bet · H401AU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Det som är viktigt är att MUCF, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, som förmedlar det här stödet ställer krav på att organisationer har en demokratisk värdegrund. Det är jätteviktigt att man ställer den typen av krav. Där kan säkert bli mycket tydligare. drog man in stödet till, tror jag, efter incidenten på . Det var bra att man granskade dem och gjorde det. När jag var ordförande i drog dåvarande in stödet till Revolutionär Kommunistisk Ungdom efter att de delat ut material där de förnekade folkmord och hyllade . Då ansåg man att de bröt mot den demokratiska värdegrunden. Gärna mer sådant! Det tycker jag är viktigt. Men att säga att en förening inte skulle ha rätt att söka föreningsstöd eller kommunala bidrag bara för att den ansluter människor från ett visst land och organiserar en del event och kulturella aktiviteter tycker jag är lite märkligt. Den rätten tycker jag att de borde ha så länge det är en demokratisk organisation. Jag skulle önska att hade samma engagemang och blev lika exalterad över att prata om etableringens möjligheter som han blir när han pratar om kollektivavtal och svensk fackföreningsrörelse. Det är dock ingen överraskning, och det är inte första gången jag hör att ogillar den svenska modellen och svenska kollektivavtal. Det märkte vi inte minst här i kammaren när en majoritet av ledamöterna sa att kollektivavtal är onödiga och ett hinder. Det jag egentligen vill fråga är vad det inhumana är i att låta människor få utbildning. Vad är det inhumana i att låta människor omfattas av den trygghet, ordning och reda som svenska kollektivavtal ger? Varför ser en fördel med att vi låter en grupp människor jobba under andra villkor och förutsättningar än övriga på svensk arbetsmarknad? Menar att ordning och reda på svensk arbetsmarknad över huvud taget inte skulle behövas, eller menar han att de nyanlända, de som har en annan bakgrund, ska ha ett annat regelverk? Skulle det vara humant? Det som är bekymret är att den arbetsmarknad har innebär att många människor ställs utanför och inte kommer in på arbetsmarknaden alls. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Det finns en viss logik i att det är så. Vi har i ägnat oss åt att försöka bli av med jobb med lägre kvalifikationsgrad. Det har varit logiskt och av hög tillväxt att den breda uppfattningen i och hos fack, arbetsgivare och samhället i stort har varit att varje generation ska vara bättre utbildad än den förra, vilket innebär att vi inte ska konkurrera med låga löner utan med hög kompetens. Vi ska ha en exportdrivande, stark industri och tillverkningsindustri, högteknologisk industri, forskning och så vidare. Detta har tjänat oss väl. är det nu så att vi har en större grupp människor som kommer till vårt land och som inte kommer in på den arbetsmarknaden , vilket innebär att vi på olika sätt med hjälp av RUT-avdrag, skattelättnader och så vidare nu försöker få tillbaka enklare jobb som ska kunna fungera som en inträdesbiljett till vår arbetsmarknad. Jag menar att det här i grund och botten är en av de viktigaste utmaningar som vårt land står inför. Jag kan för mitt liv inte förstå på vilket sätt en person som är uppvuxen i ett krigsområde och kommer till utan utbildning och utan att kunna ett ord svenska eller engelska ska kunna inkluderas på den svenska arbetsmarknaden så som den ser ut . Jag har väldigt svårt att se hur det ska ske med de väldigt höga trösklar som vi har in på arbetsmarknaden. Det är ju snarare Socialdemokraterna som blir svaret skyldigt. Hur ska man hantera den stora grupp nyanlända som står utanför arbetsmarknaden? Det känns som om det här är förklaringen till varför bara pratar om lönerna på svensk arbetsmarknad. har nämligen missat att det är just det etablering handlar om: Människor ska inte komma hit och inte kunna ett ord svenska och inte veta någonting om samhället och hur det fungerar. Det är ju därför vi rustar dem. Det är därför vi rustar dem med det svenska språket, det är därför människor ska starta sin undervisning i samhällskunskap och svenska dag ett. Människor som kommer hit ska såklart inte jobba utan utbildning, utan kunskaper i svenska språket och utan bostad. Det är som om de människor som kommer till oss skulle spela i en annan liga. Nej, de ska inkluderas i samhället. Det är därför vi pratar etablering. Vi etablerar dem genom att se till att de får förutsättningar precis som alla andra. När jag var ung började jag jobba på Kapp . Jag tror att skulle beskriva det som ett enkelt jobb. Jag tyckte inte att det var ett enkelt jobb. Jag fick lära mig det från grunden. Jag öppnade kollektivavtalet och såg vad jag skulle ha i lön. Jag var , och jag kunde se att om kollektivavtalet följdes skulle jag tjäna de pengarna när man är . Det var en låg lön, men det var parterna överens om. Parterna var överens om att det ska vara en låg lön när man är ung, oerfaren och inte kan jobbet. Jag kunde läsa i boken - en fantastisk bok - vad jag skulle få i lön när jag fyllde 17, när jag fyllde 18 och när jag hade branschvana. Det är det fiffiga med kollektivavtal, och det är det fiffiga med den modell som finns i . Ju längre vi är med, utvecklas och lär oss jobbet, ju mer får vi i lön. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Vad ni försöker göra här i kammaren är att hitta en annan modell. Det ska vara en modell som faktiskt redan finns, som parterna har skött och som har tjänat oss väl. Det är bara trams när man säger att det blir en bättre etableringsnivå med en låg lön. Nej, det skulle slå sönder vår arbetsmarknad, och jag gissar att det är det ni är ute efter. Låt mig påminna om att det finns en värld här utanför. I den världen gör en kvinna som har anlänt till , får uppehållstillstånd, sitt inträde på svensk arbetsmarknad efter nio till . Bland männen är det tre till i genomsnitt. Man kan förstås vara nöjd och säga att det är tack vare kollektivavtalens förträfflighet. Men jag är inte nöjd. Så länge vi har en situation där en stor och växande grupp människor som kommer till ställs permanent utanför vår arbetsmarknad kommer behovet av reformer att fortsätta att vara stort. Jag är förvånad. Socialdemokraterna är ett parti som, precis som Liberalerna och precis som de flesta partier i kammaren, har röstat för den politik som har inneburit att många människor har kommit till . Då har vi också ett ansvar att reformera vår bostadsmarknad och reformera vår arbetsmarknad. Om vi inte gör det innebär det att vi välkomnar många människor till men de ställs sedan utanför . När vi går in i nästa högkonjunktur kanske efter den största flyktingkrisen med över 160 000 asylsökande - många av dem får inte stanna, men många får stanna och många får ta hit sina familjer och bygga en framtid i - är det inte rimligt att en stor del i den gruppen slussas ut i något slags nytt utanförskap med nyfattigdom, stigmatisering, ökande diskriminering och ökad polarisering till följd av en allt gapigare, bräkigare ultrahöger som växer fram. Jag är orolig för en sådan samhällsutveckling. I ljuset av detta måste vi se till att fler människor kan få jobb i . Integrationen är en av de viktigaste frågorna i den svenska debatten just . Det känns som att vi har en kort talartid för att omfatta allt som ingår i integrationspolitiken. Jag ska göra ett försök att lyfta upp några av de frågor som tycker är viktiga. står nu inför en stor utmaning med anledning av den stora tillströmningen av flyktingar till . Därför behöver vi göra en kraftig omläggning av integrationspolitiken. har inte råd att förspilla människors vilja att komma in i arbete och samhälle. Varningarna från ekonomer och samhällsvetare kommer allt tätare om att behöver förändra på flera områden om inte de sociala konsekvenserna ska bli omfattande. var arbetslösheten för inrikesfödda med högre utbildning . Men för utlandsfödda personer med enbart förgymnasial utbildning var arbetslösheten . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Den stora mängden nyanlända som kom är inte medräknade. Bland de nyanlända finns en del med högre utbildning och även många med låg skolutbildning. Därför kommer gapet att fortsätta att öka mellan infödda och utlandsfödda . Vi riskerar att få ett tudelat samhälle med flera utanförskapsområden och motsättningar. Belastningen på berörda myndigheter och kommuner är mycket stor med långa handläggningstider. Asylsökande blir sittande som blir på asylboenden eller i trånga lägenheter i väntan på besked. Den tiden används mycket dåligt och innebär ett försvårande av starten i det nya landet. Kunskap som kanske har suttit i händerna försvinner och självförtroendet urholkas. Vi ser tyvärr inte att regeringen förmår att ta itu med integrationsutmaningen. Här krävs reformer på arbetsmarknadsområdet. Höga ingångslöner och en hämmande arbetsrätt måste ses över i en ny tid. När man har fått sitt uppehållstillstånd går man in Arbetsförmedlingens etableringsfas. Efter den tvååriga etableringsfasen är det som har kommit ut på den reguljära arbetsmarknaden. Det är inte hållbart för vare sig samhället eller den enskilde att inte ha kommit ut i egen försörjning. Vi kristdemokrater menar att vi behöver en ny typ av anställningsform med lägre ingångslön för framför allt de personer som inte har någon gymnasie- eller skolutbildning av högre grad. Det kallar vi för introduktionsanställningar. Jag återkommer till dem under morgondagens debatt. För att påskynda etableringen på arbetsmarknaden för personer som kommer till vårt land föreslår vi kristdemokrater i den motion som vi har väckt till ett asylprogram. Vi menar att introduktionen måste börja . Vi vill att man man är asylsökande ska ingå i ett program där man läser sfi ungefär . Man har någon form av sysselsättning, kanske i det egna boendet, i en förening, i praktik eller i ordinarie arbete. deltar man i samhällsorientering om det svenska samhället och de värderingar som ligger till grund för vårt samhälle. Vi tycker att passiviteten måste brytas till en mer aktiv period. Även om folk får avslag senare tror vi att passiviteten inte är något som gagnar det svenska samhället och den enskilde . Antalet utanförskapsområden ökar. Knappt ens polisen vågar gå in. Kvinnor som kommer till vårt land riskerar att inte bli en del av det jämställda . De kontrolleras och hotas ibland även till livet för att de vill leva som andra flickor och kvinnor i . Det är naturligtvis oacceptabelt. Därför behöver vi satsa för att skapa ett samhälle där dessa kvinnor känner sig välkomna och har samma rättigheter som vi andra. Det hedersrelaterade våldet får inte öka. gjordes en utredning som visade att ungefär 70 000 ungdomar i i åldern upplever att de inte fritt kan välja vem de vill gifta sig med. Det är ett fruktansvärt stort antal personer, både pojkar och flickor. Därför måste åtgärder vidtas. föreslår att en lagstiftning ska tas fram där hedersbrott särregleras till stöd för de utsatta. Det behövs också en särskild enhet inom polis- och utrikesförvaltning som likt den brittiska modellen, Forced Marriage Unit, ska förhindra tvångsäktenskap och att flickor förs ut ur för tvångsgifte samt ta hem flickorna om de redan har förts bort. Under Alliansens tid skärptes lagstiftningen på området, men jag tror att det behövs ytterligare satsningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering I kan en särskild order utfärdas för dessa flickor, och de kan tas hem från andra länder som det finns samarbetsavtal med. Det finns också en så kallade forced marriage protection order. Det innebär att man kan gå hem till föräldrarna med domstolsordern och säga till dem att om de inte kan visa var flickan är kan föräldrarna häktas. måste ta till lite tuffare tag än vad som finns för att flickor ska känna sig trygga i våra samhällen. Det är inte okej att komma till det svenska samhället men inte känna sig trygg här. Avslutningsvis vill jag säga någonting om kommunernas mottagande. Där har regeringen talat om sanktioner. Jag vet att många kommuner jobbar för att göra sitt allra bästa för att vara med och ta emot asylsökande och nyanlända. Jag tror att det är viktigt att vi inte börjar med sanktioner utan att vi först ser till att vi får bättre förutsättningar och den nya lagstiftning som har diskuterats kring exempelvis modulbostäder på plats. Låt oss se till att vi har bättre mottagandemöjligheter för kommunerna innan vi börjar tala om sanktioner. Med det, herr talman, är min talartid ute. Vi vet att för att integrationen ska fungera är det språk, bostad, arbete och gemenskap som vi behöver stå till tjänst med. Här har vi kristdemokrater lagt en hel del förslag, och vill man läsa vidare om dem får man göra det i vår motion, som är mycket omfattande. Jag hänvisar till den. nämnde i början av anförandet den stora flyktingkrisen och det stora mottagandet på 163 000 personer. Jag fick intrycket av att du vill lägga över alla de integrationsproblem vi ser i dagens samhälle på just den flyktingkrisen, vilket naturligtvis är fel att göra. I princip alla integrationsproblem vi ser i de svenska utanförskapsområdena härleds till flyktingmottagandet , alltså i huvudsak den tid när och satt i regeringsställning. Då kommer vi till eget ansvar. Den första frågan är: Vilket ansvar har för att det ser ut som det gör i svenska utanförskapsområden ? Det finns en mytbildning om att vi har stängt gränserna i : kommer ingen in, nu är det bra, och kan vill till och med öka mottagandet. tar vi emot ungefär 30 000 asylsökande. Det är lika mycket som vi tog emot 2010 och 2011. Åren efter 2010 och 2011 har det varit betydligt fler. Men de integrationsproblem vi ser och som finns i de svenska utanförskapsområdena runt om i kommer i huvudsak från de år då vi har tagit emot ungefär 30 000 personer eller mindre. Den totala effekten av mottagandet har vi ännu inte sett, men den kommer. Vilket ansvar har för den här situationen, och är ni beredda, som man från Liberalerna gjorde, att ta avstånd från den integrationspolitik - och alltså inte bara migrationspolitiken - som ni förde i regeringsställning? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Tack för frågan, ! Visst har det funnits utanförskapsområden innan, och det jag försökte framföra i mitt inlägg var att med ett stort antal asylsökande kommer risken att öka att de områdena blir fler. Vi ser att det finns ett problem och att vi inte har tagit tag i det. En av huvudfrågorna är det vi föreslår här nu om att ha ett asylprogram där man redan tidigt får lära sig värderingar, får någon typ av sysselsättning och får lära sig det svenska språket. Det är mycket viktigt att integrationen börjar . Det är en sak. Den andra är att vi föreslår introduktionsanställningar. Vi inser att arbetsmarknaden är för rigid i för att kunna ge en möjlighet för de nyanlända, framför allt de med låg utbildning. Vi lägger mycket pengar på yrkesvux för att få fler att kunna komma i arbete med hjälp av utbildning. Men vi vet att även Arbetsförmedlingen säger att alla inte är mottagliga och inte kan komma in i utbildningsprogram. Då måste vi ha en arbetsmarknad som också möter den gruppen. Vi har alltså två olika förslag, asylprogram och introduktionsanställningar, som vi menar är grunden för att människor ska integreras. I utanförskapsområdena har det ofta handlat om att man inte har arbete och därför inte har kommit in i det svenska samhället. Jag tror att tjänar på att ha en invandring. Vi har alltid varit för en reglerad invandring i , och det är även fortsättningsvis. Men ja, vi insåg att det var för stor tillströmning . Vi var tvungna att slå på bromsen, och det har vi gjort i en bred överenskommelse här i . Att inte säga att vi ska ta emot personer som är asylsökande är vi emot, men vi måste hitta bättre sätt att integrera personer i . På så sätt kan vi minska antalet utanförskapsområden. tar vi emot ungefär 30 000 asylsökande, och tidigare evidens bakåt i tiden visar att den siffran är för hög för att vi ska kunna integrera dem i tillräckligt stor omfattning. De problem vi ser i det svenska samhället är i hög grad relaterade till mottagningen innan det blev större siffror än ungefär 30 000 . Sist vi i klarade av att integrera människor som kom till det här landet i en omfattning av 30 000 var . Det fungerade alldeles utmärkt, och det var för att de kom direkt ut i arbete, in på de svenska arbetsplatserna och in i det svenska samhället. De kom också från relativt närstående länder som hade ungefär samma syn på många av livets frågor och kunde därför integreras i det svenska samhället på ett annat sätt. Vi har en utmaning . Om också erkände att siffrorna även under alliansregeringen var alldeles för höga för att klara integrationen, för det var de - vad gör vi då när vi står inför att ta emot 30 000 även nu i den här situationen då vissa hävdar att vi har stängt gränserna? Det har ju visat sig vara för höga siffror för att vi ska klara av integrationen i . Vad gör vi då? Vad är lösning på integrationsproblemen i den kontexten? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag tror att vi kan göra väldigt mycket. Jag kan inte säga om 30 000 är den exakta summan, men jag tycker att har haft en förmåga att ta emot människor - vi har behövt arbetskraft, och vi kommer att behöva arbetskraft framöver - och därför vore det olyckligt om helt vill stänga gränser. Jag tror att det är en mycket dålig politik. säger att 30 000 var en för hög siffra under tidigare regeringar. Jag tror inte det, utan problemet har varit att det har varit för få som kommit in i arbete. Arbetslösheten ligger på, som jag nämnde här, för inrikes födda och för dem som inte har någon utbildning och har kommit hit från ett annat land. Det är det gapet vi måste försöka åtgärda. Tyvärr stöder ofta Socialdemokraterna i en jobbfientlig politik. Det är det som är problemet, herr talman, och inte att det har kommit hit 30 000 personer . Låt oss se till att vi har en jobbpolitik som fungerar och att vi reformerar både Arbetsförmedlingen och hela arbetsmarknadspolitiken för att göra det enklare att komma in i arbete. Det är så vi kristdemokrater försöker reformera och se vad vi behöver göra . Arbetsmarknadspolitiken behöver reformeras. Vare sig vi vill det eller inte kommer vi att tvingas till det, och jag skulle önska att då också vill omfamna en ny, reformerad arbetsmarknadspolitik för att människor ska komma i arbete och på så sätt bryta utanförskapet som finns . Det är genom jobb, jobb och jobb som vi kan få in människor i det svenska samhället. debatterar vi AU1 om jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Jag kommer att använda min talartid till att tala lite grann om etableringsfrågorna, och senare i debatten kommer bland annat min kollega att ta upp jämställdhetsfrågorna. Det är ofta som vi väljer att prata om etableringen som en av vår tids största utmaningar. Ingen kan naturligtvis påstå att det inte finns utmaningar. Alla här inne och alla andra vet att vi har ett jobb att göra. Men de allra flesta, men inte alla, är överens om att det ger vårt land stora möjligheter. Det är här i som vi skapar förutsättningar för ett gott arbete. Det är här i som vi kan skapa förutsättningar för en god etablering. Det är vårt ansvar, men det är ute i landet som jobbet görs. Det är på Arbetsförmedlingen, i kommunerna, på arbetsplatserna, på skolorna, på folkhögskolorna, i studieförbunden, i idrottsföreningarna och i mängder av ideella föreningar som jobbet görs. Där jobbar man med etablering. Det är där resultaten kommer och där resultaten syns. Men vi skapar förutsättningar för arbetet. Problem som jag kan möta när jag är ute i valkretsen kan vara praktiska saker som: Jag fick plats på sfi och kan starta min svenskundervisning, men vi har ingen barnomsorg. Eller så säger man: Vi har tomma platser på folkhögskolan, men det är kö på kommunens sfi. beskriver man problemen som: Samverkan fungerar inte. Vi borde samarbeta bättre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Det kan egentligen tyckas som att problemen är ganska hanterbara. Jag ska inte säga att de är små, men de är ganska hanterbara. Genom att vi talar med varandra och kommunicerar löser vi en hel del av de svårigheter som man beskriver ute. Det jag möter allra mest när jag är ute är ett engagemang, ett jäkla driv och en enorm vilja att lyckas. Den bilden tror jag att alla ni här som är ute och möter människor i etableringsuppdraget delar. Vi möter engagemang, driv och en vilja att lyckas. I princip på hemmaplan möter vi människor som genom kommunikation och genom att bygga relationer mellan olika aktörer lyckas göra ett bättre jobb. var jag i . Där träffade jag tillsammans med Arbetsförmedlingen. Vi var på . Den som inte tror på att vi kan lyckas med integrationen i vårt land lovar jag att ta med på besök av den typen som det jag hade på . Jag är grymt imponerad av mycket av det goda arbete jag ser och mycket av det goda arbete som görs. Det finns all anledning att lyfta fram dem som gör en fantastisk insats för en god etablering i vårt samhälle. Vi startar nu svenskundervisning och utbildning i samhällskunskap direkt. Vi använder tiden under asylprocessen. Det är riktigt bra. Vi stärker välfärden i kommuner och landsting med 10 miljarder. Det behövs verkligen. Ideella organisationer har under denna mycket ansträngda tid gjort en fantastisk insats och fortsätter att göra fantastiska insatser. Det är otroligt viktigt. Den nya anvisningslagen kommer förhoppningsvis att leda till en jämnare fördelning av nyanlända mellan alla kommuner. Det är helt, helt nödvändigt. Införandet av en ny placeringsform, stödboende, som komplement till HVB och familjehem kommer att minska kostnadsutvecklingen. Det är faktiskt helt rimligt. När människor kommer till oss ska vi självklart ta vara på deras kunskaper och erfarenheter. Vi ska också komplettera med det som saknas. Vi ska ge alla det svenska språket och samhällskunskapsutbildning. När vi rustar människor med kunskap kommer vi att klara rekryteringen till våra bristyrken betydligt bättre. Jag tror att vi med hjälp av våra nya svenskar får nya betongarbetare, nya bilmekaniker, nya CNC-operatörer, nya lärare, nya kockar, nya sjuksköterskor, nya undersköterskor, nya läkare och nya tandläkare. Listan kan göras lång. Det är så människor blir etablerade. Det är när vi går till jobbet, när vi försörjer oss, när vi möts i föreningslivet, när ungarna går till skolan, när vi möter grannarna i kvarteret och när vi är en del av en gemenskap som vi kan säga att vi människor är etablerade. Det är inte vi politiker som gör det praktiska jobbet, men vi skapar förutsättningar. Ute i samhället krokar aktörer arm för att lösa en stor utmaning. Låt oss här i kammare göra detsamma. Låt oss kroka arm för en lyckad etablering. Det är faktiskt det som människor förväntar sig av oss. Det är en helt rimlig förväntan, eftersom det är just det vi förväntar oss av dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jämställdhet och ny-anlända invandrares etablering Jag yrkar bifall till förslaget. Det finns saker som jag och delar uppfattning om, och det finns saker som vi inte delar uppfattning om. En av insatserna som startades har välkomnats av väldigt många. Det skulle vara intressant att höra hur det går. Jag tänker då på snabbspår. Hur många finns det som har kommit in i de insatserna? Än viktigare är: Hur många är det av dem som kommit in i de insatserna som är i jobb? Jag kan inte säga exakt hur många som har kommit i jobb via snabbspår. Men jag kan berätta goda exempel för om snabbspår som har fungerat väldigt väl. Det är tekniker som jobbar på i som via ett väldigt snabbt spår med hjälp kom i jobb, och där dessutom har fått nya kommuninvånare. Det är ett väldigt lyckat projekt.