bet · H301UbU13 · 2016-03-04 00:00:00 — Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU10. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU10. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:133 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lant- och skogsbruksskolornas roll vid utformningen av en livsmedelsstrategi för och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi ekonomiskt kan stärka de svenska lant- och skogsbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att ta fram en långsiktig strategi för hur våra lant- och skogsbruksskolor kan bli än mer attraktiva för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna för att bli ett försöksområde för att stärka lantbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:162 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om reklamverksamhet inom det svenska skolväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:270 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:479 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för hur vi kan säkra att utbildar fler hantverkare och hur vi får fram fler hantverksutbildningar, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:505 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av körkortsbehörighet BCE i anläggningsbranschen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:526 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:598 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behörighet till högre utbildning på yrkesförberedande gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:607 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka gymnasieskolans kurser i samhällskunskap vad avser familjejuridik, privatekonomi och konsumentkunskap och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:645 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utveckla gymnasieutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:697 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:746 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ansvaret för gymnasieskolan bör föras över från kommunerna till regionerna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:876 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla yrkesprogrammen kopplade till byggbranschen för att göra dem mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:924 av (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta e-sport som inriktning på gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:969 av Finn och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:993 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmarknadens parter i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1238 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan erbjuda praktik till samtliga elever på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1239 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1249 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra lagstiftningen i syfte att underlätta genomförandet av slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och då särskilt i de yrkesförberedande programmen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1361 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka attraktionskraften hos de gymnasiala yrkesutbildningarna genom att förbättra informationen om möjligheten för elever att läsa ämnen som ger behörighet att söka högskola och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1408 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gymnasieutbildningar och arbetsmarknadsbehov och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1415 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skoltransporter för gymnasieelever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1419 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga att införa ett nationellt sökområde för gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1610 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2051 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa drogtester i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2073 av m.fl. (SD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jägarexamen på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2167 av m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till utbildningsinsatser för framtidens industri och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2211 av och (båda S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starka trätekniska utbildningar och träindustriutbildningar både i gymnasiet och på högskolenivå och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2221 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för meritpoäng så att elever som väljer spetsutbildningar inte missgynnas, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar utökas och breddas, och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att komprimera och effektivisera yrkesteoretiskt tunga utbildningar på gymnasiet så att yrkescertifikat kan nås i stället , och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta branschskolor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2417 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta vikten av yrkesutbildad personal inom storkök och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2733 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av kursgymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2765 av m.fl. (FP, M, C, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda införande och konsekvenser av en breddad och förstärkt lärlingsutbildning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2775 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasiets yrkesprogram är lika viktiga som de högskoleförberedande programmen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att följa upp att de nationella och lokala yrkesråden fungerar tillfredsställande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och förenkla reglerna för utbetalning av lärlingsersättning till företag och tillkännager detta för regeringen. En gymnasieutbildning har nära nog blivit en förutsättning för att få ett jobb och för att klara sig på en alltmer kunskapsintensiv arbetsmarknad. Att ha slutfört en gymnasial utbildning är ett kvitto på att man har utvecklat förmågor som är viktiga både i arbetslivet och för vidare studier. Arbetslösheten bland unga som inte avslutat en gymnasieutbildning är ungefär dubbelt så hög som bland dem som har en gymnasieutbildning. Vi har all anledning att lägga ett stort engagemang på att fler påbörjar och framför allt avslutar en gymnasieutbildning. Vi ska nu debattera utbildningsutskottets betänkande 13 om en rad motioner som kommit in om gymnasieskolan under den allmänna motionstiden. De flesta motioner i betänkandet avstyrks på grund av att de är tillgodosedda genom utredningar eller annat arbete som pågår på departement och . Gymnasiereformen 2011 innehöll i sig bra delar, men den strikta uppdelningen mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program blev inte lyckad. Yrkesprogrammens attraktivitet sjönk från en redan låg nivå. Personligen blev jag väldigt glad 2013 när den gamla regeringen tillsatte en utredning som skulle titta på det tekniska programmet och se om man kunde hitta yrkesutgångar. Vi behöver praktiska teoretiker och teoretiska praktiker, och jag uppfattade ett genombrott 2013 i det borgerliga tänkandet. Utredningen fick sedan tilläggsdirektiv för att se hur man kunde öka yrkesutbildningarnas attraktionskraft men även hur man skulle kunna utveckla arbetsgivarnas och branschernas ansvar för lärlingar. Branschlärlingar skulle prövas. Exakt det vill de borgliga partierna och SD att vi utreder igen. När vi fick regeringsmakten efter valet välkomnade vi att utredningen var igång. Den var väl sammansatt. Vi gav dem ett samlat uppdrag där de skulle titta på andra samverkansmodeller mellan skola och arbetsliv, att förstärka rollen för de nationella programmen, stärka lokalsamverkan och också titta matchningen. lämnade sitt betänkande Välja yrke , och efter det har den varit ute på remiss. Det finns många bra förslag i den. Personligen tycker jag om obligatorisk prao. Vi tillsammans i utskottet välkomnar förslaget med branschskolor och förslag om annan förbättrad samverkan med näringsliv som finns i den. Det som kom fram var att intresset från branschen inte var särskilt stort för att införa ett lärlingssystem à la . Ett stort antal remissvar har inkommit. Väldigt många är positiva. Jag har själv läst ungefär ett tiotal. Sammanställningen är inte gjord . Jag har inte sett ett enda remissvar som säger att utredningen har fel om intresset för branschlärlingar. Många branscher är engagerade i yrkesutbildningen och dess utveckling, och många frivilliga former har växt fram underifrån. Jag är övertygad om att långsiktiga och hållbara modeller för samverkan måste växa fram underifrån. Den svenska modellen bygger bland annat på tydliga partsrelationer på arbetsmarknaden där man genom kollektivavtal reglerar löner, arbetsvillkor och annat. Inom ramen för den traditionella samverkansformen ryms också att arbetsmarknadens parter på branschnivå gemensamt tar ansvar för utvecklingen av olika yrken. Det tar sig uttryck på olika sätt i olika branscher, och det måste det också få göra då förutsättningarna är olika. Från politikens sida ska vi naturligtvis stödja och uppmuntra de initiativ som tas, men vi måste kanske också förstå att "one size doesn´t fit all". Det är nära nog omöjligt att besluta och implementera modeller uppifrån. I den andan har regeringen inlett samtal med arbetsmarknadens parter och skolhuvudmännen i syfte att stärka yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft. Det planeras verksamheter riktade till elever på landets grundskolor för att informera om karriärmöjligheter i olika yrken. Regeringen har gått samman med LO och för att göra 2016 till yrkesutbildningens år. Jag tror att man gemensamt har avsatt 30 miljoner för den åtgärden. Det är viktigt att slå fast att gymnasiets yrkesprogram är lika viktiga som de högskoleförberedande programmen. Jag har en liten personlig hang-up: hade fel. En yrkesutbildning är ingen andra klassens utbildning för skoltrötta elever. Den är, rätt utförd, en fantastisk möjlighet att lära sig ett yrke, etablera sig i arbetslivet eller att byta yrkesbana. Förutom det jag har nämnt har regeringen i budgeten lanserat ett yrkesutbildningspaket. Det innehåller förstärkta satsningar på yrkeslärare, förbättrad samverkan mellan skola och arbetsliv, utveckling av det arbetsplatsförlagda lärandet samt insatser för att öka intresset för teknik- och yrkesutbildningar. Det finns också medel avsatta för att få igång verksamhet med branschskolor. Jag har ägnat mycket tid av mitt anförande för att tala om yrkesprogrammen. De flesta förslag som finns i betänkandet handlar om yrkesprogrammen. Men jag vill avsluta med att säga några ord om hela gymnasiet. tillsatte regeringen utredningen attraktiv gymnasieutbildning för alla. Den utredningen har en parlamentarisk referensgrupp, och många av oss som är med i debatten sitter i den. Utredningen ska föreslå åtgärder för att ungdomar ska påbörja och fullfölja gymnasiet. Vi ska också lämna förslag som innebär att de nationella programmen kan vidareutvecklas och ge en bred gemensam kunskapsbas. Stödåtgärder ska ses över. Vi ska analysera och föreslå hur elevers rättighet att läsa in behörigheten till högskolan kan stärkas. Vi ska också analysera och föreslå hur ett estetiskt ämne ska kunna ingå i programmen. Vi ska överlag titta på om det finns anledning att göra justeringar i det nationella utbudet av program. fick utredningen tilläggsdirektiv att analysera för- och nackdelar med ämnesbetyg jämfört med kursbetyg. Vi behöver naturligtvis också utveckla gymnasieskolans snabbast växande program, språkintroduktionen. Det är helt klart. Jag och regeringen har stora förhoppningar att vi ska komma överens om att utveckla gymnasieskolan i bred enighet. Jag hoppas att den ambitionen finns hos alla som deltar i debatten . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde (S). Vi diskuterar vår gymnasieskola genom ett motionsbetänkande. Det är ett ganska tunt sådant, med respekt för alla enskilda motionärer. Det är blott 17 motioner som behandlas. Men det ger också tillfälle att diskutera vår gymnasieskola lite bredare. Vi måste fråga oss: Vad vill vi med vår gymnasieskola? Vad ska den användas till, och vilken utbildning ska bedrivas där? Vad önskar vi av de elever som går där ? Har vi anledning att se annorlunda på vår gymnasieskola än ? , 1975, gick blott vidare till gymnasiet. Det var då klart lättare att nå måluppfyllelse än då påbörjar sina gymnasiestudier. Självklart kan kommunen, skolförvaltningen och barn- och utbildningsnämnden inte ha något annat mål än . Men jag tror också att vi måste vara realistiska och ärliga. Vi kommer kanske aldrig att nå , än mindre . Vi har ett brokigare samhälle och fler ungdomar som i sen ålder tar sig till vårt land. Vi måste fråga oss: Vad gör vi åt detta? Här behöver vi nog en så kallad synvända, precis som i Nossebroskolan. Det gäller att vi alla hjälps åt. Hur gör vi med de 12 000-14 000 ungdomar som inte lyckas uppfylla sina drömmar? Samhällets syn är att detta är ett misslyckande. Många blir stigmatiserade och känner sig misslyckade. De blir dubbelt stämplade, både av sig själva och av omgivningen. Detta måste vi ändra på, annars riskerar vi att få ett ännu tydligare A- och B-lag i samhället och på arbetsmarknaden. Här vilar ett tungt ansvar inte minst på Socialdemokraterna, även om ni och era föregångare säkert har haft det bästa för ögonen. Ni har hårt markerat att alla måste läsa in högskolebehörighet, en snedvriden syn om att en akademiker skulle vara finare än en arbetare eller hantverkare. I går kom det siffror från SCB som visar att av eleverna från yrkesprogram kan tänka sig att kombinera fortsatta studier med arbete. Det är fler än dem från högskoleförberedande program. Detta visar att det inte finns några stängda dörrar. Även dessa elever är ambitiösa och framåtsyftande. Detta är dock för dem som klarar hela gymnasiet. Frågan är vad vi gör med de andra. Hur ska vi öka genomströmningen i gymnasiet, och hur ska vi ta hand om dessa av elevkullen ? Jag tror att vi måste ha ett mer flexibelt gymnasium. Vi kanske till och med måste fundera på olika längder på olika program och också, i vissa stycken, på en enklare gymnasieskola. Det handlar inte minst om samarbete mellan olika program och fler utgångar, vilket även har varit inne på och som den förra regeringen var inne på . Först måste vi naturligtvis se till att fler väljer rätt program. Här vilar ett stort ansvar på , och jag saknar rejäla förslag från regeringen på hur vi kan lyfta och kompetenshöja denna viktiga yrkesgrupp. Undersökningar visar att enbart av niorna känner till vilka program som finns på gymnasieskolan. Naturligtvis vet ännu färre vilka yrken som finns. I vissa kommuner går det så många som 6 400 elever på en , och i vissa kommuner går det 80-90 elever på en . Detta är förstås ohållbart i längden. Jag tror också, herr talman, att det är av stor vikt att utreda kursgymnasiet. Här är vi troligen flera som har medverkat till att den nu sittande ska utreda detta. Jag tror att kursbetygen skapar stress, inte minst för tjejerna i årskurs 2, och dålig motivation för progression i utbildningen. Det gör det svårare att byta program, och det skapar osäkerhet och blir mindre förutsägbart i kombination med det nya betygssystemet. Vi måste också se över systemet med garanterad undervisningstid och alltför många lärarlösa lektioner i gymnasieskolan. Jag följer detta väldigt nära, inte minst genom mina två barn som går i gymnasiet. Jag tror faktiskt att det skulle vara ganska enkelt för de allra flesta elever att läsa mer än 2 500 poäng. Då kan vi också göra det enklare för fler som önskar läsa in allmän högskolebehörighet. Vi får dock inte glömma att allmän högskolebehörighet bara ger tillgång till av högskolornas utbud. Det är klart att det är ett problem för oss alla att söktrycket för yrkesprogrammen har gått ned. Det var som alla vet inget som hände 2011, utan det är en internationell trend som påbörjades kring 2005-2006. De stora avhoppen skedde, som vi vet, när den tvååriga yrkes- och blev treårig. Vi måste ta krafttag för att förbättra lärlingsutbildningen. Här finns stora vinster att nå för att fler elever snabbt ska komma ut i yrkeslivet med goda kunskaper. Men även här saknar regeringen svar. Vidare måste vi också, herr talman, öka samarbetet mellan regioners gymnasieskolor vad gäller sökning, utbud och information om arbetsmarknaden. kanske man till och med kan tänka sig ett mer reglerat samarbete. Kanske ett skolverk och en skolinspektion som finns på fler platser i landet blir en organisation för de kommunala gymnasieskolorna. Det har förts fram att regionerna skulle kunna bli huvudmän, men det tror jag inte alls på. Jag tror att de har nog med problem som de har det . Vidare tror jag också, vilket jag framfört tidigare, på ett närmare samarbete med regionens högskola. Det skulle kunna bli en ren vinn-vinnsituation. Rent allmän bör modern skolforskning föras ut bättre och snabbare. Därför är det också mycket tråkigt för oss alla att konstatera att det inte anställts fler rektorer i skolorna, eftersom det är ett utmärkt sätt att komma ut med modern skolforskning i gymnasieskolorna. Här hoppas jag att mina kollegor på regeringssidan i utskottet återkommer och informerar regeringen om att detta vore ett önskemål. Vi ska nu följa utvecklingen men också låta skolan få arbetsro och föra tillbaka ansvar och utrymme till skolan och lärarna. Vi har kommit med flera förslag i denna riktning och avser att återkomma med förslag som ytterligare stärker lärarkåren och eleverna. Bland annat vill vi öppna för att kombinera språk- och yrkesintroduktion. Låt mig slutligen nämna något kort om KPU som vi har varit inne på i den tidigare debatten. Här finns två utmärkta förslag på ritbordet, och skolor, med fristående KPU-utbildning som aktivt skulle bidra till att stärka lärarkåren och dess kompetens. Jag hoppas även att regeringspartiernas utbildningspolitiker vill titta närmare på dessa förslag. Slutligen vill jag yrka bifall till vår reservation. Det är som vanligt intressant att lyssna på visioner om gymnasieskolan från talarstolen. står vi här igen i ett replikskifte, och det beror på att jag måste få ett förtydligande angående högskolebehörigheten. Uppfattar jag det rätt att tar det faktum att vi har många nyanlända elever i gymnasieskolan till intäkt för att vi inte ska gå vidare och titta på hur fler kan få möjligheter till högskolebehörighet? Detta vill jag höra lite mer om. Jag tycker att nyanlända elevers skolgång är en helt separat fråga. Vi måste titta på språkintroduktionsprogrammet på ett separat sätt, och det finns många möjligheter. Jag lyssnade på grundskoledebatten och bland annat tog upp att man kanske skulle kunna läsa på engelska på högskoleförberedande program och så. Att vi har många nyanlända i skolan är inte något skäl till att släppa ambitionerna om högskolebehörigheten, anser jag. Jag vill bara höra om jag uppfattade rätt. Jag yrkar alltså bifall till våra reservationer 5 och 7. Jag ska ödmjukt säga att jag kanske uttryckte mig otydligt. Jag vill inte alls ta fler nyanlända elever till intäkt för att vi inte ska utöka högskolebehörigheten. Det är två helt olika saker. Jag inser precis som att det är ett problem att färre har valt yrkesprogrammen. Att då, vilket har förekommit i debatten under både två och , skylla på den tidigare regeringen och den nya gymnasiereformen är att göra det alldeles för enkelt för sig. Det här är som jag sa en internationell trend, och det är oroande. Det har också funnits en missuppfattning, vilket också har tagits upp här i talarstolen , både från socialdemokratiska utbildningspolitiker och från många av landets att det är en stängd dörr att gå ett yrkesprogram. Det är det ju inte alls. Men är det så, och det ska jag gärna erkänna, att många är felinformerade och många föräldrar tror att det är stängda dörrar så är det ett problem, och då måste vi hjälpas åt att öppna upp det hela. Tack, , för förtydligandet! Det här med högskolebehörigheten måste jag ändå hänga kvar vid . Jag pratade lite grann i mitt anförande om samverkan med näringslivet och hur viktigt det är på yrkesprogrammen. Där det är framgångsrikt på yrkesprogrammen är just där näringslivet kommer in i programråd och annat. Det kan vara på teknikcollege, certifierade skolor och allt möjligt - till och med branschskolor som finns, faktiskt. Högskolebehörighet ingår, men den går att välja bort, och näringslivet och skolan samarbetar.