bet · H301AU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Mot bakgrund av den stora skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda kvinnor och för att öka möjligheten till inträde på arbetsmarknaden föreslår Per Åsling (C) i motion 2015/16:3042 bl.a. en utvidgning av de arbetsförberedande etableringsinsatserna så att de omfattar fler anhöriginvandrare. Amineh Kakabaveh och (båda V) anser att i stället för den nuvarande integrationspolitiken, där föreställningar om homogena kollektiv gör att kvinnors situation och problem osynliggörs, krävs det en ny ministeruppgift (yrkande 1), och en särskild medborgarrättsminister för att säkerställa alla medborgares individuella rättigheter (yrkande 2). och (båda MP) menar i motion 2015/16:1940 att även om avskaffandet av integrationsdepartementet förvisso hade den goda föresatsen att integrationstanken skulle genomsyra arbetet inom alla departement så fattas nu en övergripande samordning, varför behovet av en nationell samordnare bör undersökas. I motion 2015/16:2257 understryker (KD) att nyanlända invandrares integration i det svenska samhället och på den svenska arbets- och bostadsmarknaden är en av vår tids största samhällsutmaningar, varför det bör inrättas ett parlamentariskt tvärpolitiskt forum där olika lösningar kan diskuteras och breda överenskommelser kan nås. Utbildningsinsatser och nyanlända invandrares kompetens I partimotion 2015/16:3074 av m.fl. beskriver den pågående och omfattande generationsväxling i välfärdssektorn som innebär problem bl.a. i fråga om kompetensförsörjning. För att möta denna utmaning föreslår partiet bl.a. att utbildningsmottagningar inrättas med särskild kompetens och uppdraget att integrera nya medarbetare från andra länder, särskilt inom hälso- och sjukvården (yrkande 18). I motion 2015/16:3313 av m.fl. betonar Liberalerna betydelsen av att snabbt lära sig svenska för att klara skolan och komma in i samhället. Partiet föreslår därför att skolor med många asylsökande och nyanlända elever får ökade resurser och de mest kompetenta lärarna (yrkande 8). Vidare ska alla nyanlända få extra undervisning i svenska och varje elevs kunskapsnivå kartläggas (yrkande 9). Enligt Liberalerna saknar många nyanlända gymnasiekompetens. De föreslår därför en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå, med stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande (yrkande 11). I sammanhanget och för att öka chanserna att komma in på arbetsmarknaden föreslås ökade insatser för validering och kompletterande utbildningar (yrkande 12). Vidare bör enligt partiet undervisningsformen svenska för invandrare i högre grad individanpassas och få en tydligare koppling till arbetsmarknaden (yrkande 13). För att ta till vara de kunskaper nyanlända invandrare bär med sig menar m.fl. (S) i motion 2015/16:334 att bl.a. valideringsinsatserna behöver snabbas upp på samma gång som det ska finnas möjlighet att vid behov komplettera med olika utbildningsinsatser (yrkande 5). och (båda S) hävdar i motion 2015/16:814 att etableringen för nyanlända med kompetens inom bristyrken måste påskyndas och motionärerna föreslår därför snabbspår enligt modell från i , som bl.a. innebär identifiering av kompetens tidigt i asylprocessen. För att bryta det utanförskap som präglar många utrikes födda kvinnors liv föreslår Arhe Hamednaca (S) i motion 2015/16:147 bl.a. förbättrade möjligheter till utbildningsinsatser som matchar arbetsmarknadens behov. För att matcha den nyanländes kompetens och arbetsmarknadens behov är validering ett viktigt verktyg, som enligt (S) i motion 2015/16:361 måste kunna kompletteras med relevanta utbildningsinsatser så att utländska utbildningar blir godkända i . I motion 2015/16:506 föreslår m.fl. (S) att lärlingssystem liknande de som finns i bl.a. borde prövas i som ett sätt att underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. En sådan utbildning bör enligt motionärerna kombineras med validering av tidigare erfarenheter och utbildning. Utan en utbildning från sitt hemland är det svårt att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden, menar (M) och föreslår därför i motion 2015/16:797 att det införs en obligatorisk grundutbildning för nyanlända som inte har fått en sådan. I motion 2015/16:2760 föreslår (SD) ett aktivt arbete på asylanläggningarna med att kartlägga och validera de asylsökandes tidigare utbildningar och arbetskompetens (yrkande 3). Som en del i arbetet med att förbättra integrationen i arbetslivet vill (FP) i motion 2015/16:667 uppmärksamma Arbetsförmedlingens viktiga roll att regionalt stötta lärosätena och kommuner och landsting i arbetet med validering (yrkande 2). Utskottet anser att det är viktigt att frågor kring mottagandet av nyanlända har granskats och noterar iakttagelser och rekommendationer. Utskottet delar bedömning att mottagandet är ett nationellt åtagande där staten bör ta ett tydligare ansvar, liksom att det inte är rimligt att utfallet i så hög grad är beroende av enskilda kommuners vilja till ansvarstagande. Det har också väckts ett antal motionsyrkanden om kommunernas ansvar för mottagandet och om samverkan mellan berörda aktörer. Utskottet har tidigare under ställt sig bakom regeringens förslag till ny lag, Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända, som trädde i kraft . Den nya lagen innebär att en kommun är skyldig att efter anvisning ta emot en nyanländ invandrare för bosättning i kommunen (prop. 2015/16:54, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128). Lagförslaget ingick som en del av överenskommelsen mellan sex partier i med anledning av flyktingsituationen. Regeringen har beslutat om den närmare regleringen av hur ordningen med anvisningar till kommuner ska fungera. De nya reglerna innebär bl.a. att det inom ramen för de länstal som beslutas av regeringen finns utrymme för viss flexibilitet och regional samverkan när det gäller fördelningen mellan kommunerna. Utskottet, som förväntar sig kortare väntetider för bosättning liksom att fler nyanlända kan tas emot genom anvisning till kommunerna, kommer noga att följa utvecklingen. När det gäller rollfördelningen mellan inblandade aktörers ansvar och möjligheter till samverkan vill utskottet också uppmärksamma den nationella samlingen ”tillsammans”. Regeringen har bjudit in till en fortsättning i form av regionala konferenser med syftet att ge en samlad bild av vilka förutsättningar för mottagandet av nyanlända som ges i lagstiftningen och vilket stöd som de statliga myndigheterna kan ge till kommuner och landsting – både i form av olika statsbidrag och i fråga om kompetensutveckling och metodstöd. Boendesituationen för nyanlända uppmärksammas särskilt i ett antal motioner. Utskottet konstaterar att antalet asylsökande som kommer till fortsätter att minska, men att läget är ansträngt inom vissa områden. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap gör bedömningen att inte minst boendefrågan är en utmaning som kommer att finnas kvar . Utskottet, som inser att kommunerna står inför stora utmaningar och att mycket arbete återstår för att lösa boendesituationen, vill påminna om att har antagit regeringens förslag om en extra ändringsbudget som innebär extra medel till kommunerna och landstingen med för att hantera den rådande flyktingsituationen (2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94). Vidare välkomnar utskottet att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I översynen ingår även att förbättra systemet för ersättning till kommuner och landsting (dir. 2015:107). Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Med hänvisning till i första hand ikraftträdandet av den nya lagen om ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända men även övriga vidtagna eller planerade åtgärder om mottagande och bosättning, finner inte utskottet skäl för något initiativ till regeringen. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Skrivelsen i berörda delar bör läggas till handlingarna. Utskottet är av uppfattningen att etableringsuppdraget ständigt behöver anpassas efter nya förutsättningar och att de insatser som erbjuds måste vara väl anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov. Utskottet anser att de frågor som varit föremål för granskning är av stor vikt och noterar iakttagelser och rekommendationer gällande röd tråd och progression i etableringsinsatserna. Det gäller bl.a. behovet av tidiga och individanpassade insatser, ökad parallellitet och flexibilitet i Arbetsförmedlingens insatser samt insatser som i tillräcklig utsträckning är anpassade efter utrikes födda kvinnors förutsättningar och arbetsmarknadens behov. Även ett antal motionsyrkanden, bl.a. av och , tar sikte på kvalitet och progression inom etableringsuppdraget. Utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden uppmärksammas särskilt i en motion av . Utskottet delar och regeringens uppfattning att etableringsuppdraget inte fungerar tillfredsställande – etableringstiden är alltför lång, i synnerhet för kvinnor. För att kunna förkorta etableringstiden anser utskottet att etableringsinsatserna måste bedrivas med hög kvalitet och bättre anpassas efter individers olika förutsättningar och behov. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen har preciserat målen för utgiftsområdet arbetsmarknadspolitik bl.a. i den meningen att politiken ska främja jämställdhet och mångfald och motverka en könsuppdelning på arbetsmarknaden. Väl så viktigt är att regeringen i Arbetsförmedlingens instruktion har förtydligat att verksamheten ska utformas i enlighet med en likalydande målsättning. Arbetsförmedlingen har även haft som uppdrag att redovisa en plan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Målsättningen med det pågående arbetet är att kvinnor och män ska ha tillgång till förmedlings- och programverksamheten på samma villkor. Enligt den plan som presenterats av myndigheten behöver ett strukturerat arbetssätt införas för hur ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas i verksamhetsplaneringsprocessen, ekonomistyrningen och kompetensförsörjningen. Det finns även behov av att ta fram mått på hur Arbetsförmedlingen bidrar till de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet kommer att med intresse följa det fortsatta arbetet med dessa viktiga frågor. Särskilt när det gäller det försök med uppsökande verksamhet som uppmärksammas av har erfarenheter från detta och liknande projekt tagits till vara i den pågående verksamhetsutvecklingen inom etableringsuppdraget. Inte minst handlar det enligt Arbetsförmedlingen om betydelsen av tidiga insatser och behovet av större individanpassning. förespråkar vidare en förlängning av etableringsperioden. Det är enligt utskottet förvisso så att inte minst för nyanlända med bristande skolunderbyggnad krävs det insatser som går bortom uppdrag, vilket också påtalas av . Utskottet gör dock ingen annan bedömning än regeringen i fråga om statens ansvar och uppdragets längd. Åtgärderna inom etableringsuppdraget kan ha ett aldrig så gott syfte, men kvalitet och effektivitet handlar också om hur själva regelstyrningen är utformad. Här vill utskottet uppmärksamma att regeringen har inlett ett arbete på med att minska detaljstyrningen av Arbetsförmedlingen och att genomföra förenklingar i det arbetsmarknadspolitiska regelverket för att ge större utrymme åt professionella bedömningar (prop. 2015/16:1 utg.omr. Utskottet instämmer i att detta är ett långsiktigt och viktigt arbete och ser fram emot konkreta förbättringar. I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att den nya ordningen för anvisningar till kommuner, varmed ansvaret för bosättning helt kommer att flyttas från Arbetsförmedlingen till , innebär att Arbetsförmedlingens roll renodlas. Utskottet välkomnar en utveckling där utrymmet blir större för individuellt anpassade insatser och matchning mot arbetsmarknaden. Flera motionsförslag handlar om nyanländas möjligheter till inträde på arbetsmarknaden och Arbetsförmedlingens uppdrag. Den stora skillnaden i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda är enligt utskottet en stor utmaning. Här krävs det bl.a. att Arbetsförmedlingen får bättre möjligheter för utvecklingsarbete och matchning inom myndighetens etableringsuppdrag. Vid höstens budgetbehandling ställde sig utskottet också bakom att Arbetsförmedlingen får en ökat anslag även i fortsättningen och noterade då att myndigheten inlett ett långsiktigt förnyelsearbete som bl.a. omfattar utveckling av de tjänster som erbjuds till arbetsgivare och arbetssökande. Myndigheten har vidare inrättat en ny yrkesroll, en s.k. etableringsresurs, som i sitt arbete kommer att möta både arbetsgivare och arbetssökande. Enligt utskottet medför dessa insatser samlat en betydande förbättring av myndighetens förutsättningar att tillhandahålla tjänster effektivt och anpassa utbudet efter lokala och regionala förutsättningar. I sammanhanget kan utskottet med tillfredsställelse notera att de samtal om s.k. snabbspår som regeringen inledde med arbetsmarknadens parter inom olika sektorer nu har gett resultat. Det första snabbspåret – som är ett samarbete mellan Hotell- och restaurangfacket, Visita och Arbetsförmedlingen - presenterades och gäller nyanlända kockar. har kockar, slaktare och styckare samt ett antal legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården tillkommit och senast presenterade regeringen snabbspår för att nyanlända lärare ska få det lättare att snabbt ta sig in på arbetsmarknaden. Flyktingkrisen och den gångna höstens allt ökande press på förmåga till mottagande har inneburit att en mängd olika reformförslag presenterats och då inte enbart, eller ens i första hand, från aktörer och partier som ensidigt vill stänga gränserna eller avveckla integrationspolitiken i sin helhet. Denna mer diversifierade debatt ser utskottet i grunden som något positivt, även om vissa förslag lämpar sig mer för en seriös diskussion än andra. Liberalerna förslår sänkta ingångslöner som ett sätt att skapa s.k. enkla jobb och på så sätt öppna upp arbetsmarknaden för nyanlända invandrare. Även övriga borgerliga partier har i andra sammanhang kommit med liknande förslag – beskrivningarna har förvisso skiftat men syftet har varit detsamma: att sänka lägstalönen, eller som det oftast heter, sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Varken internationell statistik eller tidigare forskning på området ger något vidare stöd för att det skulle finnas ett positivt samband mellan sänkta lägstalöner och en högre sysselsättningsgrad – det går att hitta enstaka exempel på marginella effekter men de är i så fall på kort sikt. Frågan om sänkta löner har dock vidare implikationer än så. Lönebildningen har av tradition och med bred politisk enighet varit en fråga för arbetsmarknadens parter. Enligt utskottet bör staten hålla sig på minst en armlängds avstånd och interventioner inskränka sig till generella eller riktade åtgärder för att stimulera efterfrågan på arbetskraft. Även åtgärder för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden tillhör de saker som politiken kan och bör syssla med. En reglering av lägstalönerna, som särskilt Liberalerna och förespråkar, skulle emellertid innebära ett brott mot den svenska modellen med svåröverblickbara konsekvenser. Det är till att börja med inte möjligt att sänka lönen för en enskild grupp, i det här fallet nyanlända, utan att detta får konsekvenser även för andra yrken med låg lön. En sänkning av ingångslönerna riskerar därmed att fungera som en press nedåt för de ordinarie lönenivåerna, med den totala effekten att lönespridningen ökar. Och ett samhälle med ökande klyftor resulterar i sämre förutsättningar för social rörlighet och omställning på arbetsmarknaden. Frånsett effekterna på lönespridningen totalt finns det starka argument för att nyanlända med sänkta ingångslöner, även om anställningar är tidsbegränsade, riskerar att låsas in och inte komma vidare vare sig socialt eller ekonomiskt. Den svenska modellen behöver enligt utskottet utvecklas, inte avvecklas. Utskottet är väl medvetet om att många nyanlända har låg utbildning, inga kontakter och på flera sätt står långt ifrån arbetsmarknaden. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är utbildning och bättre matchning som är huvudspåret in på arbetsmarknaden. Förändringstrycket i svensk ekonomi är starkt, och internationell konkurrens och snabb teknisk utveckling medför att behovet av utbildning och fortbildning gäller inte bara inför inträdet på arbetsmarknaden utan genom hela arbetslivet. Om något går utvecklingen på arbetsmarknaden, genom digitalisering och automatisering, mot ett minskat behov av arbetskraft med låg produktivitet. Utskottet har i sig inget emot jobb med lägre kvalifikationskrav, alla typer av jobb behövs, men också alla löner ska gå att leva på. Utskottet noterar att regeringen aviserat nya åtgärder för att uppmuntra entreprenörskap bland nyanlända och för att få fram fler jobb med lägre utbildningskrav. Lönekostnaden spelar roll, men här förespråkar utskottet en modell där företagen har möjlighet att få lönesubventioner för att anställa enskilda individer. För att förenkla för arbetsgivarna i detta avseende vore det välkommet om de många olika typerna av lönestöd ersattes med färre och enklare stöd. Även generella skattesubventioner till sektorer, t.ex. insatser som RUT-avdraget, har betydelse för att få nyanlända i arbete. Utskottet noterar att det ingår överenskommelsen mellan sex partier i om en rad åtgärder för ett hållbart mottagande och en snabbare etablering att RUT-draget utvidgas till att också gälla trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet. När det gäller motionsförslagen om utvidgning av målgruppen för samhällsorientering hänvisar utskottet till behandlingen av likalydande yrkanden vid det förra (bet. 2014/15:AU9). I sammanhanget uppmärksammar utskottet tillkännagivande om att regeringen ska komma med förslag till en utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, för såväl yngre som äldre nyanlända invandrare som har behov av samhällsinformation (bet.2013/14:AU9 s. 22). När det gäller kvaliteten på samhällsinformationen vill utskottet också uppmärksamma att den extra ändringsbudget som beslutat om innefattar ytterligare till studieförbunden till bl.a. introduktion i det svenska samhället för asylsökande medan de väntar på besked om uppehållstillstånd (prop. 2015/16:47, bet. 2015/16:FiU18, rskr. 2015/16:94). Frågor om etableringsersättningen berörs i motioner av bl.a. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att det finns starka incitament inom etableringsuppdraget att välja arbete, som det är viktigt att ersättningssystemet för nyanlända uppfattas som legitimt och rimligt. Vid höstens budgetbehandling ställde sig utskottet också bakom regeringens bedömning att det inte är rimligt att en nyanländ som har arbete som en aktivitet i sin etableringsplan uppbär både lön och etableringsersättning. Denna möjlighet är avskaffad, vilket utskottet välkomnar. Utskottet vill dock påminna om att den som har ett arbete utanför etableringsplanen även framöver kommer att få etableringsersättning. Här ska även knytas an till vad som sagts om behovet av regelförenklingar, som i högsta grad gäller handläggning av etableringsersättningen. I takt med att antalet arbetssökande inom etableringsuppdraget ökar får arbetsförmedlare allt mindre tid att ge individuellt stöd. Detta förstärks genom att etableringsuppdraget bygger på en rättighetslagstiftning, vilket innebär att när tiden inte räcker till måste de lagstadgade rättigheterna prioriteras, dvs. upprättandet av etableringsplaner och utbetalning av etableringsersättning. Detta får enligt Arbetsförmedlingen till följd att individuellt anpassade insatser som vägledning och matchning mot arbetsmarknaden måste nedprioriteras. Den nuvarande situationen är enligt utskottet bekymmersam, men utskottet noterar att Arbetsförmedlingen enligt sitt budgetunderlag –2019 har för avsikt att genomföra förenklingar av hanteringen av etableringsersättning inom det befintliga regelverket. Det gäller i första hand en minskning av formkraven för månadsredovisning liksom att pröva möjligheterna till ett digitaliserat förfarande. På anser myndigheten att det finns ett behov av att harmonisera reglerna för etableringsersättning med reglerna för aktivitetsstöd. Utskottet, som ser fram emot det fortsatta utvecklingsarbetet inom etableringsuppdraget, har stort förtroende för att insatserna ökar chanserna för nyanlända att etableras på arbetsmarknaden och i det svenska samhället. Den grundläggande målsättningen med etableringsuppdraget berörs i några motionsyrkanden av , som till skillnad från övriga partier menar att nuvarande fokus på inträdet på arbetsmarknaden är överdrivet. Utskottet, som har svårt att föreställa sig någon bättre integration än att få ett jobb, kan inte annat än förvånas över en sådan inställning och ser ingen anledning att ompröva det fokus på snabb etablering på arbetsmarknaden som gällt sedan etableringsreformen infördes (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:233). Förutom att uppmärksamma de förment negativa effekterna av etableringsuppdragets arbetsmarknadspolitiska inriktning är oroade av att en för främmande kultur- och människosyn har gjort insteg. Av denna anledning vill man bl.a. att den nuvarande integrationspolitiken måste ställas om till en assimilationspolitik, varmed insatser som innebär eftergifter för kulturella uttryck som bryter mot en svensk värdegrund, t.ex. jämställdhet mellan kvinnor och män, utesluts. Utskottet upprepar att till skillnad från välkomnar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper får möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid (jfr bet. 2015/16:AU2). Utskottet tar avstånd från den inskränkta nationalism som ger uttryck för och vars dröm om ett pånyttfött är ett land stängt mot omvärlden. Utskottet ser inget motsatsförhållande mellan mottagande av nyanlända och värnandet av grundläggande värderingar om t.ex. jämställdhet mellan kvinnor och män samt individers rätt att göra egna livsval. Den svenska migrations- och integrationspolitiken innebär inga eftergifter åt något håll utan är ett uttryck för värderingar som förutom de nämnda också betonar vikten av solidaritet och internationella rättsprinciper. Det civila samhället är en viktig samhällsaktör när det gäller arbete med etableringen av nyanlända, vilket också betonas bl.a. i ett motionsyrkande av Liberalerna. Utskottet vill uppmärksamma att ställer många människor upp för att ge nyanlända ett gott mottagande. Det är så vårt land fungerar när det är som bäst, och det är så vi kan hålla samman. Utskottet noterar att en särskild utredare slutfört ett uppdrag som bl.a. innefattat att undersöka möjligheterna att göra det lättare för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och på ett bättre sätt tillvarata deras kompetens och kapacitet (dir. 2014:40 och 2015:38). Utskottet ser fram emot den fortsatta beredningen av utredningens förslag. I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma att den extra ändringsbudget som beslutat om bl.a. innefattar extra till civilsamhället. Sammantaget konstaterar utskottet att regeringen för en kraftfull politik för nyanlända invandrares etablering, liksom att det pågår ett arbete med att identifiera ytterligare önskvärda åtgärder. Med det ovan anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Skrivelsen i berörda delar bör läggas till handlingarna. Utbildningsinsatser och nyanlända invandrares kompetens Utskottet anser att det är värdefullt att frågor om nyanlända invandrares utbildning och kompetens har uppmärksammats genom granskning och att behovet av statliga insatser på området har blivit föremål för överväganden.