bet · H301MJU15 · 2016-04-05 00:00:00 — Det är det som kommer att vara mer lönsamt att syssla med. har livsmedelsproduktionen i rasat. är ungefär hälften av all mat som konsumeras i importerad. Det är en direkt konsekvens av anslutning till EU. I och med den Europeiska unionen har vi fått en helt och hållet fri marknad, och vi har också fått en gemensam jordbrukspolitik som dikteras från . Detta har gynnat stordrift på bekostnad av småbrukare, på bekostnad av svenska livsmedelsproducenter. Ungefär en bonde har lagt ned sitt jordbruk i . Vissa kanske tycker kanske att det här är ett pris som vi får betala för EU-medlemskapet. Men vi i tycker att någonting måste göras för att man ska kunna producera mer livsmedel i på ett hållbart sätt. Vi borde kunna bli näst intill självförsörjande på livsmedel i . Vi har rena jordar, förhållandevis rent vatten, duktiga bönder och konsumenter som vill köpa lokalproducerade livsmedel. Vi har inte antibiotika eller hormoner tillsatta i våra livsmedel. Men om det ska bli av behövs det en strategi för hållbar livsmedelsproduktion, och det har diskuterats av flera. Men jag ser några dimensioner i en sådan strategi som vi i vill lyfta fram, och jag är inte riktigt säker på att andra partier vill ha det. Jag är siste talare , men jag uppmanar alla som deltagit i debatten att begära ordet så att det kan bli en debatt i dessa frågor. Vi i vill till exempel att det sätts upp ett mål om självförsörjningsgrad för livsmedelsproduktion i . var tidigare inne på det och undrade vad som händer vid ett krisläge. Jag kan tala om det. är hyllorna tomma. Vi tycker att till exempel av de livsmedel som konsumeras ska vara producerade i . Vi vill ha bidrag till dem som producerar det som vi brukar kalla för kollektiva nyttigheter. Om man kan producera på ett sådant sätt att det bidrar till att uppnå våra miljömål, att det minskar utsläppen av växthusgaser, att djuren behandlas väl, ja, då ska man kunna få bidrag. Men den form av rutinmässiga produktionsbidrag som utbetalas från är inte några bra bidrag, för de gynnar storproducenter och slår ut småproducenter. Det finns ingen som helst miljövinst med dessa bidrag. Vi tycker att våra offentliga upphandlare ska kunna upphandla svenskproducerade och närproducerade livsmedel. Detta borde vara helt klart och tydligt i lagen om offentlig upphandling. Tyvärr är det inte så. Därför måste den lagen ändras. Vi tycker också att det behöver konsumeras mindre kött och mer vegetabilier i . Jag ser mängder av intressanta affärsmöjligheter för alla producenter som vill producera mer av hållbar mat som är baserad på vegetabilier. Det skulle leda till att färre djur behöver födas upp och slaktas, till minskade utsläpp av växthusgaser och till minskad övergödning. Inte minst skulle det leda till en bättre folkhälsa. Vi mår bättre av att äta mindre kött. Det behövs hårdare tag mot matfusk. Matfusket är en industri som omsätter miljarder euro runt om i . Även i finns det ett omfattande matfusk. Det behövs till exempel hårdare straff för dem som fuskar med maten. var brott mot livsmedelslagen belagt med fängelsestraff. Så är det inte . består sanktionen bara av böter. Sist, men inte minst, behöver vi lämna EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Den är helt enkelt ett stort byråkratiskt, pengaslukande och miljöfarligt monster. Vi skulle kunna producera mycket mer och bättre livsmedel om vi inte var delaktiga i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Vi ser nu att länder som ställer krav på EU. Självklart skulle kunna ställa krav och säga att vi vill ha ett undantag för EU:s jordbrukspolitik. Vi vill producera våra livsmedel själva på det sätt som vi vill. Som jag sa tidigare är jag siste talare. Då har man det stora nöjet att ha fått lyssna på tidigare talare. Jag lyssnade med intresse på inlägg. Han sa att det behövs hårdare straff för dem som fuskar med livsmedel. Det är väldigt bra, men när vi i har föreslagit det - och det är inte ofta som vi kräver hårdare straff, men just på det här området vill vi att det ska införas fängelsestraff vid brott mot livsmedelslagen - har ni i röstat nej. Vi har haft interpellationsdebatter med ansvarig minister som har sagt nej till det förslaget. Om ni nu har ändrat politik, så välkomnar jag det. från har tyvärr har lämnat kammaren. Men det är inte är så konstigt att hans projekt lades ned. Det skapade inte de 20 000 nya jobben i och den omfattande utvecklingen av svensk livsmedelsindustri, utan tyvärr handlade det mest om stora galor och mässor där ansvarig minister åkte runt och provåt mat av olika sorter. Det fanns inte heller någon hållbarhetsdimension i Matlandet . Det där måste göras om och det måste göras rätt, om vi ska satsa på svensk livsmedelsproduktion. Jag har hört från kräva åtgärder för de svenska mjölkbönderna. Om vi ska vara ärliga var det ganska många mjölkbönder som lade ned sin verksamhet även under det borgerliga styret . Men jag vill fråga : Varför hör man aldrig ställa några krav på Arla? När jag pratar med mjölkbönder säger de: Det viktigaste för min verksamhet är vad Arla eller andra mjölkuppköpare betalar mig för den mjölk som jag levererar. sänkte Arla kraftigt sina avräkningspriser, med , till de bönder som levererar mjölk. kan Arla betala ut miljonlöner till toppen som styr företaget nedifrån . Jag tror att skulle kunna spela en roll genom att även ta upp den dimensionen. Jag håller helt klart med från om att vi ska ha krav på mer ekologiskt, både inom konsumtion och inom produktion. Men jag förstod inte riktigt var ni ville lägga de kraven. När vi har tagit upp att vi vill lyfta in det i landsbygdsprogrammet, där det har funnits, har vi inte fått något stöd från . Till från vill jag säga att jag ser att vill ha mer av livsmedelskontroller. Det är bra och viktigt. Om jag inte hörde fel sa dock i sitt inlägg att livsmedelskontroller är någonting byråkratiskt som överlag är ett stort problem för de företag som kontrolleras. Men om man vill ha fler livsmedelskontroller blir det ju mer av detta. Jag instämmer i alla fall i att det behövs mer livsmedelskontroller om vi ska få någon ordning i den här branschen. Jag tackar , som bjuder upp till dans. Men han hade inte behövt vara orolig - jag tror att jag tryckte på replikknappen redan innan han gick igång. inleder sitt anförande med en rätt lång harang om allt som och han själv tycker är negativt med EU-medlemskapet. Jag måste invända lite mot den beskrivningen, som jag tycker blir väl ensidig och enkelspårig. Det är klart att , som är ett litet, öppet och handelsberoende land, har haft en väldig nytta av att vara en del av denna stora marknad. Att det är en gemensam marknad med gemensamma spelregler innebär också en rad utmaningar. Men visst finns det också fantastiska möjligheter. Svenska producenter har fått en möjlighet att komma ut på en marknad som är mycket större än vad som annars skulle vara fallet. Det här går inte bara åt ena hållet utan åt andra också. Detta understryker såklart vikten av att man måste ha någorlunda likvärdiga regler på en gemensam marknad. Det blir väldigt svårt att få det här att fungera om ensidigt ska ha helt andra krav och regler. Jag har tidigare pekat på problemet med växtskyddsmedlen. Det blir problematiskt om vi i säger att ett antal växtskyddsmedel som man får använda i andra länder inte ska vara tillåtna här. Det slår ut svenskt jordbruk. Jag tror inte riktigt att det är det vill, men man måste se att det är det som blir konsekvensen om man säger att man ensidigt ska ha väldigt tuffa och annorlunda krav i . tar upp frågan om självförsörjningsgraden. Jag delar inte helt beskrivningen att just självförsörjningsgrad är det relevanta måttet. Vi vill gärna se mer produktion i . Vi vill också gärna se mer export. Men ska vi tänka på att jordbruksmark, skog med mera kanske behöver användas till andra ändamål också. Vi behöver mer biobränslen och annat. Det är inte självklart att vi i varje givet läge ska producera en viss procent av de livsmedel vi konsumerar. Däremot vill vi att produktionen ska öka, och där tror jag att vi egentligen är ganska överens. Vad gäller växtskyddsmedel kan man se det på två sätt. Det kan också vara en konkurrensfördel att man har en produktion som använder så lite som möjligt av kemiska insatsmedel. Men jag kan hålla med om att de ibland kan behövas. Jag kan tycka att det vore bra ifall vi kunde forska fram fler växtskyddsmedel i som är så skonsamma för miljön som möjligt. Jag tror att det snarare är den vägen som vi ska gå, i stället för att använda mer av växtskyddsmedel och överlag mer av konstgödsel och nå de nivåer som råder nere på kontinenten. I det senare fallet slår man nämligen undan fötterna för det som ändå är vårt bästa försäljningsargument: att vi har en hyfsat hållbar livsmedelsproduktion. Uppe i talarstolen ställde jag en konkret fråga till och om brott mot livsmedelslagen, vilket var belagt med fängelsestraff. Det fanns alltså en mer avskräckande sanktion , men den togs bort. Är det så att nu vill ha fängelsestraff som sanktion för brott mot livsmedelslagen? Ja, , vi vill ha tuffare straff för matfusk och livsmedelsbedrägerier. Det är vi väldigt tydliga med, och det har vi sagt . När det gäller frågan om växtskyddsmedlen beskriver det som att detta skulle kunna vara en konkurrensfördel därför att vi i så fall kommer att ha miljövänligare odling i . Men så är det redan. Svenska bönder använder betydligt mindre växtskyddsmedel än vad man gör i andra länder. Denna konkurrensfördel vänds dock snabbt till en enorm nackdel om vi helt slår ut den svenska odlingen. Om vi med ett förbud mot att använda medlen totalt, vilket nu gäller till exempel inom lökodlingen, helt slår ut den svenska odlingen kommer svenska konsumenter inte att kunna köpa exempelvis den relativt sett miljövänliga svenska löken utan vara tvungna att handla produkter från , och andra länder där man använder mycket mer av dessa medel. Jag har väldigt svårt att se på vilket sätt detta skulle vara bra för miljön, men får gärna förklara det för mig. Vi är helt överens om att man behöver forska fram bättre medel, och det pågår också ett sådant arbete. Men medan det här arbetet pågår kan vi inte slå undan förutsättningarna för den odling som bedrivs. Den måste kunna finnas . Det bedrivs ett väldigt ambitiöst arbete med att hålla nere mängden växtskyddsmedel i . Jag tror inte att någon svensk odlare är intresserad av att använda mer sådana här medel än vad som är absolut nödvändigt. tog i ett tidigare anförande upp det här med att upphandla svenskt och närproducerat. Det vet vi att vi inte kan, uttryckt på det viset, enligt upphandlingsreglerna. Men det är fullt möjligt att ställa miljökrav. Man kan ställa tuffa miljökrav när man gör offentliga upphandlingar. Här tror jag att låsningen vid det ekologiska riskerar att bli kontraproduktiv, som jag sa till tidigare. Det relevanta måste vara att offentliga aktörer ställer miljökrav som gör att man uppnår så stor miljönytta som möjligt, inte att man låser sig vid någon viss typ av ekologisk produktion och kanske blir tvungen att handla på import i stället. Jag tror att den stora utmaningen för ifall man vill främja svensk livsmedelsproduktion är att man också måste vara beredd att ta ett antal strider med EU. Men jag ser inte att skulle vara beredda att ta de striderna. Vad gäller lagen om offentlig upphandling kan man förvisso ställa miljökrav. Men det är inte enkelt att göra det, och det är ännu svårare att ställa krav på att livsmedel ska vara närproducerade. Vi vet att det har avkunnats flera domar. Ena gången har man dömt exempelvis till förmån för svensk djurskyddslagstiftning, men nästa gång har man dömt helt motsatt. Det där skapar en rädsla och en osäkerhet hos svenska upphandlare som jag tycker är väldigt olycklig. I stället tycker jag att det borde vara en självklarhet i hela att man först och främst köper lokalproducerade livsmedel. Sedan finns det mängder med livsmedel som vi ändå måste importera för att man inte kan producera dem lokalt. Samma sak gäller frågan om självhushållningsgrad. vill inte ha detta. Jag tycker dock att det är en bra idé att man sätter upp en konkret målsättning för det. Jag håller med om att det kan låta lite oflexibelt. Men det säger ändå någonting om vad man har för ambitioner. Framför allt kan man känna sig trygg i ett läge av kris. Då vet vi att vi grejar det. Vi producerar mat till vårt folk, och det är inte det sämsta. Det låter som att vi är hyfsat överens vad gäller växtskyddsmedel. Jag tror att vi kan göra mer för att ta fram många fler hållbara växtskyddsmedel som inte finns . Det är där fokus behöver läggas. Jag tackar för att han bjöd in mig att diskutera mjölkkrisen i . Det är jag glad för att du gjorde, , för den kan verkligen diskuteras mycket mer än vad som görs här i riksdag. Du säger så mycket som är intressant. Du nämner också Arla. Jag vill berätta för dig, , att hade dag i . När vi träffade alla aktörer - mejerier, banker, mataffärer och naturligtvis även bönder - hade vi ett krav att de skulle diskutera hur de kunde hitta vägar ur krisen. Som alla vet blev det senare 87 punkter och ett högnivåmöte. Vi vet inte så mycket mer om vad som hände. Vi står egentligen utan att det har hänt någonting. Du talar om Arla. och mejerier gör är upp till dem. Det viktiga är vad vi som är politiker gör. Frågan är, : Vad vill du göra för att rädda svensk mjölkproduktion kvar i landet, och vad vill vi kristdemokrater och vi alla här göra? Vad har du för skarpa förslag som kan göra att vi har svenska mjölkbönder kvar i landet? Jag tycker ärligt talat att man inte blir riktigt trovärdig, , ifall man ensidigt fokuserar på oss politiker när vi vet att det finns en bransch därute som behandlar mjölkbönderna väldigt illa. Efter det att svenska Arla gick ihop med danska är det en av världens största mejerikoncerner. Den styrs helt och hållet från . Den betalar lika mycket till polska bönder som den gör till svenska och danska bönder. Det kan låta rättvist på något vis. Men vet vi att deras produktionskostnader i är långt mycket lägre än vad de är i och eftersom de har helt olika villkor. Det gynnar självklart direktörerna i Arla. De tjänar jättemycket pengar på det. De kan pressa priset. Det är precis det de har gjort. De har sänkt avräkningspriser . Jag har aldrig någonsin hört och , som är så otroligt engagerad i den här frågan, kritisera Arla. Det känns snarare som att han är Arlas bästa vän när han lägger hela bördan på oss politiker. Jag sa det tidigare: Vi ska producera mer livsmedel i , och vi ska producera det på ett hållbart sätt. Jag vet också att de som producerar ekologiskt får ganska bra betalt. Det tycker jag är helt rätt, för de ger oss ett mervärde. från berättade också om ett antal saker som regeringen har gjort för att tillmötesgå mjölkbönderna. Jag kan tycka att några av de åtgärderna kanske inte är de bästa, men vi i har backat upp dem. Vi har även gjort saker som ni inte gjorde . När kritiserade du Arla senaste gången, ? Tycker inte du att de har ett ganska stort ansvar i detta? Tack, , för de intressanta frågor som du ställer till mig här. Du är helt inne på rätt linje, tycker jag. Du för in debatten på ett mycket intressant spörsmål, nämligen att våra jordbrukare inte konkurrerar på samma villkor som de europeiska. Det är precis rätt. Det är fantastiskt att vi hör det här . Du har fattat galoppen. Vi talar om att våra mjölkbönder och våra bönder över huvud taget inte får konkurrera på lika villkor. De har en tung ryggsäck. Vem har lagt tyngden i ryggsäcken? Jo, ledamoten , det är faktiskt vi politiker i den här kammaren. Det är vi som har lagt tyngden. Det är faktiskt så. Vi har en högre dieselskatt än övriga . Vi har beteskrav som bara finns i . Vi har andra saker som byråkratin som kostar förfärligt mycket pengar. Du är helt inne på detta. Jag tycker att det lät jättespännande. Det ska bli intressant att få fortsätta debatten med dig , . Jag tror att vi är på rätt linje. Det är ljuv musik i de danska direktörernas öron när de lyssnar på . Jag tror att de skrattar hela vägen till banken, , när de hör en svensk riksdagsledamot som säger: Allt är politikens fel! Jag frågade dig: När kritiserade du Arla senast? Du kan inte berätta när du gjorde det. Tycker inte du att en av världens största mejerikoncerner har ett ansvar? Tycker inte du att de har ett ansvar när de drar ned priset som de betalar till svenska mjölkbönder så otroligt mycket att de inte får vardagen att gå runt? Har inte de ett ansvar då? betalar de miljonbonusar till sina direktörer. Det är någonting som jag inte riktigt får ihop. Jag sa i mitt anförande att EU-anslutningen har gett mycket sämre villkor för svenska bönder. Det är stordrift nere på kontinenten som gynnas på bekostnad av svenska småbrukare. Det är vad det hela handlar om. Det är det jag menar är den stora skillnaden på den svenska produktionen och produktionen nere på kontinenten. Att våra kossor ska gå utomhus och beta är bara bra för kossan och bara bra för den som säljer den mjölken. Den bonde som inte använder det som ett argument är lite dum. vet jag att så gott som alla bönder använder det som argument. Det är ett väldigt tungt och bra argument. Vi ska självklart fortsätta med utedriften. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)