behandlingsprogram. Det är en minskning jämfört med . Det här är riktigt oroväckande, tycker jag.