bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar. Tryggheten måste också öka i hela landet, med fler poliser, och det förebyggande arbetet måste stärkas för att tudelningen ska brytas. Dessutom behöver kommunsektorn stärkas och fler satsningar göras på fler jobb och företag. måste återta ledningen i den gröna omställningen. Våra klimatutsläpp har slutat minska och arbetet för en giftfri vardag behöver förstärkas. För detta krävs kraftfulla styrmedel där förorenaren betalar och där intäkterna från miljöskatter finansierar sänkt skatt på arbete i en grön skatteväxling. Högkonjunkturen ger oss en unik chans att bygga svensk ekonomi stark, att genomföra strukturreformer för att bredda tillväxten och jobbskapandet till fler och att ta nästa steg i klimatomställningen. Regeringen har visat sig oförmögen att hantera dessa utmaningar. Det är uppenbart att behöver ett nytt ledarskap. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår vi från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 23 som förordas i anslagsmotion 2016/17:3436 av m.fl. (C). Landsbygdens utmaningar är i grunden en spegling av hela utmaningar. Det finns en tudelning mellan såväl människor som orter. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst de gröna näringarna viktiga. De skapar jobb såväl i den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska samhället. För att svensk industri ska stå stark krävs en hållbar och pålitlig energipolitik och ett företagsklimat som gör att svenska företag ges förutsättningar att konkurrera. Skatter på såväl företag som arbetskraft spelar här stor roll. Precis som i andra delar av spelar också småföretagen en allt viktigare roll på landsbygden. Särskilt på orter där jobb försvunnit i samband med finanskrisen är det av största vikt att politiken ger förutsättningar för nya företag och jobb att växa fram. Anslaget 1:1 bör minskas med i relation till regeringens förslag till följd av att en tidigare förstärkning beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas. anser att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med jämfört med regeringens förslag till följd av att en tidigare förstärkning avseende instrument för skydd av skog beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas. Beträffande anslaget 1:3 anser vi att det bör minskas med och att anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslår vi att anslaget 1:8 minskas med i relation till regeringens förslag till följd av att vi anser att regeringens satsning på 3R ska avslås. Vi anser att anslaget ska minskas med ytterligare till följd av att en tidigare förstärkning beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas. När det gäller anslaget 1:14 anser vi att det bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor föreslås minskas med i relation till regeringens förslag till följd av att anser att regeringens förslag om att öka anslaget i syfte att främja ekologiska livsmedel ska avslås. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslås ökas med i relation till regeringens förslag. anser att bör satsas på bredband, i stället för enligt regeringens förslag. Vidare avvisar regeringens förslag om en neddragning på som skulle finansiera ett tillskott till . Vi anser att bör få det aktuella tillskottet men att pengarna inte ska tas från landsbygdsprogrammet. Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslås öka med i förhållande till regeringens förslag i syfte att utöka programmet för miljövänliga bränslen i jordbruket. anser att ersättningen för metangasreducering ska förstärkas och ökar därför anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket med i relation till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:23 bör minska med jämfört med regeringens förslag. anser även att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning bör minska med i förhållande till regeringens förslag. föreslår även en begränsning av pris- och löneomräkningen , vilket påverkar anslagen 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14, 1:23 och 1:24. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att låna och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det klart att är på fel väg. Alltför många står utanför arbetsmarknaden; ofta är det personer med bristande utbildning eller utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Dessutom har kriget i och IS närvaro i regionen fruktansvärda konsekvenser för såväl samhällen som människor. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrationsplan som bygger på lika delar humanism och realism, och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Inom majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 23. I det följande sammanfattas innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 23. Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar, och det är rimligt att staten delfinansierar vissa infrastrukturmässiga klimatinvesteringar. Fokus på investeringarna ska vara att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det kan t.ex. handla om investeringar i biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Liberalerna anser att anslaget 1:1 bör minskas med och att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser Liberalerna att anslaget 1:3 bör minskas med och att anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet bör minskas med i relation till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. anser Liberalerna att det bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Beträffande anslaget 1:8 anser vi att det bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget. Vidare anser Liberalerna att anslaget 1:14 bör minskas med och att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:15 avvisar Liberalerna regeringens ökning av anslaget. Vidare anser vi att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer när det gäller anslagen 1:1, 1:2, 1:7, 1:8, 1:14 och 1:15. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättnings-möjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, för utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det är centralt att det finns goda uppkopplingsförutsättningar i hela vårt land. Liberalerna vill därför anslå mer pengar för snabbare utbyggnad av bredband. Inom detta utgiftsområde innebär det att Liberalerna tillför anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . Beträffande anslaget 1:23 anser Liberalerna att det bör minskas med och att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning bör minskas med i relation till regeringens förslag. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är alltmer avreglerad, men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. För svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. Den kommande livsmedelsstrategin måste utifrån ett marknads- och konsumentperspektiv innehålla förslag på konkreta åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbruksstödet, utom stöden för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Det behövs ett tydligare fokus på landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Rätt använd kan bioteknik bidra till att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Ett kretslopp där näringen går från jord till bord och sedan tillbaka till jorden är avgörande för en hållbar livsmedelsförsörjning. Läckaget av näringsämnen från odlingsmark och hushåll ut i sjöar, vattendrag och hav behöver bromsas, och hållbar återvinning av biologiskt avfall behöver introduceras i bred skala. Särskilt viktigt är detta i ljuset av att fosfor är på väg att bli en bristvara. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, t.ex. övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattenområden. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. Det är därför angeläget att användningen av sådan gödsel minskar och att jordbrukets allmänna miljöpåverkan sjunker. För att uppnå detta bör en ny läckageskatt för jordbruket införas . Den skatt på handelsgödsel som avskaffades skulle kunna tjäna som en utgångspunkt för en ny miljöstyrande skatt. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna 2017 med . Därutöver behövs andra miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, framför allt insatser som syftar till att bevara den biologiska mångfalden och att minska klimat- och miljöpåverkan, där metangasreducering är en viktig åtgärd. Vi anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . Hur vi hanterar våra djur är ett mått på vår civilisation och en förutsättning för en god folkhälsa. All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler efterlevs ska skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar för att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. De återstående gammelskogarna ska ges starkare skydd. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2017–2019 justeras ned . Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14, 1:15, 1:24 och 1:25. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. slog genom sitt beslut fast att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 17 (bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tillstyrkas. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha omfattat ytterligare . anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med och att anslaget 1:3 bör minskas med i relation till regeringens förslag. Vi anser även att anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. Ett stort problem är att vildsvinen plöjer upp vallodlingar med stora skador som följd. I kampen mot vildsvinen är den enskilda bonden rättslös. Bonden får inget stöd för förlorad skörd, inga pengar för stängsel eller ersättning för tid som måste läggas på avskjutning. Det behövs därför generösare regler för ersättning för de skador som vildsvinen åsamkar. har skador orsakade av vildsvin ökat kraftigt. fanns möjlighet att få statlig ersättning för dessa skador enligt viltskadeförordningen som upphörde . föreslår att markägare ska kunna få ersättning för skador orsakade av klövvilt. anser att anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador bör ökas med i relation till regeringens förslag för detta syfte. Vidare anser vi att anslaget 1:8 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. avvisar regeringens förslag om att ta pengar från landsbygdsprogrammet för att ge till administration. Det är i budgetpropositionen oklart från vilken eller vilka insatser inom landsbygdsprogrammet som regeringen avser att ta pengarna. Inte heller konkretiseras administrativa behov. Från sida är vi dock angelägna om att utnyttja de möjligheter som står till buds för att avvärja mjölkkrisen. Därför föreslår vi att pengarna används till nationell medfinansiering av EU:s krisinsatser för att stärka likviditeten inom mjölksektorn. anser att anslaget 1:14 bör minskas med och att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedels-sektor bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:23 bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Tyvärr finns det otillräcklig forskning på grödor som kan vara funktionella i . Här vill vi se en riktad forskningssatsning. Jordbruksforskningen behöver i samverkan med näringen satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpningsmedel. Det behövs även fortsatt arbete för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mer hållbart brukande, bl.a. via insatser som Greppa näringen. Hållbara gödningsmetoder behöver utvecklas, inte bara ur självförsörjningssynpunkt utan också ur miljösynpunkt. Vid () bedrivs intressant forskning bl.a. om hur energigrödor kan användas vid framställning av kvävegödsel. Klimatförändringarna påverkar också den svenska skogen. Det är därför angeläget att fortsatt stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. anvisar därför vardera till forskning om nya grödor och nya trädslag genom att anvisa ytterligare i förhållande till regeringens förslag till anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Mjölkkrisen i är så pass akut att flera åtgärder behöver vidtas. har varit drivande för politiska insatser på detta område och bl.a. arrangerat Mjölkens dag i både 2015 och 2016, där lantbrukare, politiker och myndigheter möttes för att diskutera lösningar på den akuta krisen. Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslår vi ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. föreslår att avsätts till ett nytt anslag, Kostnadsersättning för mjölkbönder. Vi föreslår en kostnads-ersättning som kan betalas ut per djur och som kan uppväga de fördyrande regler som finns i i jämförelse med grannländerna i . Förslaget finansieras delvis av en omfördelning inom landsbygdsprogrammet och innebär en kostnadsersättning till mjölkbönderna på . Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för de merkostnader som kommer med svensk mjölkproduktion i jämförelse med produktionen i de europeiska länderna. budgetförslag innebär en avveckling av de reformer som introducerades i budgetpropositionen 2015/16 samt av de reformer som aviserades i budgetpropositionen 2016/17 och som inte efterfrågats av . bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. 2.Riksdagen godkänner förslaget om ändrade principer för upplåtelse och friköp av statens mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och –2024 för anslaget 1:23 besluta om en årlig medlemsavgift på högst . 4.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i propositionen. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:102 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta ersättningen för rovdjursavvisande stängsel för blocklagd mark från att finansieras via Lantbruksprogrammet (LBP) till att finansieras via viltskadeanslaget (VSA) och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:517 av och (båda M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens extra stöd till ekologisk produktion ska trappas ned och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1584 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbrukets och livsmedelsproduktionens behov av forskning och innovation måste tillgodoses i ökad utsträckning, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1585 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begreppet ”relevans” vid bedömning av forskning även måste beakta de samhällsutmaningar världen står inför, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera att öka antalet landsgodkännanden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2140 av (M):