bet · H401NU1 · 2016-12-06 00:00:00 — Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar borde minskas med i förhållande till regeringens förslag, och anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:13 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:15 Upprustning och drift av borde minskas med i förhållande till regeringens förslag för att finansiera andra prioriterade satsningar. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen skulle förstärka IFS-rådgivningen för nyanlända kvinnor som vill starta företag. Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag, och anslaget 2:2 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag och anslaget 2:4 Investeringsfrämjande borde minskas med i förhållande till regeringens förslag i och med att jag avvisar regeringens s.k. exportoffensiv. Anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och det råder högkonjunktur. Men i stället för att använda detta gynnsamma läge för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. Jag anser att det krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att de reformer som alliansregeringen genomförde under sina vid makten inte räcker för att klara de nya utmaningar som nu står inför. med den rödgröna regeringen står det klart att är på fel väg. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya kraftfulla förslag för att nå dit. Framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger därför fram en budget i motion 2016/17:3419 med nödvändiga reformer för framtiden som jag står bakom. Budgetförslaget innehåller bl.a. förslag och satsningar för att stärka entreprenörskapet och företagandet i . beslutade emellertid om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster enligt regeringens förslag (bet. 2016/17:FiU1). Genom rambeslutet avvisade således förslagen till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde i budgetmotion 2016/17:3419 (L). Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se, vilket jag beklagar. Mitt partis budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga denna viktiga process och äventyra effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I detta särskilda yttrande vill jag dock redovisa Liberalernas syn på näringspolitiken i enlighet med motion 2016/17:3456 (L). När det gäller näringspolitiken är det min uppfattning att det ska löna sig att driva företag och våga investera. betyder fler jobb och tillväxt, vilket i förlängningen leder till ökade skatteintäkter som i sin tur finansierar gemensamma välfärd. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och väl fungerande finansiella marknader. ser jag det som oroande att regeringen fortsätter med stora skattehöjningar på jobb och företagande, vilket hindrar främst småföretag att växa. Regeringen verkar tro att företagande i första hand blomstrar genom en s.k. aktiv näringspolitik, som kännetecknas av bl.a. ett politiskt tillsatt innovationsråd och en nyindustrialiseringsstrategi. Jag och Liberalerna anser att vad svenska företag behöver är mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter, men också förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som dessvärre hotas av en otillräcklig energiöverenskommelse. Även viktig infrastruktur såsom , bra vägförbindelser och goda järnvägsförbindelser är avgörande för svenskt företagande. Det finns enligt min mening mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Jag ser det som prioriterat med åtgärder för att dels halvera tiden det tar att starta ett företag, dels underlätta för små företag. För att göra det lättare att starta företag kan det finnas skäl att se över kravet på aktiekapital, men det är lika viktigt att hitta nya bolagsformer. De bolagsformer som finns är dåligt anpassade för dagens snabbväxande företagskonstellationer, där företagsoptioner fungerar som det främsta incitamentet för att locka investerare och anställda. Jag och Liberalerna vill därför se en ny enklare bolagsform för mindre småföretag, vilket bl.a. finns i . Vidare har ett nystartat företag sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner, men företaget har ändå behov av att kunna attrahera kvalificerad personal på annat sätt. Därför vill jag göra det enklare och billigare att erbjuda anställda delägarskap och incitamentsprogram i form av exempelvis personaloptioner. Vidare är det min uppfattning att företag ska drivas av entreprenörer och inte av offentliga aktörer som skapar osund konkurrens. I grunden är det fel att det offentliga driver företag. För undantag från denna huvudprincip krävs att företaget svarar för ett uppenbart samhällsintresse, som exempelvis Systembolaget. De människor som kommer till gör det med en önskan om att skapa ett bättre liv. Av dessa är många blivande, eller vana, entreprenörer. Jag anser att staten har en skyldighet att underlätta för dessa företagsamma personer att snabbt komma i jobb eller företagande. Globaliseringen främjar tillväxt och öppenhet, och handel med omvärlden är grunden för ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför är det min mening att ska fortsätta att riva handelshinder som man värnar konsumentskydd och miljö. bör i dessa tider fortsätta att vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal (TTIP) mellan och . Det färdiga handelsavtalet mellan och EU bör snabbt godkännas för att förhoppningsvis påskynda förhandlingarna mellan och EU. Varje frihandelsavtal som sluts gynnar de svenska företagen och är centralt för svenska handelsförbindelser. Globaliseringen och digitaliseringen påverkar alla och i synnerhet . Den pågående utvecklingen utgör en utmaning, men en potential att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder. Det anser jag vara en god grund att stå på när en ny näringspolitik ska tas fram för att möta globaliseringens och digitaliseringens utmaningar. Det är min uppfattning att därför behöver en it-strategi som inkluderar hela landet för att på så sätt gynna entreprenörskap och företagande runt om i . Även om jag avstår från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområdet står jag fast vid uppfattningen om att anslagen borde ha utformats i enlighet med förslagen i motionerna 2016/17:3456 (L) och 2016/17:3419 (L). Som framgår av nyssnämnda motioner borde anslaget 1:1 Verket för innovationssystem minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen motiveras med att jag avvisar regeringens insatser för miljö- och klimatteknik, strategiska innovationsområden, standardisering, forskning om tillgänglighetsanpassning samt innovativ produktion av biologiska läkemedel. Därtill avvisar jag regeringens anslagshöjningar till följd av förslagen om utveckling av test- och demonstrationsmiljöer, investeringar i innovativa affärsidéer samt de anslagshöjningar som aviserats med anledning av forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30). Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens föreslagna insatser för miljö- och energiteknik, nyindustrialisering, destinationsutveckling samt borde avvisas av . Anslaget 1:7 Turistfrämjande borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen motiveras med att jag avvisar regeringens insatser för marknadsföring och ekoturism på landsbygden. Anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med i förhållande till regeringens förslag och anslaget 1:13 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Som jag tidigare påpekat är jag kritisk mot regeringens s.k. aktiva näringspolitik och anser i stället att näringsliv behöver mindre och inte mer inblandning av politiken och det offentliga. Vad staten däremot bör göra är att verka för goda villkor för företag och genomföra insatser för att öka företagandet. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden, och på webbplatsen erbjuds en samlad service för att företag på en och samma plats ska kunna nå information från flera myndigheter. Företagare kan också på enkelt lämna in uppgifter till flera myndigheter . Dessa insatser vill jag och Liberalerna vidareutveckla genom ökade anslag. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde därför öka med i förhållande till regeringens förslag för att förstärka innovations- och tillväxtfinansiering. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag då jag avvisar regeringens s.k. exportoffensiv. Minskningen av anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:4, 1:8 och 1:13 görs då Liberalerna har föreslagit att pris- och löneomräkningen minskas till . Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill jag och ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som underlättar för människor att gå från utanförskap till arbete. Förutsättningar ska skapas för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Genom en välfungerande ekonomisk politik och med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanför-skap förbättras. Genom sitt beslut fastställde att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 6 2017 (bet. 2016/17:FiU1). Som tidigare framgått är utgångspunkten i detta ärende således att ramen är fastställd. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha utformats i enlighet med förslaget i budgetmotion 2016/17:3320. I den nyssnämnda motionen har presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När det förslaget till budgetram för utgiftsområde 24 Näringsliv nu har fallit avstår jag från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . I detta särskilda yttrande redovisar jag den syn på näringslivspolitiken som har presenterat i motion 2016/17:3392. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärd och sysselsättning genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. En regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar till enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. Regeringens höjda skatter på jobb kommer att slå hårt mot inte minst unga som söker sitt allra första jobb och mot dem som står långt från arbetsmarknaden. Oavsett om det gäller första anställningen eller steget att starta ett företag, måste trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Vidare anser jag att det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sådant sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett storlek av företag eller företagande i hela landet. De små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. har flera större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen kan fortsätta utvecklas är en förutsättning för att även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få detta. Därför är tillkomsten av nya jobb den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan för oss kristdemokrater. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. När det gäller anslagsfördelningen inom det aktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv har jag och en annan anslagsfördelning än regeringen. Enligt budgetförslag borde anslaget 1:1 Verket för innovationssystem minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: forskning och utveckling borde minskas med ca i förhållande till regeringens förslag. Detta eftersom bl.a. avvisar regeringens ökning som sker på grund av den forskningspolitiska propositionen som har presenterats . Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:4 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Inom ramen för befintligt anslag anser jag att borde avsättas för att förenkla uppgiftslämnande för företagen i enlighet med motionerna 2016/17:3391 (KD) och 2016/17:3392 (KD). Jag och vill införa en garanti om att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna, och uppgiften slussas sedan vidare till aktuell myndighet. Detta skulle påtagligt minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet, dvs. att skapa värde och jobb. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:7 Turistfrämjande borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Besöksnäringen, med de två delarna turism och möten, är en av största näringar. Det finns därför många goda skäl till att liksom i andra branscher lägga upp bra strategier, utvärdera effekter av satsade offentliga medel och för staten att se till att det finns kompetent arbetskraft. Besöksnäringen växer i med ett ökande antal utländska besökare, men kan bli ännu bättre på att direkt påverka var internationella möten och kongresser förläggs. I enlighet med motion 2016/17:3392 (KD) anser jag att regeringen ska verka för att offentliga verksamheter i högre grad bidrar till att internationella möten arrangeras i . Vidare bör Visit ges i uppdrag att bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och event till . Inom den ram för anslaget 1:7 som föreslagit anser jag att Visit ska tilldelas för att bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och event till . Anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med , och anslaget 1:13 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:15 Upprustning och drift av Göra kanal borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:21 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag, med motiveringen att avvisar regeringens förslag till ny modell för finansiering av . Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 2:2 borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. har även föreslagit ett nytt anslag som ska användas till att finansiera återinförandet av ambassadörsnätverket för kvinnligt företagande. För att synliggöra kvinnors företagande och stärka deras nätverk initierade alliansregeringen ett ambassadörsnätverk för kvinnors företagande. gavs 2007 i uppdrag att utse ambassadörer för kvinnors företagande. Projektet skulle bidra till att synliggöra kvinnors företagande och bredda bilden av företagande. Ett särskilt fokus –2014 var kvinnor som driver innovativa företag i tjänstesektorn. Men den nuvarande regeringen valde att inte förlänga uppdraget som därmed avslutades /15. Jag anser i likhet med motionerna 2016/17:3346 (KD) och 2016/17:3349 (KD) att beslutet att avsluta projektet är beklagligt och att regeringen bör ge i uppdrag att återuppta nätverket igen. Det nya anslaget borde tillföras 2017. Vad gäller anslagen 1:1, 1:3, 1:4, 1:6. 1:8, 1:13, 2:1 och 2:2 har förordat en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO) med motiveringen att en nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall (avsnitt 2.1 och 4.7.4). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) (avsnitt 2.2 och 4.7.4). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar (avsnitt 2.3 och 4.7.4). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker (avsnitt 2.4 och 4.7.4). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079) (avsnitt 2.5 och 4.7.4). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisorslagen (2001:883) (avsnitt 2.6 och 4.7.4). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) (avsnitt 2.7 och 4.7.4). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att bredda verksamhetsinriktningen för () så att verksamheten, i tillägg till vad som tidigare angetts av , ska kunna bedrivas genom intresse- eller dotterbolag, ska kunna omfatta provning, certifiering och utbildning för industrisektorn och därmed förenlig verksamhet, samt omfatta ägande och förvaltning av lös egendom (avsnitt 4.6.2). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att förändra verksamhetsinriktningen för SP () så att den, i stället för vad som tidigare angetts av , ska vara i linje med den breddade verksamhetsinriktningen för som avses i punkt 8 (avsnitt 4.6.2). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra en fusion mellan i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 4.6.2). 11.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 (avsnitt 5.6.7). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 5.6.7). 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter (avsnitt 5.6.8). 14.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt följande uppställning. [Här avses anslagstabellen på s. 12 i prop. 2016/17:1 utg.omr. 15.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. [Här avses anslagstabellen på s. 12 i prop. 2016/17:1 utg.omr.24]. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:117 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka resurserna till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:122 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Visit i uppdrag att öppna ett kontor i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:351 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för fler vardagsnära innovationer inom vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2033 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge uppdraget till regeringen att reformera systemet med s.k. innovationscheckar i syfte att underlätta för småföretagen att få tillgång till kapital och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2226 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1. 2016/17:3126 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att UF ska erbjudas på alla gymnasieprogram i hela och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av UF och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhuset bör få ett utökat uppdrag att etablera sin verksamhet på yrkeshögskolor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av UF samt att UF ska erbjudas på alla gymnasieprogram i hela , och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhuset bör få ett utökat uppdrag att etablera sin verksamhet på yrkeshögskolor, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3346 av m.fl. (KD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återuppta det ambassadörsprogram för kvinnliga företagare som regeringen avslutat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att återstarta nätverket för kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka rådgivning till företagare med utländsk bakgrund och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3391 av m.fl. (KD):