bet · H301SkU18 · 2016-03-07 00:00:00 — tog vid behandlingen av regeringens budgetförslag även ställning till motioner från övriga partier om sådana ändringar i skattelagstiftningen, bl.a. på punktskatteområdet, som utgjorde en del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om frågor på punktskatteområdet. Samtliga motioner avstyrks. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats i samband med budget-behandlingen eller under tidigare riksmöten, och utskottet avstyrker därför dessa med hänvisning till att redan har tagit ställning i dessa frågor. I andra fall avstyrker utskottet förslagen bl.a. med hänvisning till pågående eller avslutade utredningar eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad i . I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, L, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatt på drivmedel m.m. 1.Energiskatt, punkt 1 (M) 2.Energiskatt, punkt 1 (SD) 3.Energiskatt, punkt 1 (C) 4.Energiskatt, punkt 1 (L) 5.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (M) 6.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) 7.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 5 (SD) 8.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 5 (L) 9.Trängselskatt, punkt 6 (C) 10.Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (SD) 11.Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (L) 12.Skatt på handelsgödsel, punkt 10 (KD) 13.Reklamskatt, punkt 13 (C) 14.Reklamskatt, punkt 13 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Skattesatser för alkohol () Skattesatser för tobak () Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:798 av (M) yrkande 3, 2015/16:1138 av och (båda MP), 2015/16:1205 av (M), 2015/16:1225 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1563 av och (båda M), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkandena 6, 9, 19 och 20, alla i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 15, 16 och 32, 2015/16:2447 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2474 av och (båda M) i denna del, 2015/16:2848 av m.fl. (SD) och 2015/16:2936 av (M). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Skatt på drivmedel m.m. 2015/16:1045 av (M), 2015/16:1617 av (M), 2015/16:1677 av (M) och 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 32 i denna del. 2015/16:701 av och (båda C) och 2015/16:2474 av och (båda M) i denna del. 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2015/16:2929 av (M). Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) 2015/16:333 av (S), 2015/16:635 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:706 av (M), 2015/16:1068 av (M), 2015/16:1729 av (M), 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkandena 6, 9, båda i denna del, 14, 15, 19 och 20, de båda senare i denna del, och 2015/16:2763 av (M). Reservation 7 (SD) Reservation 8 (L) 2015/16:321 av (S), 2015/16:783 av (FP) yrkande 2, 2015/16:906 av (M), 2015/16:1309 av (SD), 2015/16:1496 av (KD), 2015/16:1612 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2093 av (M), 2015/16:2096 av (M), 2015/16:2121 av (M), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 3, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 27, 2015/16:2863 av (KD), 2015/16:3058 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2015/16:3115 av (SD) yrkande 4. Reservation 9 (C) 2015/16:39 av (M), 2015/16:759 av och (båda M) och 2015/16:2724 av (M) yrkandena 1 och 2. 2015/16:1719 av (M), 2015/16:2061 av (SD) yrkande 5 och 2015/16:2874 av och (båda SD) yrkande 3. 2015/16:1700 av (M). 2015/16:1934 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2015/16:2078 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:2784 av m.fl. (FP) yrkande 4. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (L) Reservation 12 (KD) 2015/16:900 av (KD), 2015/16:1721 av och (båda M) och 2015/16:1725 av (M). 2015/16:1125 av och (båda M). 2015/16:1657 av (M), 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2015/16:3027 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M) och (L). Ärendet och dess beredning fattade beslut med anledning av budgetpropositionen . antog i det sammanhanget förändringar på punktskatteområdet som bl.a. inkluderade ändrade energiskatter och drivmedelsskatter. avslog motioner som innehöll förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som därför prövades tillsammans med regeringens beräkning av statsinkomsterna (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, yttr. 2015/16:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motions-yrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om ändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller förslag om bl.a. skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på flygresor, handelsgödsel och avfall och slutligen yrkanden om reklamskatt och lotteriskatt. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2014/15:SkU18. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av lagstiftningen om energiskatter, om skatt på respektive en översyn och konsekvensanalys av skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och om att utreda ett system med en koldioxidavgift som återbetalas till medborgarna. avslår vidare motionsförslagen om att slopa av nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet och om att utreda beskattningen av elektricitet för bussar. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimiskattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Indexomräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen görs genom ändringar av skattesatserna i LSE. Om-räkningen grundar sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex (KPI) mellan . och framåt omräknas skattebeloppen för de fossila bränslena genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I dessa fall grundar sig beräkningarna på faktiska förändringar i KPI för samtliga fossila bränslen. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de senaste årens utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) är en av de faktorer som ska beaktas vid bedömningen av omfattningen av de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslås . För bensin och dieselbränsle görs därför fr.o.m. en omräkning av skattesatserna som även beaktar utvecklingen av BNP. Detta görs genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Denna tillkommande omräkning görs av såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. All elektrisk kraft som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för elektrisk kraft när kraften levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Energiskatten på elektrisk kraft har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men är skatten ett kostnadseffektivt och viktigt styrmedel för att uppnå målen för effektivare energianvändning. Styrningen mot effektivare användning av resurser sker genom att skatten är prispåverkande. Den nuvarande energiskatten på elektrisk kraft är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vem som förbrukar den. betalar servicesektorn samma energiskatt på elektrisk kraft som hushållen, medan tillverkningsindustrin samt jord-, skogs- och vattenbruk är lågt beskattade. För energiskattesatserna på elektrisk kraft gäller att skattebeloppen indexomräknas genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. fastställde regeringen omräknade skattesatser genom förordningen (2015:595) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Jämfört med energiskattesatser medför indexomräkningen av energiskattesatserna på elektrisk kraft en sänkning för hushållen och servicenäringen med (kWh) (0,inklusive mervärdesskatt) i och med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i vissa kommuner i norra . Den skattesats på elektrisk kraft som tillämpas för förbrukning i industriell verksamhet i tillverknings-processen, jordbruket, skogsbruket eller vattenbruket ändras inte på grund av avrundningsregler. Möjligheten för att fritt utforma energiskatten på elektrisk kraft är unionsrättsligt begränsad genom bl.a. energiskattedirektivet och . Höjd koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen höjdes koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer inom industrin och kraftvärmeanläggningar utanför handelssystemet samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruks-verksamheterna från till av den generella koldioxid-skattenivån. Vidare beslutades att nedsättningen av koldioxidskatten för de aktuella sektorerna ska slopas helt . Det stegvisa införandet ger mer tid för de berörda företagen att ställa om till en energianvändning som ger mindre utsläpp av fossil koldioxid. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer ska skatt betalas till staten på en kärnkraftsreaktors värmeproduktionsförmåga (termiska effekt). Skattskyldig är den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor och skatt betalas för varje kalendermånad som tillstånd finns. Om driftstillståndet har löpt ut eller återkallats före slutet på en kalendermånad, upphör skattskyldigheten . Skatten för varje kalendermånad uppgår till per megawatt av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Denna nivå har gällt . Om en kärnkraftsreaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får avdrag med per megawatt av den termiska effekten göras för det antal kalenderdygn som överstiger 90. Den parlamentariskt sammansatta kommissionen Översyn av energipolitiken (dir. 2015:25) tillsattes för att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Särskild tonvikt ska läggas på den framtida elförsörjningen. Uppdraget ska redovisas . I motion 2015/16:798 av (M) yrkande 3 föreslås att effektskatten på kärnkraft sänks och att en plan läggs upp för hur kan bidra i det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift . I motion 2015/16:1138 av och (båda MP) föreslås att ett system med en koldioxidavgift som återbetalas till medborgarna utreds. Motionärerna menar att ett sådant system för det första ger en tydlig fördelningspolitisk effekt och för det andra ett mycket starkt incitament att minska de egna koldioxidutsläppen. I motion 2015/16:1205 av (M) föreslås att beskattningen av elektricitet för bussar utreds. Motionären menar att det är svårt att hitta argument för att eldriven kollektivtrafik som utförs av bussar ska belastas med en högre beskattning än eldriven kollektivtrafik på räls. I motion 2015/16:1225 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att höjd effektskatt försämrar konkurrensen på energimarknaden. Motionärerna anför vidare att det är ofrånkomligt att kärnkraften kommer att förbli en betydelsefull pelare i energiförsörjningen under en överskådlig framtid. I motion 2015/16:1563 av och (båda M) anförs att den oklarhet om de ekonomiska och styrnings-mässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Motionärerna menar att målsättningen exempelvis bör vara att undersöka samtliga energiskatters syften och deras samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. I partimotion 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkandena 6, 9, 19 och 20 anförs att svensk kärnkraft straffas ut genom en höjd effektskatt, vilket leder till att kärnkraften blir alltmer olönsam och att kraftbolag planerar för att tidigarelägga nedläggningen av fungerande kärnkraftsreaktorer. Motionärerna menar att det är slöseri med samhällsekonomiska resurser och att det påverkar svensk energiförsörjning på lång sikt. Motionärerna föreslår därför att effektskatten inte höjs och att en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom klimatet görs. Motionärerna anser också att det behövs en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Motionärerna anser slutligen att olika former av subventioner för användandet av fossila bränslen bör fasas ut successivt och föreslår därför att nedsättningen av energi- och koldioxidskatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet slopas. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 15, 16 och 32 föreslås att förnybar energiproduktion för eget bruk ska vara skattebefriad. Motionärerna menar att rätt väg att gå är att underlätta och främja den fortsatta utbyggnaden av solel. Motionärerna föreslår vidare att den småskaliga elproduktionen stimuleras, bl.a. genom regelförenklingar och starkare incitament, för att påskynda omställningen till ett förnybart energisystem. Motionärerna föreslår slutligen att beskattningsnormen för att möjliggöra en högre beskattning av fossila bränslen jämfört med av förnybara ses över och att subventioner till fossila bränslen fasas ut så att de bär sina fulla miljökostnader. I kommittémotion 2015/16:2447 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att skatten på kärnkraft utreds för att värna produktionen i återstående reaktorer. Motionärerna menar att viktig basproduktion håller på att slås ut på grund av att de ekonomiska förutsättningarna är svåra. De föreslår att effektskatten i ett första steg sänks till nivå. I motion 2015/16:2474 av och (båda M) yrkande 2 föreslås att dieselskatten för arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket och trädgårdsnäringens energibeskattning ses över mot bakgrund av utvecklingen i andra länder och med hänsyn till skattestrukturen för annan konkurrensutsatt industriverksamhet. I kommittémotion 2015/16:2848 av m.fl. (SD) föreslås att energiskatten för verksamhetsutövare med serverhallar som huvudsaklig affärsverksamhet ska likställas med den som råder för den energiintensiva industrin, dvs. I motion 2015/16:2936 av (M) anförs att effektskatten leder till obalanser på energimarknaden, att den inte har någon koppling till några faktiska utsläpp och att den riskerar att förhindra den förnyelse av svensk kärnkraftsproduktion som är nödvändig för att klara framtidens energibehov. Motionären föreslår därför att en översyn av effektskatten ska övervägas för att långsiktigt avskaffa den. beslutade om ett omfattande paket med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthus-gaser och bidra till målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning (bet. 2009/10:SkU21). Regeringen föreslog då ett antal förändringar –2015. Syftet var att åstadkomma effektivast möjliga klimatstyrning för att möta klimatförändringarna och de utmaningar och problem som uppkommer på grund av dem. Förändringarna ska dessutom passa ihop med de europeiska styrinstrumenten som de inte ska försämra svenska företags konkurrenskraft. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (dir. 2014:72), som bl.a. fick i uppdrag att se över hur serverhallar behandlas skatte-mässigt, överlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2015:87). I uppdraget ingick bl.a. att beakta den internationella konkurrens som exempelvis informations- och kommunikationsverksamhet utsätts för. Utredningens slutsatser bereds inom . Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens beredning av frågan om hur serverhallar ska behandlas skattemässigt. I budgetpropositionen redogör regeringen vidare för sin syn på utvecklingen av arbetet med effektivare skatter på energi-, klimat- och miljöområdet. Regeringen pekar i detta sammanhang på att har lång och god erfarenhet av att använda skatter och andra ekonomiska styrmedel för att kostnadseffektivt bidra till att nå klimat-, energi och miljöpolitiska mål. verkar inom EU för att det nuvarande energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) ska ändras, för att öka miljöstyrningen och skapa ett mer kostnadseffektivt ramverk för beskattningen på unionsnivå. Utskottet anser inte att det därutöver finns skäl för något tillkännagivande om en översyn av energibeskattningen. Utskottet är inte heller berett att uttala sig om ett system med återbetalning av koldioxidavgiften till medborgarna. För att säkerställa att energiskatten även efter den generella skatte-höjningen av dieselbränsle motsvarar den energiskatt på eldningsolja som används av industrin utanför handelssystemet beslutade att den procentuella energiskattebefrielsen för dieselbränsle som används i vissa fordon inom gruvindustriell verksamhet ska höjas. Ändringarna gäller fr.o.m. . Utskottet ser inte någon anledning för att ändra sitt ställningstagande. har antagit regler om en skattereduktion för mikro-produktion av förnybar el, som trädde i kraft . Skatte-reduktionen ges till såväl privatpersoner som företag enligt de förutsättningar som anges i lagen. Utskottet ser inte någon anledning för att ompröva sitt ställningstagande. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden införs en elbusspremie 2016. Utskottet delar regeringens bedömning att eldrivna bussar har stor potential att minska såväl klimatutsläpp och luftföroreningar som buller. Enligt är det inte möjligt att ha obeskattad busstrafik i den regionala eller långväga busstrafiken, utan det skulle i så fall vara möjligt endast för busstrafik inom städerna. Regeringen har vidare identifierat att problemet är inköpen av bussarna och man har därför valt att rikta subventionen till inköp av bussar i form av en elbusspremie. Regeringen bedömer att med den elskatt som finns är elbussen konkurrensneutral per kilometer jämfört med bussar som drivs med andra biobränslen, medan det är betydligt högre beskattning per kilometer på bussar som drivs med fossila bränslen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att ett tillkännagivande i frågan behövs. Utskottet anser att produktionen av förnybar el bör byggas ut ytterligare. Inom energipolitiken pågår dock blocköverskridande samtal för att nå överenskommelser om den långsiktiga inriktningen. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommission som ska ta fram förslag på ny politik för den långsiktiga energiförsörjningen (dir. 2015:12). Även frågan om effekt-skattens utformning kommer att analyseras inom ramen för kommissionens arbete. Utskottet anser att inte bör föregripa kommissionens arbete. Det har inte heller framkommit något av motionerna som motiverar ett särskilt uttalande av . Utskottet avstyrker samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att införa lägre bränsleskatt i glesbygden och om att sänka skatten på diesel. Enligt energiskattedirektivet (2003/96/EG) är medlemsländerna skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom vad gäller dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljö-egenskaperna, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skatte-mässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen anges i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. har en årlig indexomräkning gjorts av såväl energiskattesatserna på el som koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. beslutade i det s.k. klimatskattepaketet om ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i KPI redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behövde höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). höjdes energiskatten på fossil bensin med per liter och på fossilt dieselbränsle med per liter, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till utvecklingen av KPI. Vidare omräknas fr.o.m. skattesatserna på bränslen efter prisutveckling respektive reala inkomstökningar genom att indexomräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen görs genom ändringar av skattesatserna i LSE. Omräkningen grundar sig på faktiska förändringar i KPI mellan . och framåt ska en omräkning av skattebeloppen för de fossila bränslena göras genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I dessa fall ska beräkningarna grunda sig på faktiska förändringar i KPI för samtliga fossila bränslen. För bensin och dieselbränsle ska det även göras en omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av BNP. Detta ska ske genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Omräkningen ska göras av såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttryckas som en höjning av enbart energiskatten. Enligt artikel 2.3 i energiskattedirektivet (2003/96/EG) och 2 kap. 4 § LSE gäller för energiprodukter som används som motorbränsle och för vilka direktivet inte fastställt någon skattenivå, t.ex. syntetiska drivmedel, att skatt ska tas ut enligt den skatt som gäller för likvärdigt bränsle. Likvärdigt bränsle är det bränsle som produkten ersätter, och för syntetisk diesel är likvärdigt bränsle diesel miljöklass 1. Detta gäller oavsett det syntetiska drivmedlets ursprung. Den som förbrukar eller säljer syntetisk bensin eller diesel som framställs av biomassa får göra avdrag för energi- och koldioxidskatten enligt bestämmelser i 7 kap. LSE. Motsvarande möjlighet finns inte för fossilbaserade syntetiska drivmedel, framställda t.ex. ur naturgas.