bet · H301UbU10 · 2016-02-15 00:00:00 — Fortsatta studier för gymnasiesärskoleelever kan emellertid bedrivas inom t.ex. folkhögskola, yrkeshögskola eller särskild utbildning för vuxna (särvux). Utskottet är angeläget om att det ska finnas ekonomiska förutsättningar för bl.a. högskoleutbildning för studenter med utvecklingsstörning. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom yrkandet om att tillsätta en utredning för att ta fram ett förslag som möjliggör för personer med utvecklingsstörning att få studiemedel med den högre bidragsnivån för eftergymnasiala studier. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:1955 (C). Lån via till körkortsutbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lån via till körkortsutbildning. I motionerna 2014/15:1088 av (M), 2014/15:2268 av (M), 2015/16:975 av (M), 2015/16:1207 av och (båda M) yrkande 3, 2015/16:1699 av (M), 2015/16:1726 av (M) och 2015/16:2815 av Boriana (M) begärs att det ska bli möjligt för unga att få lån via CSN till körkortsutbildning. Motionärerna framhåller som stöd för införandet av lånet att det är förenat med höga kostnader att skaffa sig ett körkort och att fler unga skulle kunna få arbete med ett körkort. Vissa motionärer pekar också på att det finns ett stort behov av personal med körkort inom en del yrkeskategorier och branscher. Ett par motionärer framhåller även att körkortsinnehav har betydelse för att behålla en levande landsbygd då det underlättar möjligheterna att pendla till jobb i tätorter. Också i motion 2015/16:2958 av (M) efterfrågas bl.a. att det ska bli möjligt för unga att få lån via CSN till körkortsutbildning med hänvisning till i huvudsak samma argument som ovan. I motionerna 2014/15:968 av (M) och 2015/16:245 av (M) begärs att det ska bli möjligt att få lån till körkortsutbildning via CSN oavsett ålder på den som söker lånet och typ av körkort som kan bli aktuellt. Motionären anger i huvudsak samma skäl som framgått ovan. Bakgrund och gällande rätt Det saknas möjlighet att få ett lån via CSN i syfte att bedriva körkortsutbildning. Gymnasie- och kunskapslyftsministern uttalade bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:320) gällande om ministern avser att vidta någon åtgärd för att införa ”CSN-lån” till körkort i enlighet med Socialdemokraternas och statsministerns vallöfte: Jag har tidigare besvarat en liknande fråga [– – –] Som jag har nämnt i mitt tidigare svar, är frågan om huruvida några åtgärder bör vidtas för att fler unga ska ha råd att kunna ta körkort under fortsatt beredning i . Utskottet kan i likhet med motionärerna se flera goda argument, t.ex. ökad anställningsbarhet, för att unga ska ges möjlighet att få lån via CSN till körkortsutbildning. Som framgår av gymnasie- och kunskapslyftsministern svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:320) från är frågan om möjlighet till att få lån via CSN till körkortsutbildning under fortsatt beredning i . Utskottet vill inte föregripa den pågående beredningen av frågan och avstyrker därför motionerna 2014/15:968 (M), 2014/15:1088 (M), 2014/15:2268 (M), 2015/16:245 (M), 2015/16:975 (M), 2015/16:1207 (M) yrkande 3, 2015/16:1699 (M), 2015/16:1726 (M), 2015/16:2815 (M) och 2015/16:2958 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avskrivning av studieskulder. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (V). I kommittémotionerna 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 18 och 2015/16:2233 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19 och motionerna 2014/15:1237 av Per Ramhorn m.fl. (SD) och 2015/16:1640 av Per Ramhorn m.fl. (SD) begärs att ett system ska utredas med förebild från där läkare kan förbinda sig att arbeta i glesbygden och därefter få sin studieskuld minskad. Motionärerna framhåller att svårigheten att rekrytera läkare till glesbygden hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. I kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 14 begärs en översyn av möjligheten att, efter norsk förebild, erbjuda avskrivning av delar av studielånet till personer som efter avslutade studier påbörjar arbete inom bristyrken i områden på landsbygden där det råder stora rekryteringsproblem. Bakgrund och gällande rätt Det finns i den gällande lagstiftningen inga möjligheter att få sina studieskulder helt eller delvis avskrivna om man tar arbete i något bristyrke på landsbygden eller i någon särskild del av landet. Det finns, som framgått ovan, i den gällande lagstiftningen inga möjligheter att få sina studieskulder helt eller delvis avskrivna om man tar arbete i något bristyrke på landsbygden eller i någon särskild del av landet. Utskottet anser att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:1237 (SD), 2014/15:2960 (SD) yrkande 18, 2015/16:377 (V) yrkande 14, 2015/16:1640 (SD) och 2015/16:2233 (SD) yrkande 19. Examenspremie för vissa lärarkategorier Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om examenspremie för vissa lärarkategorier. Jämför reservation 7 (SD). I kommittémotion 2014/15:2954 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att bristen på ämneslärare åtgärdas genom att de studerande som genomför sin utbildning får det studielån som tagits under det avslutande studieåret omvandlat till ett bidrag, dvs. en slags examenspremie. I motion 2014/15:23 av (FP) yrkande 5 begärs att en skattefri examenspremie införs och betalas ut till den som blir behörig att undervisa i något av de nationella minoritetsspråken. Examenspremien är ett sätt att attrahera fler att söka till lärarutbildningen. Bakgrund och gällande rätt Regeringen bedömde i budgetpropositionen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik borde kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . Syftet var att stärka rekryteringsläget eftersom bristen på utbildade lärare inom dessa områden är bekymmersam (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 s. 38 f.). beslutade dock att i stället skulle anvisas till ett nytt anslag 1:7 Examenspremie för examenspremier till studerande på bl.a. kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik (bet. 2014/15:UbU2 s. 36–37, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget återkom regeringen med förslaget om den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studenter inom vissa lärarutbildningar. , som yttrade sig till finansutskottet över förslaget, ansåg i likhet med regeringen och den bedömning som gjordes i budgetpropositionen att det för att rekrytera studerande till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik är lämpligare att ge den högre bidragsnivån inom studiemedlen (yttr. 2014/15:UbU6y s. 7). Därefter beslutade att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen, som uppgår till per studiemånad , för sina studier (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). vidhöll vid behandlingen av ett motionsyrkande om resurser till examenspremier för studerande på vissa lärarutbildningar i budgetbetänkandet den uppfattning som utskottet gav uttryck i sitt yttrande till finansutskottet. Utskottet ansåg därmed att det för att rekrytera studerande till de aktuella lärarutbildningarna är lämpligare att ge den högre bidragsnivån inom studiemedlen än att införa en examenspremie (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Utskottet har, som framgått ovan, vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om examenspremier för vissa lärarkategorier. Utskottet har då ansett att för att rekrytera studerande till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik är det lämpligare att ge den högre bidragsnivån inom studiemedlen än att använda sig av examenspremier (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Syftet med åtgärden var att stärka rekryteringsläget eftersom bristen på utbildade lärare inom de aktuella områdena är bekymmersam. Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och förordar således alltjämt den högre bidragsnivån inom studiemedlen före examenspremier för att rekrytera studerande till de aktuella lärarkategorierna. När det sedan gäller frågan om att införa en examenspremie för att öka tillgången till minoritetspråkslärare är utskottet i linje med det ovan anförda inte berett att ställa sig bakom yrkandet med den inriktningen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2014/15:23 (FP) yrkande 5 och 2014/15:2954 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekonomiskt stöd till inackordering för elever på nationellt godkända idrottsutbildningar och stipendier för gymnasiestudier utomlands. Ekonomiskt stöd till inackordering för elever på nationellt godkända idrottsutbildningar I motionerna 2014/15:281 av (C) och 2015/16:1372 av (C) framhålls behovet av att skapa enhetliga regler för inackorderingsstöd på s.k. riksidrottsgymnasier och nationellt godkända idrottsutbildningar. Enligt motionären nekas elever på nationellt godkända idrottsutbildningar till skillnad från elever på riksidrottsgymnasier inackorderingsstöd. Stipendier för gymnasiestudier utomlands I motion 2014/15:422 av m.fl. (FP) yrkande 2 efterfrågas en utredning om hur stipendier ska kunna erbjudas till svenska gymnasiestudenter som vill tillgodogöra sig gymnasiestudier utomlands . Enligt motionären är värdet av gymnasieutbyte stort – för den enskilda elevens utveckling och för den svenska gymnasieskolan, som både genom återvändande elever och utländska utbytesstudenter får inspiration och utmaning från andra länders system och kulturer. Bakgrund och gällande rätt Ekonomiskt stöd till inackordering för elever på nationellt godkända idrottsutbildningar Ekonomiskt stöd för inackordering ges i vissa fall som ett kommunalt stöd och i vissa fall som ett statligt inackorderingstillägg. Hemkommunen har enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800) ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till de elever i en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant ska det betalas ut med lägst en trettiondedel av prisbasbeloppet för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Skyldigheten för kommunen att lämna ekonomiskt stöd till inackordering gäller dock bl.a. inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program (jfr 16 kap. 43, 44 och 47 §§ skollagen). Statligt inackorderingstillägg enligt studiestödslagen och studiestödsförordningen (2000:655) kan ges till elever utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.). Inackorderingstillägget ska bidra till att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan de som studerar på hemorten och de som tillfälligt måste bosätta sig på annan ort för att gå den utbildning de valt. För att uppfylla villkoren för att anses vara i behov av inackorderingstillägg ska en studerande gå på en ”motsvarande utbildning” som inte finns på hemorten inom två timmars restid från föräldrahemmet. Studieorten ska vidare ligga på sådant avstånd från föräldrahemmet att den studerande inte kan resa . Beroende på avståndet, enkel resväg, mellan hemmet och skolan beviljas inackorderingstillägg med ett schablonbelopp som uppgår till lägst 1 190 och högst (2 kap. 2, 3 och 7 §§ studiestödslagen (1999:1395], 2 kap. 2 och 8 §§ studiestödsförordningen och 1 kap. CSNFS 2001:6). Elever som behöver inackordering till följd av skolgång vid en riksrekryterande skola har rätt till kommunalt inackorderingsstöd. Fristående gymnasieskolor är alltid riksrekryterande eftersom de har hela landet som upptagningsområde. Statligt inackorderingstillägg ges emellertid endast när beslutat att utbildningen ska vara en ”så kallad riksrekryterande utbildning”. Ett sådant beslut fattas enligt 16 kap. 13 § skollagen efter en prövning som motsvarar prövningen av riksrekryterande utbildningar. Närmare bestämmelser finns i 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Utöver riksrekryterande idrottsutbildningar, s.k. riksidrottsgymnasier, finns det sedan gymnasiereformen (Gy 2011) även nationellt godkända idrottsutbildningar (jfr 5 kap. 27–31 §§ gymnasieförordningen). Sådana idrottsutbildningar kan anordna ämnet specialidrott inom programfördjupningen och det individuella valet. Specialidrott får även läsas som utökat program. studiehjälpsutredning konstaterar i avsnittet Den nya gymnasieskolans inverkan på inackorderingsstöd bl.a. följande: Även om de nationellt godkända idrottsutbildningarna ska ha en tydlig elitidrottskaraktär, och således inte bara är nationella program med mer idrott än vanligt, gäller samma regler om struktur, innehåll och examensmål som för övriga nationella program. Statligt inackorderingsstöd lämnas således inte för en nationellt godkänd idrottsutbildning. De flesta kommunerna lämnar inte heller inackorderingsstöd för studier vid de nationellt godkända idrottsutbildningarna. Detta har enligt studiehjälpsutredning medfört att en del elever, som har valt att söka till utbildningar som har en särskild idrottsinriktning som inte finns på hemorten, har nekats inackorderingsstöd, eftersom de har mottagits i andra hand respektive att en motsvarande utbildning finns i närheten av föräldrahemmet. Den nya möjligheten att överklaga beslut om kommunalt inackorderingsbidrag har inneburit att förvaltningsrätten har prövat en del sådana fall om idrottsutbildningar. Förvaltningsrätten har dock avslagit överklagandena i samtliga av de fall som utredningen tagit del av, med motiveringen att kommunerna inte har någon skyldighet att lämna inackorderingsbidrag till elever som är mottagna i andra hand (SOU 2013:52 s. 164–166). lämnade studiehjälpsutredning sitt betänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Utredningen lämnar bl.a. följande förslag om inackorderingsstödet: Staten genom CSN föreslås få det samlade ansvaret för inackorderingsstöd inom ramen för studiehjälpen. Stödet ska benämnas inackorderingsstöd. Inackorderingsstödet ska regleras i studiestödsförfattningarna. Bestämmelser om vem som har rätt till inackorderingsstöd samt storleken på stödet ska fastställas av regeringen. Vid prövningen av om en vald utbildning motsvarar en utbildning på hemorten ska man som huvudregel utgå från program och inriktningar i gymnasieskolan. Vid annan typ av utbildning ska man utgå från kursinnehållet. När det särskilt gäller de nationellt godkända idrottsutbildningarna sägs i betänkandet bl.a. att det inte finns skäl att justera det nu gällande regelverket (SOU 2013:52 s. 185). Vidare konstateras följande när det gäller konsekvenser för de nationellt godkända idrottsutbildningarna av ett sammanslaget inackorderingsstöd och förslaget om ett nytt regelverk samt den omständigheten att vissa kommuner särskilt har angett att inackorderingsstöd lämnas till elever på nationellt godkända idrottsutbildningarna om de är antagna i andra hand: Eleverna på nationellt godkända idrottsutbildningar kommer enligt studiehjälpsutredning att få inackorderingsstöd i mindre utsträckning vid en sammanslagning av stöden (SOU 2013:52 s. 190–191). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Stipendier för gymnasiestudier utomlands Enligt läroplan för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar att stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen (SKOLFS 2011:144). Det är möjligt att studera på en gymnasieskola i ett annat nordiskt land under samma förutsättningar som gäller i genom att , , , och har slutit ett avtal om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasienivå (SÖ 2008:8). Avtalet innebär att svenska elever vid en gymnasieskola i ett nordiskt grannland kan få studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och bidrag för dagliga resor. Närmare 200 svenska elever studerar på en gymnasieskola i ett nordiskt grannland (källa: webbplats ). Nordiska elever har rätt att söka till gymnasieskolor i på samma sätt. De s.k. ettårsprogrammen administreras av Universitets- och högskolerådet och ger svenska gymnasieelever möjlighet att studera ett läsår i , eller . Syftet är att eleverna ska förbättra sina språkkunskaper och få en ökad förståelse för andra europeiska kulturer. Eleverna får studiebidrag och inackorderingstillägg. Ekonomiskt stöd till inackordering för elever på nationellt godkända idrottsutbildningar När det gäller reglerna för stöd till inackordering för elever på nationellt godkända idrottsutbildningar kan utskottet konstatera att studiehjälpsutredning har lämnat förslag som berör inackorderingsstödet och även de nationellt godkända idrottsutbildningarna. Utskottet noterar i det sammanhanget att studiehjälpsutredning gör bedömningen att elever på nationellt godkända idrottsutbildningar med utredningens förslag kommer att få inackorderingsstöd i mindre utsträckning än tidigare (SOU 2013:52). Utskottet vill inte föregripa den pågående beredningen av betänkandet års studiehjälpsutredning och avstyrker därmed motionerna 2014/15:281 (C) och 2015/16:1372 (C). Stipendier för gymnasiestudier utomlands Utskottet ser i likhet med motionärerna positivt på att gymnasieelever genomgår gymnasial utbildning helt eller delvis utomlands på t.ex. en IB-skola (International Baccalaureate) eller en vanlig skola. Möjligheter att bl.a. befästa språkkunskaper och ta del av andra kulturer kan för en ung människa både vara viktiga för den personliga utvecklingen och till nytta för framtida studier. Av läroplan för gymnasieskolan framgår vidare att rektorn har ett särskilt ansvar att stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om det avtal som finns mellan de nordiska länderna (SÖ 2008:8) om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasienivå. Vidare kan också nämnas de s.k. ettårsprogrammen, som administreras av Universitets- och högskolerådet och ger svenska gymnasieelever möjlighet att studera ett läsår i , eller . Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet inget behov av att låta utreda frågan om stipendier för gymnasiestudier utomlands och avstyrker därmed motion 2014/15:422 (FP) yrkande 2. Fribeloppet, punkt 1 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2402 av i m.fl. (C) yrkande 13 och 2014/15:105 av (M), 2014/15:120 av och (båda M), 2014/15:861 av (KD), 2014/15:1217 av och (båda M), 2014/15:1764 av (M), 2014/15:2243 av (M), 2014/15:2275 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:112 av (M), 2015/16:132 av och (båda M), 2015/16:484 av och (båda M), 2015/16:715 av (M), 2015/16:1046 av (M), 2015/16:1346 av (M) yrkande 2, 2015/16:1915 av (M) och 2015/16:2226 av i (M). Eftersom studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat finns det inget motsatsförhållande till att avskaffa fribeloppsgränsen. Den student som vill studera och dessutom vill arbeta och lov ska uppmuntras att göra detta – inte hindras. Bristande arbetslivserfarenhet är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb. Av det skälet bör all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras. Det gör att studenten tidigare kan använda sina teoretiska kunskaper i praktiken och kan tjäna lite extra pengar. Även för de framtida arbetsgivarna är det en fördel att studenterna har arbetslivserfarenhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studenter och de sociala trygghetssystemen, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 49. Det finns generösa och rimliga villkor för finansiering av studietiden. Ändå kan det finnas anledning att förbättra studenternas villkor och trygghet. Målsättningen ska vara att främja studier för så många som möjligt, oavsett om du exempelvis är ung, småbarnsförälder eller vill kombinera studier med arbete. vill möjliggöra för människor att höja sin kunskapsnivå och förhoppningsvis hitta nya möjligheter på arbetsmarknaden, vilket även gäller för personer med viss ohälsa. Parlamentariska socialförsäkrings-utredningen (SOU 2015:21) föreslår en del förbättringar för studenter, bl.a. att studenter ska kunna studera trots deltidssjukskrivning. Förbättringar på detta område är något som ser positivt på. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Den övre åldersgränsen för studiemedel, punkt 4 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2741 av (C) och 2014/15:393 av (M). För att ska kunna möta framtida utmaningar krävs att människors vilja att arbeta längre än uppmuntras och tas till vara. Då krävs det att vi utvecklar olika vägar för att stärka det livslånga lärandet och ger individen möjlighet att under hela arbetslivet utveckla sin kompetens. som kunskapsnation behöver underlätta och främja allas vilja att oavsett ekonomisk bakgrund studera på akademisk nivå. Dagens studiemedelssystem är uppbyggt för att skapa goda möjligheter till studier för alla och präglas av tanken att man efter börjar nedtrappningen av rätten till studielån utifrån bilden av arbetslivets längd. Om allt fler nu arbetar allt längre måste det gamla synsättet revideras. Det understryks även av slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25). Från har möjligheten att studera med studiemedel höjts med både vad gäller nedtrappning av rätten till studiemedel (från 45 till ) och den övre gränsen för att få studiemedel (från 54 till ). När den senaste ändringen gjordes 2006 höjdes åldersgränsen med , och om nu gränser ska finnas bör samma sak göras . Det vore således motiverat att pröva en justering av nedtrappningen av rätten till studiemedel till att börja vid , och den övre gränsen för rätt till studiemedel bör dras vid . Målet bör vara att avskaffa fokuseringen vid åldersgränser. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag enligt vad som anförts ovan. Studiemedel för studenter med utvecklingsstörning, punkt 5 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1955 av Per Lodenius och (båda C). Möjligheterna för personer med utvecklingsstörning att studera vidare efter gymnasieskolan måste bli bättre. Bland annat finns det små möjligheter att finansiera studier på högskola eller yrkeshögskola. Det är också svårt att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut eftersom det inte finns ett samlat regelverk om eftergymnasiala studier för personer med utvecklingsstörning. Reglerna för aktivitetsersättning sätter stopp för att ha kvar denna ersättning under studier på högskola. kan det vara svårt att få ut full studiemedelsersättning då en person med utvecklingsstörning kan behöva mer tid för att få sina högskolepoäng. Detta i sin tur innebär att trots att man studerar på heltid inte får ihop tillräckligt med poäng för att enligt de nuvarande reglerna få lika mycket i studiemedel som den som inte har denna funktionsnedsättning. En väg att gå kan vara att ge studenter med utvecklingsstörning studiemedel med den högre bidragsnivån.