bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — Det återstår att ställa frågan: Är beredd att genom utskottets och arbete förstärka cykelpolitiken? Den möjligheten finns ju. Utskottet har varit aktivt tidigare, och om det inte kommer fler förslag från regeringen finns det möjlighet att agera här. Vi har mängder av förslag som vi kan behandla framöver. Men det intressanta är vad själv är beredd att medverka till. Kommer att medverka till att vi får fram de konkreta cykelåtgärderna så att cykling blir ett eget trafikslag? Självklart är jag beredd att verka för detta, men den konkreta verkställigheten ligger inte riktigt i trafikutskottets uppdrag. Jag medverkade i högsta grad till att vi gjorde ett tillkännagivande om en nationell cykelstrategi, att cykeln ska vara ett eget transportslag och att man ska ge myndighet åt vuxna cyklister att själva välja var de ska cykla, så jag väjer inte för något av det som behövs. Liberalerna ger här via dig, , ett seriöst intryck av att vilja satsa på cykel, och jag instämmer till i din plädering för att man måste samla kunskaper och ha forskning. Man att ni i er motion säger nej till stadsmiljöavtalen tycker jag är kontraproduktivt. Är man cyklist vill man att städerna i större utsträckning ska satsa på kollektivtrafik och cykel och mindre på att bilen ska dominera när det gäller tillgänglighet. Vi har tagit till oss kommunernas kritik av hur stadsmiljöavtalen är beskaffade, så i fortsättningen kommer de även att kunna finansiera åtgärder för cykel. Det är en konkret sak som samarbetsregeringen har bestämt sig för, även om vi inte är färdiga med cykelstrategin. Det öppnar upp stadsmiljöavtalen för cykelinvesteringar. Då är det tragiskt att ni i er budget vill ta bort stadsmiljöavtalen. Jag tycker att stadsmiljöavtalen är en förträfflig åtgärd, där vi utan att detaljstyra kommunerna kan medfinansiera det de behöver för att människor lättare ska kunna cykla och åka kollektivt i städerna. I det långa anförande som höll saknade jag en del områden, och jag undrar om saknar politik på dessa områden. Jag ska nämna några, så får kommentera det. Jag hörde inget om satsningar på bredbandsutbyggnad, elvägar, självkörande bilar, säkrare räcken för motorcyklister, skärpta regler för användning av drönare, en östlig förbindelse i , längre godståg och så vidare. Anledningen till att jag begärde replik på är att hon slår sig för bröstet och vurmar för skattehöjningen på inrikesflyget. Regionerna är beroende av de regionala flygplatserna. De har stor betydelse för regionernas utveckling. företräder regeringen, och har via regeringen bett EU om dispens för att få gå in med extrastöd om 82 miljoner i statliga medel så att de regionala flygplatserna kan överleva. Men som representant för regeringen förespråkar nu en skattehöjning på 2 miljarder på inrikesflyget. Det kommer att försvinna 10 000 jobb. Hur kommer dessa människor att kunna verka i olika delar av landet med denna skattehöjning som du driver så hårt, ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag tror inte att det är fysiskt möjligt att beröra alla transportpolitiska frågor. Längre och tyngre tåg har jag fått tillfälle att tala om i talarstolen i denna debatt. Det jag saknar bland det du räknade upp och som är angeläget är våra ambitioner när det gäller bredband och digitalisering. Jag var själv med och skrev propositionen om it åt alla då den dåvarande rödgröna majoriteten bestämde sig för att det är viktigt att människor får tillgång till bredband så att datorerna fungerar med hyfsat hög hastighet i hemmen och att det finns en utbredd täckning för mobiltelefoni. Vi är inte nöjda, men jag vet att regeringen förbereder stora reformer på detta område. Det är sant att all infrastruktur inte är fysisk; den kan också vara digital. Jag tror inte att vi ligger i lä här. är fortfarande ett land med hög tillgänglighet, och vi har ambitionen att det ska bli ännu bättre. Jag var själv med när kammaren beslutade om att införa en flygskatt. Det var före valet . Då hade vi en differentiering av skatten i tre olika steg. Hur flygskatten kommer att utformas den här gången har jag ingen som helst möjlighet att uttala mig om. Utredningen är utskickad på remiss, och sedan ska den beredas. Låt mig upprepa att vår avsikt är att tillgängligheten ska tillgodoses men utan att det knapras på hänsynsmålen och möjligheten att minska oljeberoendet i . kom det fram att man inte kan dra upp alla de budgetförslag man har. Det var det du antydde i ditt replikskifte med mig, . Jag tog upp detta för att markera att vi kan hänvisa till vårt förslag om man vill fördjupa sig mer i våra frågor. Det har konstaterats i en analys av analysföretaget att uppemot 10 000 jobb kommer att försvinna med flygskatten. Även har kommit fram till detta. Vi vet att miljöpåverkan är global. vet att det gjordes en internationell överenskommelse i för att minska utsläppen. Även inom EU finns en överenskommelse om att minska antalet utsläppsrätter för att komma till rätta med utsläppen från flyget. Trots det vill och regeringen lägga på inrikesflyget en flygskatt som kommer att göra att de flesta av våra regionala flygplatser tvingas stänga. Tusentals människor kommer att bli utan jobb. Problemet är snarare brist på biobränsle till flyget. Det gäller att genom innovation och utveckling se till att det finns tillräckligt med effektiva motorer och god tillgång på biobränsle så att även flyget kan ta sitt ansvar vad gäller utsläppen. Man kan inte bara beskatta denna näring och tro att man kommer till rätta med det. Vilket svar har du, , till de 10 000 familjer som blir berörda av skatten och blir utan jobb? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi måste lyfta upp diskussionen om klimat och arbetstillfällen på en högre nivå. Vi har ett transportsystem som till stor del drivs av importerad olja. av oljeimport går till transportsektorn. Det kan vara intressant att notera att av oljan kommer från , och vi kanske inte känner oss alldeles trygga med den försörjningen långsiktigt. Det finns starka motiv för att vår transportförsörjning i större utsträckning ska vara beroende av den energi vi själva kan generera. Det är en övergripande inriktning från samarbetsregeringen, och en av de saker vi tänker på när vi säger att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vi har mycket skogsråvara. Vi har massor av teknik för utvinning av biogas - avlopp och biologiskt avfall finns i alla kommuner - och är världsledande på att ta denna teknik i anspråk för att röta biogas. Vi har fordonsindustri. Vi har precis allt som behövs för att vi i större utsträckning ska kunna ha ett transportsystem som drivs på råvaror vi har i . Vi har vattenkraft så att vi kan ha fossilfri el. Jag tror att detta skulle ge många fler arbetstillfällen i än om vi fortsätter att ha ett transportsystem som till allra största del är beroende av importerad olja. Spårbyte , kontaktledningsbyte , förstärkta tunnlar i , spårbyte och spårbyte - det är bara några av alla de underhållsåtgärder som blivit möjliga tack vare regeringens förstärkta resurser till järnvägsunderhållet. Det handlar om 2 miljarder extra , och satsningarna fortsätter . Så, herr talman, jag är stolt. Oavsett om du arbetspendlar, hälsar på släkt och vänner eller köper en godstransport ska du kunna lita på att järnvägen levererar. Där är vi inte . En hel del arbete återstår, så jag är inte helt nöjd, herr talman. Men i en socialdemokratiskt ledd regering finns det inget som heter att ge upp. Arbetet med att förbättra punktligheten, öka tilltron och höja kvaliteten på den infrastruktur vi har fortsätter med oförminskad styrka. Robustheten och tilliten ska öka. Regeringspartierna och har beslutat att anslå till infrastrukturområdet . Det är ungefär lika mycket pengar som staten får i intäkter från alkohol- och tobaksskatten . Varför gör då vi denna stora satsning? Det finns minst tre skäl: En robust infrastruktur är stommen och förutsättningen för jobb och bostäder och för hela välfärden. Utan fungerande infrastruktur stannar . En robust och pålitlig infrastruktur gör det möjligt att göra arbetsmarknadsregionerna större så att möjligheten att matcha arbetssökande med lediga jobb stärks. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer En robust infrastruktur gör att vi kan nå regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020, och dit ska vi. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det har bestämt. Regeringens bedömning av utvecklingen så här långt visar både på positiva och på negativa trender. Positivt är att tillgängligheten har förbättrats för befolkningen i storstadsregioner och för personer med funktionsnedsättning. Förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel har också ökat. Positivt är också att färre omkommer eller skadas allvarligt i trafiken och att andelen förnybar energi i transportsystemet fortsätter att öka. Negativt är däremot att tillgängligheten har minskat något för befolkningen i glesbygd, att jämställdheten i transportsystemet fortfarande uppvisar stora skillnader och att utsläppen av växthusgaser var oförändrade 2015. Regeringens ambition är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och då kommer ytterligare åtgärder att krävas. Ett viktigt klimatbeslut som regeringen har fattat är stadsmiljöavtalen. anslås som kommuner och landsting kan söka bidrag från. Det kan till exempel handla om investeringar i gator, spår, kajer eller hållplatser. Regeringen stöttar på så sätt lokala och regionala kollektivtrafiksatsningar som medborgarna efterfrågar och som bidrar till en hållbar stadsmiljö och ökat bostadsbyggande. förstärker vi med ytterligare , och då kommer även åtgärder för ett ökat cyklande att omfattas. It-frågorna är ett annat prioriterat område. Målet är att vi ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, och ligger i framkant. Men många andra länder närmar sig med stormsteg och är snart i kapp. Det är dags att steppa upp, som min kollega brukar säga, och kommer att utveckla detta mer i sitt anförande strax. Och, herr talman, vad vore utan en stark och konkurrenskraftig sjöfart? Regeringen har tagit ytterligare ett steg för att stärka svensk sjöfart genom att införa den efterlängtade tonnageskatten. Det betyder att rederier får betala skatt på sitt faktiska tonnage, oberoende av vinster eller förluster. Förhoppningsvis får vi nu fler svenskflaggade fartyg i handelsflottan. , herr talman: Det går bra för . Färre är arbetslösa. Fler bostäder byggs. Regeringen investerar i det som bygger starkt. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg investerar vi i vårt gemensamma samhällsbygge, där en hållbar infrastruktur har sin givna plats, där stora satsningar på järnvägsunderhåll har sin givna plats och där trimningsåtgärder på utpekade godsstråk - rälsbyte på sträckan , spårbyte på sträckan och många andra objekt - har sin givna plats. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer I detta anförande instämde , , , , och (alla S). Det var ett vackert anförande, . Det fanns knappt en genomförd underhållsåtgärd som inte nämndes. Möjligtvis finns det skäl att för ordningens skull påminna ledamoten och kollegan i trafikutskottet om att det var alliansbudget under ett av de med stora satsningar som nämndes. Det förvånar mig att inte med ett ord berörde ordning och reda i lastbilstrafiken. Det är ett ytterst aktuellt tema, med den oordning som råder med illojal konkurrens och så vidare. Socialdemokraterna brukar använda den illojala konkurrensen som argument för att införa en avståndsbaserad kilometerskatt i vårt land. Miljöargumentet förekommer också, men det har vi redan avfärdat i diskussionen, då miljöeffekten i bästa fall är närmast obefintlig och i värsta fall direkt kontraproduktiv mot ambitionen att ställa om till biobaserat. Flygskatten har vi också berört. Där har hittat ett utgiftsområde , och det är lite intressant. Ordning och reda är viktigt. Jag vill fråga , som är gruppledare för i trafikutskottet: På vilket sätt skulle en avståndsbaserad vägslitageavgift eller kilometerskatt på 10 miljarder för svenskt näringsliv bidra till ordning och reda när det gäller illojala konkurrensmetoder? Det är en viktig fråga och ett viktigt område som tar upp. Om det är något som regeringen har tagit på största allvar är det just ordning och reda på våra vägar. Vi ser en omfattande illegal cabotagetrafik, och där har vi tvingats reagera betydligt starkare än vad tidigare regeringar har gjort. som vi har styrt har vi vidtagit en mängd olika åtgärder. Vi har bland annat infört en sanktionsavgift på och klampning , och där utreds nu om man kan gå vidare. Åtgärderna har haft effekt, enligt trafikpoliser runt om i landet, och det känns förstås väldigt bra. Vägslitageskatten är ytterligare ett sätt att försöka få bukt med illegal cabotagetrafik och gör att vi kan lyfta fram och gynna den viktiga svenska åkerinäringen. Hur skatten kommer att utformas har vi inte riktigt svar på , och dessutom har man fått förlängd utredningstid. Det tror jag är bra, för vi måste se till att detta blir riktigt och rätt från början och att vi gör det tillsammans med svensk åkerinäring. Detta kan vara en viktig pusselbit i arbetet för att minska den illegala cabotagetrafiken. Vi ser många utländska chaufförer som lever under slavliknande förhållanden och åkerier som inte alls följer de regler som har beslutats i EU. Detta är ett väldigt viktigt område för oss, och det ska bli intressant att se vilka förslag utredningen landar i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Tack för svaret, ! tillhör samarbetsregeringen, som med stöd av styr detta land, och har rimligen större insikt i utredningens arbete än vad vi i oppositionen har. Det har nämnts i sammanhanget att en del av avgiften skulle bestå av en avgift på milen för uppsättandet av ca 400 kontrollkameror runt om i landet, som på något vis skulle hålla reda på lastbilsrörelserna. Personligen är jag utomordentligt tveksam till om detta har någon som helst effekt, i all synnerhet som vi lägger betydande mängder av våra gemensamma resurser på polisväsendet, Transportstyrelsen, och . Vore det inte bättre att använda redan avsatta resurser för ordning och reda i samhället för det jobb som de ska göra, i stället för att påföra åkerinäringen en avgift på ? Finns det inte, som ser det, en risk för att vi snarare höjer kostnadsgolvet för alla? Men när det gäller kostnadsskillnaden mellan dem som sköter sig korrekt och dem som missbrukar sina anställda och systemet kunde det väl snarare sättas ett hårdare kostnadstryck, så att vi därmed föser dem som faktiskt sköter sig och sina åligganden gentemot samhället och sina anställda åt sidan. Beträffande illegala cabotageavgifter har det kommit fram synpunkter och uppgifter om att statliga Postnord i detta sammanhang är synnerligen aktivt i underleverantörsledet. Där kan faktiskt samarbetsregeringen vidta åtgärder. Man behöver inte invänta en kilometerskatt. Jag är en stor motståndare till kilometerskatten, vilket säkert känner till. Men på vilket sätt skulle svenska företags konkurrensförutsättningar förbättras av en skattechock på ? När det gäller Postnord och cabotagetrafiken är det illavarslande. Detta har vi uppmärksammat, och vi har påtalat det för regeringen. Jag förutsätter därför att åtgärder kommer att vidtas. När det gäller vägslitageskatten, eller avgiften, har det cirkulerat många rykten i fråga om kronor och ören. Det är synd eftersom det ännu inte finns något förslag, vare sig på 1, eller vad man nu tror. Det är viktigt att inte gå omkring och tro, tycka och lyssna på rykten i detta läge. Vi inväntar den utredning som jobbar med detta, och den kommer att jobba , för att se vad som är rimligt att landa på. I direktivet står det att man ska samarbeta nära med åkerinäringen. Detta är viktigt. Vi har nämligen en svensk åkerinäring som inte alls samfällt tycker att detta är ett dåligt förslag. Man ser faktiskt positiva delar i detta, inte minst i konkurrenshänseende, när det gäller att få bort den illegala cabotagetrafiken eller åtminstone reducera den rejält. Detta görs på olika sätt. Just vägslitageskatten kan vara en viktig pusselbit, som jag sa tidigare. Vi stärker även trafikpolisens möjligheter att bevaka just detta genom att anslå 25 miljoner mer. Man behöver alltså jobba på många fronter för att stärka svensk åkerinäring. Men vägslitageskatten kan definitivt vara ett sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer I ett tidigare replikskifte nämndes stadsmiljöavtalen. Liberalerna säger nej till avtalen. Varför gör vi det? Jo, därför att de är kortsiktiga, oprecisa och riktar inte in sig på de grupper som vi anser behöver långsiktiga åtgärder. Det var 7 kommuner som fick bidrag 2015 och 19 kommuner 2016. Men det var ett antal kommuner som inte fick några som helst bidrag. Vi tror att man måste ha långsiktiga åtgärder och att man måste ha mycket precisa åtgärder. Därför föreslår Liberalerna att det ska vara ett tydligt anslag för ett nationellt kompetenscenter och att vi också ska se till att verkligen tydliggöra hur mycket infrastruktursatsningar som cyklingen kan förväntas få . Vi föreslår till allt annat som kommer från och regional nivå. Stadsmiljöavtalen bidrar alltså inte till vare sig långsiktighet eller större åtgärder. står det i budgetpropositionen att det är möjligt att använda dem för vissa cykelåtgärder. Min första fråga till är: Vilka belopp är det som ni diskuterar och till vilken typ av åtgärder? kan man använda anslagen bara till anläggningar för kollektivtrafik. Vi hörde från att det fanns kritik från kommunerna, vilket har gjort att ni har valt att ändra inriktningen. Men det är fortfarande mycket oklart vad man kan söka pengar för. Jag kan konstatera att vi har försökt att få fram information om vilka belopp och vilka åtgärder som det handlar om. Mig veterligt finns det inga sådana svar. Men jag ser fram emot att höra svar på vilka cykelåtgärder som diskuteras. Jag blev förvånad när jag såg Liberalernas förslag att säga nej till stadsmiljöavtalet, just med tanke på att ni så förtjänstfullt lyfter fram cyklingen som mycket viktig. Samarbetsregeringen anser också att cyklingen är viktig. Det som också förvånar mig är att Liberalerna tycks tro att samma insatser och samma åtgärder ska gälla i alla kommuner och i alla landsting över hela . Det är väl en mycket icke-liberal inställning? Jag tycker inte heller att den är speciellt trovärdig. Förutsättningarna ser nämligen mycket olika ut i våra kommuner och landsting, och det måste de få göra. Fördelen med stadsmiljöavtalet är att man söker utifrån lokala och regionala förutsättningar. Det är poängen, eftersom man då också får de insatser och de förstärkta stadsmiljöer som medborgarna efterfrågar. Det är bättre att det görs där än att vi från staten ska säga att man nu ska använda ett visst antal miljoner eller hundra tusen till just cykling, till hållplatser, till att förbättra kajer eller vad man nu väljer att göra. Jag tror att man är mer lämpad att göra det lokalt och regionalt. När det gäller fråga om specifikt cyklingen finns det inget svar att ge mer än att vi satsar mer 2017 för att möjliggöra att cykling också omfattas av detta stadsmiljöavtal. Men vi ska inte stå här och ange att det ska vara en bestämd summa till cykling. Det kan vara allt från 50 till 750 miljoner. Det vore dumt av oss riksdagsledamöter att över huvud taget spekulera om det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Precis som säger är det ingen som vet vad man kan söka pengar för och om man över huvud taget kommer att kunna använda dem för vissa typer av åtgärder. Det är därför som vi i Liberalerna tycker att det är dags att uppgradera cyklingen till ett eget transportslag, så att vi får samma tydlighet i propositioner och i vår behandling av anslagen som för övriga transportslag. Det finns ingenting som säger att man ska ha samma åtgärder i vissa kommuner. Det har Liberalerna inte heller föreslagit. Vi säger att det ska vara tydlighet och att vi ska ha tydliga anslag, så att alla vet vilka medel som finns att tillgå. Det handlar också om ett nationellt kompetenscenter, som vi dessutom tycker ska ha ett eget anslag. Men denna otydlighet gör att cyklingen återigen hamnar i ett märkligt läge. Det är en kortsiktig satsning för . Om det vore ett transportslag i sig självt skulle det vara långsiktiga och precisa åtgärder. Man skulle kunna följa anslagen, och man skulle kunna göra en uppföljning av hur anslagen används. Men denna kortsiktiga lösning med ettåriga projektanslag, där ingen vet vad pengarna kommer att användas till, gynnar inte möjligheterna att utveckla cykling som transportslag och för arbetspendling. Det är också intressant att notera att säger att läget har förbättrats när det gäller trafiksäkerhet. Så ser det inte ut enligt materialet i budgetpropositionen. Där konstateras att de oskyddade trafikanternas olycksfrekvens har ökat från 2014. Vi måste satsa på både gående och cyklister, och vi måste vidta åtgärder. Ett sätt att göra det är att bli tydlig i fråga om finansiering och uppdrag och från statligt håll se till att detta blir möjligt. Sedan får naturligtvis kommunerna själva avgöra vad som är de viktiga åtgärderna lokalt. Om det är någonting som den här regeringen verkligen gör är det att satsa på cykling och på kollektivtrafikinsatser. Det gör vi bland annat genom stadsmiljöavtalet, som kommer att ge som kommuner och landsting kan söka pengar från. Det är en rejäl satsning. Dessutom kommer en cykelstrategi, förmodligen , att klargöra vad det kommer att satsas mer på framöver. Den som lyssnar ska alltså inte tro att vi inte satsar. Det vill jag verkligen med eftertryck avfärda. Däremot har jag lite svårt att hänga med i den liberala politiska polkan. Det är lite grann som att ni vill, men ändå säger ni nej till åtgärder för till exempel cykling. Det hade varit ganska enkelt för Liberalerna att säga: Ja, vad bra med stadsmiljöavtal, där möjlighet till cykelåtgärder motsvarande 250 miljoner ingår. I stället säger ni: Nej, vi tar bort stadsmiljöavtal, och sedan satsar vi 75 miljoner ändå. Det är lite svårt att hänga med i de där hoppsastegen eller vad man nu ska kalla dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag är stolt att samarbetsregeringen nu satsar så hårt som den gör. är som sagt en del; det finns en hel del annat vi gör - inte minst Klimatklivet, vilket vi kommer att återkomma till i nästa debatt. Regeringen vill införa en kilometerskatt om ca 5 miljarder. För en åkerifirma som kör timmer kommer kilometerskatten att kosta en halv miljon per lastbil - per lastbil och år. Vi vet också att det inte finns något alternativ till lastbilen när det gäller att köra gods kortare sträckor. Godset måste transporteras till järnvägen och till hamnen, och det måste transporteras till grosshandlare, butiker med mera. Frågan är, herr talman: Vad vill regeringen egentligen åstadkomma med denna straffskatt? Hur kan du veta att det kommer att kosta 500 000 per lastbil och år, ? Det säger du att du vet. Det vet inte jag, trots att jag tillhör regeringsunderlaget för den samarbetsregering som har gett uppdraget att utreda detta. Utredningen är inte klar , . Det vet du. Det kommer förhoppningsvis att läggas fram ett förslag . Innan det förslaget läggs fram finns det ingen anledning att prata om vare sig 500 000 eller någon annan siffra . Det ska bli väldigt intressant att se vad utredningen landar i. Vägslitageskatten ska tas fram i samråd med näringen, och det ska bli mycket intressant att ta del även av de remissvar som följer när utredningen väl är klar och ska processas politiskt. Tack för svaret, ! Mina siffror är baserade på de siffror som har läckt ut från utredningen. Detta ska ge 5 miljarder i intäkter till staten.