bet · H301TU13 · 2016-04-15 00:00:00 — kan vi se en utveckling där människor använder smartphones och olika typer av teknisk utrustning medan man kör bil, som bl.a. navigatorer och musikspelare. Det är också angeläget att lagstiftningen inte begränsar den stora teknikutveckling som sker. Takten i denna utveckling går snabbt och det går inte att säga vilken typ av teknik som kommer att ersätta den nuvarande. Vi vill därför liksom tidigare vidhålla att vi inte önskar införa en lagstiftning mot mobiltelefoner eftersom detta skulle innebära att man medvetet föreslår gårdagens lagstiftning för såväl dagens som morgondagens teknik. Med hänvisning till detta avstyrks nämnda motioner i de berörda delarna. Hastighetsbegränsningar, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2015/16:1795 av Per Klarberg (SD), 2015/16:1823 av (SD) och 2015/16:2811 av (M). I , och snart även i , är det tillåtet för husvagnsekipage att köra i /h. Detta kräver dock en certifiering av husvagnsekipaget, s.k. Tempo 100. Detta innebär bl.a. att husvagnen måste ha stötdämpare och vara bromsad och att däcken inte får vara äldre än . Vi konstaterar dock att maxhastigheten i endast är /h för denna typ av ekipage. Eftersom högre hastigheter har visat sig fungera väl i andra länder anser vi att möjligheten att höja maxhastigheten för husvagnsekipage /h även i bör undersökas. Vi anser också att det då är lämpligt att överväga om även ska införa den ovan nämnda certifieringen. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hastighetsbegränsningar, punkt 6 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1795 av Per Klarberg (SD) och 2015/16:1600 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2015/16:1823 av (SD), 2015/16:2811 av (M) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 25. Sedan införandet av fler hastighetsgränser under den förra regeringen har genomfört många hastighetssänkningar medan höjningarna av hastigheter dessvärre har varit mycket få. Vi noterar i detta avseende särskilt de uteblivna höjningarna /h på motorvägar. De skäl som åberopat mot höjda hastigheter i form av ökade utsläpp måste enligt vår uppfattning vägas mot trafiksäkerhetsaspekten och mot förtroendet för systemet i stort. För lågt satta hastighetsgränser riskerar nämligen att medföra att trafikanterna inte respekterar dem. Vi anser att det är märkligt att just ska behöva blanda in utsläppsskäl för att ha en extremt låg gräns på motorvägar när många andra länder har högre hastighetsgräns trots att de har tätare trafik. Vi vill understryka att moderna bilar (trots ) släpper ut allt mindre avgaser. Det finns många exempel att framhålla när det gäller för lågt satta hastighetsgränser. Ett tydligt sådant är den förhållandevis glest trafikerade niomilasträckan på mellan och Toftaholm. Även andra sträckor längs och E6 samt ytterligare fyrfiliga vägar är exempel på sträckor där hastigheterna satts för lågt. På andra vägar har hastigheterna sänkts för mycket – inte minst i där hastigheterna på många goda och ganska glest trafikerade vägar sänkts /h fast de skulle klara av hastigheter /h eller /h. Det finns också exempel på att hastigheterna längs flera två-plus-ett-vägar sänkts /h, trots att det inte går att på ett säkert sätt köra om långtradare utan att överstiga denna hastighet. Vi vill därför framhålla att det i många fall finns utrymme att höja hastighetsgränsen utan att trafiksäkerheten för den skull äventyras. Vi anser därför att bör åläggas att se över hastigheterna på vägnätet, med syftet att införa fler 120-sträckor på motorvägar, samt att delar av det övriga vägnätet bör få högre hastighet än nuvarande /h respektive /h. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hälsofrågor, punkt 10 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2067 av och (båda SD) och 2015/16:145 av (S), 2015/16:205 av (FP), 2015/16:738 av (C), 2015/16:1122 av (M) och 2015/16:1826 av (SD). Många äldre personer drabbas av demens eller andra sjukdomar. Det kan i vissa fall leda till att man har sämre möjligheter att köra bil och kanske t.o.m. kan anses vara olämplig som bilförare. Allt färre läkare anmäler dock olämpliga bilförare till Transportstyrelsen. Av en undersökning från framgår att av läkarna som ställer en demensdiagnos endast gör en muntlig överenskommelse med patienten om att han eller hon inte ska köra bil. av läkarna anmäler patienten till Transportstyrelsen medan resterande del av läkarna inte vidtar någon åtgärd. Vi vill understryka att personer med demens eller andra sjukdomar som negativt påverkar förmågan att köra bil utgör en trafikfara. Människor som av läkare har konstaterats vara olämpliga som förare ska inte, så som är fallet, kunna fortsätta att framföra fordon i trafiken och därmed riskera att framkalla fara för andra medtrafikanter. återkallas ca 8 000–9 000 körkort , och denna siffra borde enligt vår mening sannolikt vara högre. För att rädda oskyldiga människor från att skadas eller dödas till följd av olämpliga förare vill vi att möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller av körkortsinnehavare ska ses över. Regeringen bör därför ge relevanta myndigheter i uppdrag att se över möjligheten att införa sådana obligatoriska läkarkontroller och komma med förslag på hur dessa kontroller ska utformas samt utifrån vilka kriterier – exempelvis sjukdom och ålder – som en persons lämplighet som förare ska bedömas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Körkortsfrågor, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 27, 2015/16:199 av och (båda M) yrkande 2 och 2015/16:199 av och (båda M) yrkande 1, 2015/16:339 av (S), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 4, 2015/16:1622 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:2891 av (SD) och 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 23. Vi vill framhålla att körkortet i många fall är en viktig förutsättning för att få ett jobb. Vi anser därför att det är bekymmersamt att nästan hälften av alla som gör körkortsprovet misslyckas. Körkortet är dessvärre dessutom ofta en mycket stor kostnad för många – genomsnittskostnaden för ett körkort är ca . Vi kan konstatera att risken för arbetslöshet är två gånger högre för ungdomar utan körkort än för ungdomar med körkort. Tyvärr uppstår för många unga därför ett moment 22, där det krävs ett arbete med en inkomst för att ha råd att bekosta ett körkort men där det för att kunna få ett arbete krävs att man har körkort. Denna situation är inte tillfredsställande. Därför behövs det enligt vår uppfattning en generell översyn av både körkortsutbildningen och kostnaderna för att ta körkort. I sammanhanget vill vi också framhålla att det kommer ny teknik som förenklar och utvecklar körandet och att det därför är av stor vikt att körkortsutbildningen anpassas efter detta. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Körkortsfrågor, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:199 av och (båda M) yrkande 1 och 2015/16:199 av och (båda M) yrkande 2, 2015/16:339 av (S), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 4, 2015/16:1622 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:2891 av (SD) och 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 27. Jag kan dessvärre konstatera att det blir allt svårare att ta körkort med B‑behörighet. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste nya avgifter betalas och båda proven göras på nytt. Jag anser att systemet borde vara mer flexibelt och bättre ta hänsyn till ungdomars livssituation. Ofta planerar ungdomar att ta körkort då det är studieuppehåll, men med rådande system kan ungdomar behöva vänta efter för att på nytt försöka ta körkort, trots att antingen teoriprovet eller körprovet var godkänt. Det faktum att väntetider för körprov i vissa fall också kan vara gör att många tvingas betala för att få skriva om teoriprovet eller göra körprovet. Ett innehav av B-körkort är ofta ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken i samhället. Dagens ofta segdragna process minskar därför många ungas chanser att hitta jobb. Vi Kristdemokrater anser att det inte är rimligt att utsätta främst ungdomar och studenter för denna tidspress, som tillika kan bli en mycket kostsam process för de många ungdomar som lever på knappa studiebidrag och studielån. Mot denna bakgrund bör giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov såväl som körprov för körkortsbehörighet B förlängas . Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Olagliga trafikskolor, punkt 12 (M, SD) av (M), (M), (M), Boriana (M), Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 26. Antalet svarta trafikskolor ökar i hela landet och skapar en osund konkurrenssituation eftersom dessa aktörer varken betalar skatt eller mervärdesskatt och inte heller har tillstånd att bedriva verksamhet. Vi anser därför att regeringen bör prioritera arbetet med att motverka denna svarta marknad för övningskörning och att regeringen bör vidta kraftfulla åtgärder mot de olagliga trafikskolorna. infördes en begränsning av antalet handledarskap till 15 per person. För att lagstiftningen ska ge önskad effekt behöver det dock övervägas om denna begränsning ska bli ännu snävare för att motarbeta de illegala bilskolorna. Ytterligare åtgärder i form av digitala utbildningsprotokoll, där handledare och trafikskolor, eller båda, kvitterar varje genomfört kursmoment kan också utgöra ett viktigt verktyg för att minska den olagliga verksamheten. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Körkortskontroller, punkt 14 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 20 och 2015/16:138 av (M). Med anledning av tillkännagivande om att se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna kan genomföras har regeringen gett i uppdrag att titta på införandet av automatiska nykterhetskontroller, s.k. alkobommar. Vi välkomnar detta eftersom av de som omkom i trafiken 2013 dog till följd av en alkoholrelaterad olycka. I genomsnitt är 1 av 500 bilister rattfull. Alkobommar utgör den i vår mening i särklass viktigaste kontrollen för att hindra lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder från att i onyktert tillstånd köra in och trafikera vägarna. Försök som har gjorts visar att alkobommar är både snabbt och effektivt och att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. För att göra trafiksäkerhetsarbetet än mer effektivt anser vi att det i samband med regeringens pågående beredning av frågan om införande av alkobommar bör undersökas om det även går att kontrollera körkort och deras giltighet i samband med dessa alkobommar. En viktig förutsättning för en sådan ordning ska dock vara att detta går att genomföra utan att trafikflödet påverkas alltför negativt. Regeringen bör mot denna bakgrund utreda möjligheten att vid alkobommar i hamnar även kontrollera körkort och deras giltighet. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Körkortets utformning, punkt 15 (M, SD) av (M), (M), (M), Boriana (M), Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2015/16:2666 av (M) yrkande 1. Den fria rörligheten över gränser är den kanske allra viktigaste fördelen med deltagande i det europeiska samarbetet. , som deltar fullt ut i , innebär att det under normala omständigheter inte ska förekomma några inre gränskontroller inom , vilket innebär att resande inte behöver visa upp sitt pass vid gränserna under förutsättning att de har med sig en id-handling som är godkänd i destinationslandet. De flesta svenska id-handlingarna erkänns dock inte som id-handlingar utanför . I finns en lång tradition av att använda körkortet som primär id-handling. finns dock inga uppgifter om medborgarskap på körkortet, vilket skulle vara nödvändigt om det skulle kunna användas som nationell id-handling och därmed kunna ersätta passet inom Schengen. Därför anser vi att nationaliteten bör vara utskriven på körkort om bäraren så önskar för att på så sätt kunna använda körkortet som en resehandling inom gränser. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mopedfärd på två-plus-ett-vägar, punkt 16 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1289 av Per Klarberg (SD). får varken klass I- eller klass II-mopeder färdas på motorvägar och motortrafikleder, trots att mopeder klass I får vara konstruerade att färdas snabbare än den satta lägsta hastigheten på dessa vägar (45 gentemot /h). Vi förespråkar denna ordning eftersom långsamtgående fordon med ofta oerfarna förare på högt trafikerade vägar innebär en trafikfara. är långa sträckor motorväg och motortrafikled s.k. två-plus-ett-vägar. Detta innebär att hela vägen indelats i tre filer av vilka två omväxlande tillhör ena eller andra körriktningen. Detta fungerar i regel bra och har visat sig vara trafiksäkert. Vi kan dock konstatera att det också finns två-plus-ett-vägar som varken är motorväg eller motortrafikled där det är lovligt att framföra mopeder. Många av vägarna som är utformade som två-plus-ett-vägar är ombyggda landsvägar där den tredje filen tillkommit på bekostnad av vägrenen. Eftersom vägrenen normalt ska användas av mopeder för att underlätta för övrig trafik att passera medför detta att bakomvarande fordon inte har någon möjlighet att säkert köra om mopeder under de enfiliga partierna på de två-plus-ett-vägar som saknar vägren. Detta riskerar att drastiskt sänka hastigheten för samtliga fordon och skapa farliga omkörningssituationer under de tvåfiliga partierna. Vi anser mot denna bakgrund att det finns ett påtagligt behov av ändrade regler på detta område. Regeringen bör därför se över möjligheten till ett generellt förbud för mopeder att färdas på två-plus-ett-vägar. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skoterkörning, punkt 18 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1731 av (M) och 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 33 och 2015/16:2323 av (M). Vi kan konstatera att dagens lagstiftning gör det möjligt för norrmän som har norska förarbevis för skoter att köra in i . Svenskar som har svenska förarbevis för skoter åtnjuter dock inte rätten att köra in i . Denna olyckliga situation har uppstått till följd av en omtolkning av den norska lagstiftningen som gjorde . Denna omtolkning har fått som konsekvens att bl.a. renägare, räddningspersonal och fritidsåkare som enbart har svenska förarbevis för skoter numera riskerar böter ifall de korsar gränsen mot . Vi finner detta både olyckligt och problematiskt. Vi anser därför att regeringen bör arbeta för att tillåta gränsöverskridande skoterkörning mellan och . Det är angeläget att frågan löses möjligt i samtal med den . Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vägutformning, punkt 19 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1311 av (SD) och 2015/16:1314 av (SD). Höga hastigheter med fordon på vägar där oskyddade trafikanter vistas kan leda till otäcka olyckor med dödlig utgång. Det finns därför många olika typer av fartdämpande åtgärder i tätorter, bl.a. avsmalnade övergångsställen, upphöjda övergångsställen, refuger, chikaner (sidoförskjutningar), cirkulationsplatser (rondeller), timglashållplatser, vägbulor, fartkameror och falluckor som aktiveras vid för hög hastighet. Vägbulor har dock orsakat stora arbetsmiljöproblem för yrkeschaufförer, främst inom busstrafiken, och medfört skador på diskarna i ryggens kotpelare. Bussförarna kan till följd av detta få bestående besvär med såväl ländrygg som skuldror och nacke. Vi finner detta olyckligt. Vägbulor kan utformas på flera olika sätt, från små runda gummiblock till stora asfalterade gupp. I första hand anser vi att vägbulor inte bör används som fartdämpande åtgärd, men i de fall där de måste användas vill vi att man standardiserar vägbulorna så de är så skonsamma som möjligt för yrkestrafiken. Vidare vill vi peka på att bilar som till följd av en trafikolycka eller av någon annan orsak får motorstopp på vägarna kan ge långa köer som följd. Dessa problem är som störst vid infarter mot större städer och vid två-plus-ett-vägar där det är svårt att ta sig förbi ett stillastående fordon. För att avhjälpa långa köer är det lämpligt att bygga fler avlastningsfickor dit man kan flytta fordonet tills det är bortforslat eller där fel kan repareras. Det ger ökad trygghet för den personal som hanterar de stillastående fordonen eftersom de i mindre utsträckning behöver arbeta ute på vägen bland trafiken. En ytterligare fördel med avlastningsfickor är att dessa kan användas för parkering av yrkestrafiken i samband med trafikköer för att undvika överträdelser av kör- och vilotiderna. Vi anser därför att det i ett första skede är lämpligt att regeringen utreder möjligheten att bygga avlastningsfickor på de vägsträckor som är hårt trafikerade och ofta har köer samt på de sträckor där det är svårt att ta sig förbi ett stillastående fordon. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ägaransvar vid fortkörning, punkt 20 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1294 av och (båda SD). Enligt den nu gällande ordningen är det fordonets ägare som är ansvarig för eventuella förseelser; exempelvis är det fordonets ägare som vid felparkering får en felparkeringsavgift respektive en trängselskattsavgift vid passage förbi en trängselskattskamera. Vid hastighetsöverträdelser som fångas av fartkameror är det dock föraren som är ansvarig. Vi kan konstatera att det ofta är problematiskt att identifiera sådana förare. Alltför ofta misslyckas polisen med detta, och påföljder i form av hastighetsböter uteblir därför. Att somliga på detta sätt kan undgå påföljder anser vi är otillfredsställande. För att komma till rätta med detta problem anser vi att ägaren till fordonet i stället ska bli ansvarig. Detta skulle också göra det enklare att ge fortkörningsböter till utländska fordon. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör utreda regelverket för att se över om det är möjligt att införa fortkörningsavgift med ägaransvar för dem som fångas av hastighetskameror i stället för att straffrättsliga bötesregler ska gälla. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:138 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att ta fram en tydlig handlingsplan och att genomföra den för att få bort de olagliga körkorten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:140 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta fram en tydlig handlingsplan för hur vi kan göra våra vägar säkrare för mc-åkare och se till att den genomförs och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:145 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla synbesiktning eller annan kontroll i syfte att se till att alla bilister kontrollerar sin syn vid behov, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:199 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga giltighetstiden för körkortstestets kunskapsprov och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera vilka kostnader som förknippas med att ta körkort och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:205 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning av inrättande av trafikmedicinska centra och enheter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:339 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur service till de kommuner där körkortsprov genomförs fungerar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:342 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över lagstiftningen gällande säkerhet för busspassagerare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:343 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagstiftningen kring reflexvästar i syfte att göra dessa obligatoriska och därigenom förebygga olyckor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:352 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafiksäkerhet, nollvisionen och kontroller och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:360 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om attityder i trafiksäkerhetsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:365 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket för att få köra fyrhjulingar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:525 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa året runt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att, så länge året om inte är infört, utöka till att gälla en månad tidigare och en månad kortare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:582 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring reflexvästar i syfte att se om dessa ska ingå som obligatorisk säkerhetsutrustning i alla bilar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:738 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda mer rimliga regler i linje med internationell praxis för körkortsprov för dem som ser bra men har brister i sitt synfält och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1058 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen om vilka som har rätt att genomföra fartkontroller och kontroller av fordon på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1074 av (M):