bet · H301UU12 · 2016-05-03 00:00:00 — Utskottet konstaterar att de underliggande politiska problem som har gett Daish fotfäste i regionen måste hanteras bl.a. genom att stödja och verka för en politisk lösning på konflikten i och genom att verka för att både och ska bli demokratiska, inkluderande och sammanhållna stater. har nationellt och inom ramen för FN och EU konsekvent framhållit vikten av politiska lösningar i både och . I sammanhanget påminner utskottet även om EU:s regionala strategi om , och hotet från Daish, som antogs av EU:s utrikesministrar . Strategin lyfter fram diplomati och stöd till politiska reformer, socio-ekonomisk utveckling och försoning som viktiga faktorer i att verka för fred och säkerhet i och och för att bekämpa Daish. Ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott har tidigare gett uttryck för uppfattningen att inriktningen på kompletterar de militära insatser som görs inom ramen för den internationella koalitionen. Utskottet konstaterar vidare att det humanitära biståndet lindrar lidande och nöd och att långsiktiga utvecklingsinsatser kan bidra till demokrati, fred och säkerhet och därmed motverka Daish. stöd med bäring på och Syrienkrisen redogörs för ovan. I har gett mer än i humanitärt stöd, och utvecklingssamarbetet med har förlängts med för kapacitetsuppbyggnad av central och lokal förvaltning i landet. Därutöver bidrar med ca till FN:s utvecklingsprograms (UNDP) fond för stabilisering i . Utskottet konstaterar också att det är uppenbart att det krävs militära insatser för att stoppa Daish. har beslutat att ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 120 personer till förfogande till utgången av december månad 2016 för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot Daish i norra i syfte att stärka det irakiska försvarets förmåga att stå emot Daishs framryckning (prop. 2014/15:104, bet. 2014/15:UFöU4, prop. 2015/16:40, bet. 2015/16:UFöU2). Utskottet konstaterar att den väpnade styrkan utbildar och ger råd till kurdiska peshmergastyrkor. Som uppföljning på begäran, efter de avskyvärda terrorattentaten i , om stöd i kampen mot Daish enligt artikel 42.7 i har även utlovat bistånd dels i form av strategisk och taktisk lufttransport, dels genom bidrag till krishanteringsinsatser för att avlasta . Vidare konstaterar utskottet att det i proposition 2015/16:153 föreslås att bemyndigar regeringen att få besluta om att bistå med stöd genom att överlåta viss försvarsmateriel i form av ammunition. Propositionen har remitterats till försvarsutskottet som bereder ärendet. Utskottet noterar att regeringen i samband med att stödet till presenterades aviserade att förutsättningarna för ytterligare svenskt stöd bör undersökas fortlöpande och att det svenska stödet med anledning av begäran ska utvärderas . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:1882 (FP) yrkandena 1 och 4 och 2015/16:3192 (FP) yrkande 1. Skydd för minoriteter, frågor om autonomi eller självständighet och erkännande av folkmord i och Utskottet kan konstatera att det är väl dokumenterat att övergreppen mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten är mycket omfattande i både och , inklusive när det gäller övergrepp mot minoriteter i båda länderna. Exempelvis genomförde för mänskliga rättigheter () en specialsession om Daishs och andra terrorgruppers övergrepp i och antog en resolution (A/HRC/RES/S-22/1) som bl.a. särskilt fördömde allt våld på basis av religiös eller etnisk grund. I resolutionen konstateras att kristna och yazidier är särskilt utsatta. I resolutionen nämns även förstörelsen av religiösa och historiska monument. rapporterade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (A/HRC/30/66) att Daish systematiskt strävar efter att tillintetgöra etniska minoriteter i områden under terrororganisationens kontroll och att denna policy innebär att Daish medvetet utsätter etniska minoriteter, inklusive kristna, för omfattande övergrepp. Det framgår av rapporten att Daish beräknas hålla ca 2 500 män, kvinnor och barn främst från den yazidiska minoritetsgruppen i fångenskap under hemska villkor som bl.a. inkluderar omfattande sexuellt våld, sexuellt slaveri och handel med kvinnor och barn. etablerade en oberoende för (Independent International Commission of Inquiry on the Syrian ). Kommissionen har sammanställt ett antal rapporter som dokumenterar övergreppen i . I kommissionens rapport (A/HRC/30/48) konstateras bl.a. att framför allt Daish har begått massiva övergrepp mot personer som tillhör etniska minoriteter och att dessa utförts som en del av terrororganisationens ideologiska grund. Rapporten lyfter särskilt fram att de yazidiska kvinnor och flickor som fördes från Sinjar i norra till har utsatts för omfattande och allvarliga övergrepp. Rapporten beskriver även i detalj Daishs attacker på kristna assyrier och förstörelsen av kristna symboler och kyrkor i norra . I resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i (A/HRC/30/L.5/Rev.1) fördöms bl.a. övergrepp som utförs på basis av religiös eller etnisk tillhörighet liksom förstörelsen av kulturarv. Utskottet välkomnar att EU har fördömt de omfattande övergreppen mot de mänskliga rättigheterna såväl i som i , inklusive övergreppen mot religiösa och etniska minoriteter, och Daishs förstörelse av ländernas kulturarv. Utskottet fördömer övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, inklusive mot personer som tillhör minoriteter, och den internationella humanitära rätten som i och utförs av framför allt Daish och andra terroristorganisationer och, i fallet , av den syriska regimen. Utskottet framhåller vikten av ansvarsutkrävande för dessa övergrepp och välkomnar att EU aktivt uppmanar att ansluta sig till Romstadgan och, som angetts ovan, verkar för att säkerhetsrådet ska hänskjuta situationen i till ICC. Utskottet noterar att antog en resolution som slår fast att Daishs systematiska övergrepp mot personer som tillhör minoriteter ska klassas som krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. (A/HRC/30/48) och (A/HRC/31/68) rapporterade den oberoende för att det begåtts krigsbrott och brott mot mänskligheten i . I ovan nämnda resolution anges att det kan ha begåtts krigsbrott i . I Syrienresolution anges att det kan ha begåtts krigsbrott och brott mot mänskligheten (A/HRC/31/L.5). När det gäller konstateras i ovan nämnda resolution att Daishs övergrepp i kan utgöra krigsbrott och brott mot mänskligheten. Utskottet påminner i detta sammanhang om sitt ställningstagande i betänkande 2012/13:UU8 att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är alltjämt att det är genom forskning, fri debatt och rättsliga prövningar som det avgörs hur historiska händelser och förlopp ska definieras. Utskottet konstaterar att ICC under sin stadga har behörighet att utreda brott som kan utgöra folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott. En stat kan ansluta sig till stadgan eller avge en särskild förklaring som ger ICC behörighet över dess territorium och dess medborgare. kan ge ICC behörighet även utan den berörda statens samtycke. Utskottet konstaterar ånyo att EU konsekvent uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till ICC, i de delar som faller under ICC:s jurisdiktion, och uppmanat att ansluta sig till Romstadgan. Utskottet påminner i sammanhanget även om sitt tidigare ställningstagande att förföljelsen av kristna minoriteter i bl.a. och måste upphöra (bet. 2014/15:UU15). Utskottet välkomnar att EU – som framgår av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen – i dialogen med bl.a. inom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med lyft fram de mänskliga rättigheterna, inklusive situationen för etniska och religiösa minoriteter. Utskottet konstaterar vidare att regeringen även bilateralt för en dialog med som inkluderar frågan om övergrepp mot minoriteter i . Utskottet konstaterar att fred, försoning och ett demokratiskt styrelseskick är centrala element för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive för personer som tillhör minoriteter. Utskottet välkomnar därför att EU i rådsslutsatser framhållit att breda och inkluderande politiska processer är avgörande för att uppnå fred och försoning i både och . EU:s och politik och bistånd med anledning av Syrienkrisen beskrivs mer utförligt på annan plats i betänkandet. När det gäller välkomnar utskottet att EU står bakom den irakiska premiärministern ambitioner att genomföra reformer och främja nationell dialog och försoning. Utskottet konstaterar att aktivt företräder detta politiska ställningstagande inom ramen för den bilaterala dialogen med . Utskottet konstaterar vidare att både EU och rent praktiskt stöder ansträngningarna att främja en fredlig och demokratisk utveckling i . EU ger stabiliseringsstöd, stöd till nationell försoning och fredsbyggande, bl.a. inom ramen för EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med . Även bidrar med bl.a. stabiliseringsstöd via UNDP. Utskottet konstaterar att UNDP-fonden är viktig för att främja försoning. Utskottet konstaterar vidare att det övergripande målet för samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med 2009–2014 bl.a. var att främja en varaktig fred och en demokratisk utveckling genom att bl.a. ge stöd till att stärka den demokratiska samhällsstyrningen och respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att utfasningen av strategin har förlängts, liksom att insatser som inkluderar fortsatt är möjliga inom ramen för den regionala strategin för utvecklingssamarbete med och för perioden –2020 som regeringen beslutat. Fokus inom strategin ligger bl.a. på att främja demokrati och stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar även att i ett bredare perspektiv främjar interkulturell och interreligiös förståelse bl.a. genom den dialogverksamhet som bedrivs vid och den verksamhet som utförs i FN:s dialogforum Alliansen mellan civilisationer där är en betydande bidragsgivare. Utskottet påminner, som refererats till ovan, om att beslutat om deltagande i den militära utbildningsinsats som utförs av koalitionen mot Daish i norra . Insatsen syftar till att stärka det irakiska försvarets förmåga att stå emot Daishs framryckning. Utskottet konstaterar att detta utgör ett viktigt bidrag till att skydda etniska och religiösa minoriteter i . Utskottet välkomnar vidare EU:s och omfattande humanitära bistånd med anledning av Syrienkrisen och till och konstaterar ånyo dels att EU:s samlande humanitära bistånd med anledning av Syrienkrisen uppgått till och att bidragit med ca i humanitärt bistånd med anledning av Syrienkrisen, dels att EU och dess medlemsstater är de viktigaste humanitära givarna i och att humanitära bistånd till uppgår till ca , varav 180 miljoner , enligt uppgift från . Utskottet framhåller att dessa insatser är centrala för att lindra nöd och rädda liv även bland minoritetsgrupper. När det gäller att inrätta säkra zoner eller skyddszoner för att skydda etniska och religiösa minoriteter i och/eller konstaterar utskottet att det erfarenhetsmässigt visat sig komplicerat att upprätthålla särskilda skyddade zoner för utsatta minoriteter och att det finns en risk att sådana zoner kan bli en dödsfälla för redan utsatta människor. Utskottets bedömning är vidare att en samsyn inom är nödvändig för ett trovärdigt beslut om att inrätta och med vapenmakt upprätthålla sådana skyddade zoner. Utskottet konstaterar att det saknas stöd inom säkerhetsrådet för ett sådant beslut. När det gäller yrkanden om en konstitutionell lösning som skyddar och bevarar minoriteter, regionalt självstyre på för kristna grupper och autonomi eller självständighet för irakiska konstaterar utskottet att EU i bl.a. rådsslutsatser slagit fast att unionen står bakom enighet, suveränitet och territoriella integritet. Utskottet påminner även om att ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott har konstaterat att erkänner suveränitet och landets rätt att besluta om konstitutionella strukturer, inklusive graden av självstyre för olika grupper inom ramen för federala konstitutionella system (bet. 2014/15:UFöU4 och bet. 2015/16:UFöU2). När det gäller yrkandet att ska verka för ökat självstyre för kurddominerade områden i , och vill utskottet anföra följande. I fallet har både FN och EU framhållit att en politisk lösning på konflikten i landet måste baseras på respekt för sammanhållning, oberoende och territoriella integritet. Enligt säkerhetsrådets resolution (2015) ska en ny konstitution utarbetas för som en del av en politisk lösning. Utskottet konstaterar att en ny konstitution, inklusive frågor relaterade till autonomi, måste beslutas inom ramen för en demokratisk process. I fallet konstaterar utskottet att det är djupt oroande att stridigheterna mellan den turkiska regeringen och PKK fortsätter och tilltar i intensitet och omfattning. Utskottet betonar vikten av att fredsprocessen återupptas och konstaterar att detta förutsätter ett eldupphör och att den turkiska regeringen initierar en genomgripande förhandlings- och reformprocess. Utskottet konstaterar vidare att frågor om rättigheter och decentralisering bör hanteras inom demokratiska processer. I sammanhanget noterar utskottet att i stöder det civila samhället som verkar för en demokratisk utveckling, där rättigheter för olika befolkningsgrupper, inklusive den kurdiska, ingår som en viktig del. I fallet konstaterar utskottet att bl.a. har uttryckt oro över situationen för minoriteter, inklusive kurder, i (A/RES/70/173). Både EU och är djupt oroade över situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU har även antagit restriktiva åtgärder mot personer som är ansvariga för övergrepp. Utskottet konstaterar att tar upp frågor om mänskliga rättigheter i inom ramen för FN och EU och utgår från att i den bilaterala dialogen med iranska företrädare kommer att fortsätta att aktivt försöka påverka och förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i , inklusive för landets kurdiska minoritet. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:1882 (FP) yrkandena 5–8, 2014/15:2936 (SD) yrkandena 1–3 och 5–7, 2015/16:1266 (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2129 (SD) yrkandena 1–7, 2015/16:2678 (KD) yrkande 2, 2015/16:2900 (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3192 yrkande 2 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om situationen för kopter i med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 7 (SD). I kommittémotion 2014/15:2766 av m.fl. (SD) yrkande 1 framförs att bör visa sitt stöd till kristna kopter och verka för att FN och EU ställer tydliga krav på att bl.a. garantera kristnas säkerhet och rättigheter. Samma yrkande återkommer i kommittémotion 2015/16:2127 av m.fl. (SD) yrkande 1. Utskottet konstaterar att situationen när det gäller mänskliga rättigheter i är mycket allvarlig. Det framgår av Human Rights Watch World report 2016 att president administration har antagit en långtgående anti-terroristlag som utökat myndigheternas makt. Säkerhetsorgan utför tortyr och ligger bakom försvinnanden. Det förekommer att personer avlider i häkten. Massrättegångar har genomförts mot framför allt medlemmar av Muslimska utan att fastställa huruvida det är fråga om individuell skuld för det som personerna åtalats för. Hundratals medlemmar av har dömts till döden, inklusive den förra presidenten . Det framgår även bl.a. av rapporten att yttrande- och föreningsfriheten begränsas av myndigheterna, att hbtq-personer arresteras och att åtal väcks för hädelse. Utskottet är även bekymrat över att civilsamhällesorganisationers handlingsutrymme i är begränsat. I EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati 2014 konstateras att antog en progressiv konstitution i en folkomröstning. I konstitutionen fastställs bl.a. att rätten till tanke- och övertygelsefrihet är absolut och att friheten att utöva religiösa ritualer och att etablera platser för andakt är en laglig rättighet (artikel 64). I nämnda rapport konstateras att det finns brister i genomförandet av konstitutionen när det gäller de mänskliga rättigheterna. Människorättsorganisationer har pekat på flera olika former av övergrepp i , och utskottet kan konstatera att även kristna kopter har varit utsatta för övergrepp. I om de mänskliga rättigheterna 2014/15 konstateras att de egyptiska myndigheterna misslyckats med att hantera diskriminering mot personer som tillhör religiösa minoriteter, och rapporten lyfter särskilt fram att de kristna kopterna utsätts för sekteristiskt motiverade attacker och stöter på restriktioner när det gäller att anlägga och bevara kyrkor. I Human Rights Watch World Report 2016 beskrivs att sekteristiska attacker mot kristna kopter till denna grupps nackdel ofta hanteras genom att säkerhetsorganen ställer sig bakom traditionella konfliktlösningsmekanismer utan stöd i egyptisk lagstiftning. När 2014 granskades inom ramen för FN:s allmänna återkommande utvärdering (perodic review, UPR) rekommenderade flera länder att skulle vidta åtgärder för att främja religiös tolerans och skydda rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Utskottet kan konstatera att EU i rådsslutsatser särskilt betonat vikten av att de egyptiska myndigheterna vidtar åtgärder för att motverka våld mot kristna och andra religiösa minoriteter. Utskottet kan vidare konstatera att även bilateralt löpande uttrycker sin oro över utvecklingen av situationen för de mänskliga rättigheterna i . Utskottet utgår från att både EU och även i fortsättningen tar upp brott mot de mänskliga rättigheterna, inklusive när det gäller personer som tillhör religiösa minoriteter, med egyptiska myndigheter. Utskottet påminner i sammanhanget än en gång om sitt tidigare ställningstagande att förföljelsen av kristna minoriteter i bl.a. och måste upphöra. stöder civilsamhällesorganisationer som arbetar med frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter i . Insatser på detta område kan fortgå inom ramen för den beslutade regionala strategin för utvecklingssamarbete med och . Av EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna och demokrati 2014 framgår att även EU stöder insatser i för att främja de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Utskottet välkomnar och EU:s stöd för att främja demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:2766 (SD) yrkande 1 och 2015/16:2127 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om , och fredsprocessen samt om erkännandet av som stat. Jämför reservationerna 8 (SD), 9 (C), 10 (V) och 11 (M, L, KD). I kommittémotion 2014/15:2745 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att bör återkalla sitt erkännande av och förklara det ogiltigt mot bakgrund av att beslutet enligt motionärerna saknar både folkrättslig grund och parlamentarisk förankring. I yrkande 2 betonas vikten av att inte betrakta en statsledning i där Hamas ingår som legitim med hänvisning till att måste ta avstånd från all form av terrorism. Yrkande 3 berör principerna för en tvåstatslösning, och det konstateras att en varaktig fred förutsätter förhandlingar där båda parter gör uppoffringar och avstår från provocerande handlingar. Det framhålls att palestinierna måste vara beredda att erkänna som en judisk stat, upphöra med terrorism och avstå från antisemitism. Det framhålls vidare att måste förhindra sammandrabbningar mellan bosättare och palestinier på . I yrkande 4 betonas att regeringen måste ställa krav på den palestinska myndigheten och befrielseorganisation (PLO). Motionärerna lyfter i detta sammanhang särskilt fram vikten av att upphöra med alla belöningar för och hyllningar av terrorism samt uppmaningar till terrordåd, tydligt avståndstagande från antisemitism och att man visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter i en fredlig relation med . Yrkandena 1–4 ovan återkommer i kommittémotion 2015/16:2111 av m.fl. (SD). Därutöver förespråkas i yrkande 5 att biståndet till den palestinska myndigheten avvecklas till dess att myndigheten visar prov på att vilja styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter och i en fredlig relation med , tar avstånd från antisemitism och upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och uppmaningar till terrordåd. I kommittémotion 2015/16:128 av m.fl. (V) anförs i yrkande 2 att bör stödja i det fortsatta arbetet mot att erkännas som fullvärdig medlem av FN. I yrkande 3 framhålls vikten av att agerar kraftfullt för att förhindra att nya israeliska bosättningar tillkommer på palestinsk mark och för att befintliga bosättningar avvecklas omgående, bl.a. mot bakgrund av att bosättningarna anses vara ett tydligt brott mot den fjärde och att avvecklingen av bosättningarna uppfattas som en nyckelfråga i fredsprocessen. I yrkande 4 anförs att regeringen bör ta initiativ till att införa en tydlig ursprungsmärkning när det gäller israeliska bosättarprodukter. I yrkande 5 förespråkar motionärerna att regeringen verkar för att utforma förslag som förbjuder svenska företag och investerare att bedriva ekonomiskt samarbete i form av handel och investeringar med illegala bosättningar. Motionärerna anser att det saknas såväl ett tydligt regelverk som säkerställer att svenska företag och investerare inte engagerar sig i illegala bosättningar som tydliga direktiv till AP-fonderna. I yrkande 6 anges att som medlem i FN bör driva på för att tortyrkommittén särskilt ska utreda eventuella brott mot tortyrkonventionen. I yrkande 7 framförs att bör verka för att ska ansluta sig till (). I yrkande 8 refereras till den mur som bygger i anslutning till och på , och det föreslås att ska agera för att förhindra att bygget av muren fortgår samt att den mur som redan har byggts på ockuperad mark rivs. I yrkande 9 anförs att i fortsatta förhandlingar bör driva att frågan om flyktingarnas rätt att återvända ska föras upp på dagordningen och att 194 ska respekteras. I yrkande 10 framhålls att som stat liksom inom ramen för FN och EU ska kräva att luft-, sjö- och landvägar öppnas. I yrkande 11 förespråkas att både som enskilt land och som medlem i FN ska agera tydligt och kraftfullt för att israeler och palestinier som gjorde sig skyldiga till krigsförbrytelser under anfallskrig mot ska ställas inför rätta. I yrkande 12 betonas vikten av att bör vara pådrivande i arbetet med att utforma en gemensam hållning gentemot sabotage av humanitära insatser. I motionen refereras till EU:s arbete när det gäller en gemensam ansats till biståndsinsatser i s.k. c-områden. Det anges vidare att det kan finnas en poäng i att behåller ett visst ägande över infrastrukturprojekt som finansieras av i syfte att ha en tydlig juridisk grund för att kräva skadestånd om beskjuter svenskfinansierade biståndsprojekt. I yrkande 13 understryks att , inom ramen för EU och FN, bör verka för att ska hållas ekonomiskt ansvarigt för den omfattande förstörelsen under landets anfallskrig mot . I yrkande 14 refereras till bordningar som israeliska försvarsmakten utförde på fartyg som organisationen to står bakom. Det anförs att bör kräva att personer som gett order om bordningarna och utfört dessa bör ställas inför rätta för brott mot folkrätten. I yrkande 15 refereras dels till att Ship to Gazas båtar 2011 utsattes för sabotage i en grekisk hamn, dels till förstörelsen av Gazas Ark i hamn, och det anförs att bör kräva en oberoende utredning av sabotagen mot Ship to och Gazas Ark. I yrkande 16 framhålls att bör ha kontakter med samtliga parter, inklusive Hamas, understödja försöken till inom-palestinsk försoning och inom EU och FN verka för att både Hamas och inkluderas i framtida fredsförhandlingar.