bet · H301AU10 · 2016-06-14 00:00:00 — Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter m.m. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen. De ändringar i diskrimineringslagen som utskottet tillstyrker innebär att arbetet med aktiva åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområdet ska omfatta samma diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbuden och att en förklaring av uttrycket aktiva åtgärder införs i lagen. Förslaget innebär vidare att ett övergripande ramverk för arbetet med aktiva åtgärder anvisas, medan utformningen av de konkreta åtgärderna överlämnas till arbetsgivare respektive utbildningsanordnare att utforma i samverkan med arbetstagare respektive studenter, elever och barn. Det nuvarande kravet på en lönekartläggning för jämställda löner kvarstår, men en sådan kartläggning ska genomföras i stället för . När det gäller formerna för dokumentation av arbetet med aktiva åtgärder föreslås att dagens krav på särskilda planer ersätts med ett allmänt krav på skriftlig dokumentation. Kravet på skriftlig dokumentation vid lönekartläggningen ändras till att omfatta arbetsgivare med minst 10 arbetstagare i stället för dagens 25. Den skriftliga dokumentationen ska enligt förslaget ske . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå yrkandena i följdmotionerna och yrkanden som väckts i motioner under den allmänna motionstiden /16. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Proposition 2015/16:135 Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter. 9 yrkanden i följdmotioner. 23 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m. Diskriminering på grund av ålder 1.Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter, punkt 1 (M, C, KD) 2.Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter, punkt 1 (SD) 3.Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (SD) 4.Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (C) 5.Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (V) 6.Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m., punkt 2 (L) 7.Utvärdering av diskrimineringslagen, punkt 3 (M, C, KD) 8.Utvärdering av diskrimineringslagen, punkt 3 (L) 9.Diskriminering i arbetslivet, punkt 4 (V) 10.Diskriminering i arbetslivet, punkt 4 (KD) 11.Diskriminering på grund av ålder, punkt 5 (L) Diskriminering i arbetslivet, punkt 4 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). Därmed bifaller proposition 2015/16:135 och avslår motionerna 2015/16:2169 av m.fl. (S), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3388 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation 1 (M, C, KD) Reservation 2 (SD) Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m. 2015/16:332 av (S), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 15, 2015/16:2038 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2327 av (M), 2015/16:2611 av Finn och (M, FP), 2015/16:2637 av (M) yrkande 2, 2015/16:2916 av (SD), 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) 2015/16:2276 av m.fl. (M) yrkande 7, 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3 och 2015/16:3380 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 7 (M, C, KD) Reservation 8 (L) 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2015/16:2100 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2178 av m.fl. (MP), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:2506 av (M), 2015/16:3121 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3367 av m.fl. (V). Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) Diskriminering på grund av ålder 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:1582 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1673 av Finn (M) och 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 11 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), i (S) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter. I uppdraget ingick även att föreslå vilken omfattning aktiva åtgärder ska ha. beslutade regeringen att i tilläggsdirektiv ge utredningen i uppdrag att föreslå hur tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260) om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras samt analysera för- och nackdelar med ett sådant förslag jämfört med nuvarande reglering, bl.a. när det gäller löneskillnader mellan kvinnor och män och regeringens arbete med att inte belasta arbetsgivare med alltför omfattande administrativa uppgifter. Utredningen, som antog namnet Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering, överlämnade sitt betänkande Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering (SOU 2014:41). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga hos (dnr Ku2014/2355/DISK). I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:135 Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter och nio yrkanden i följdmotioner. Propositionen bygger på SOU 2014:41. I betänkandet behandlar utskottet även yrkanden på diskrimineringsområdet i motioner från allmänna motionstiden /16. Lagrådet har yttrat sig över förslaget i propositionen. Regeringen anger i propositionen att den i huvudsak har följt Lagrådets synpunkter. Enligt regeringen har även några redaktionella ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen föreslår regeringen ändringar i diskrimineringslagen (2008:567) som innebär att arbetet med aktiva åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområdet ska omfatta samma diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbuden. Utformningen av de konkreta åtgärderna överlämnas till arbetsgivare respektive utbildningsanordnare att utforma i samverkan med arbetstagare respektive studenter, elever och barn. Regeringen föreslår vidare att dagens krav på särskilda planer ersätts med ett allmänt krav på skriftlig dokumentation och att lönekartläggningar för jämställda löner ska genomföras . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen och avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 1 (M, C, KD) och 2 (SD). Regler om aktiva åtgärder på arbetslivsområdet finns i 3 kap. 1–13 §§ diskrimineringslagen. Arbetet med aktiva åtgärder för att uppnå lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet omfattar diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning. De aktiva åtgärderna på arbetslivsområdet omfattar därmed tre av sju diskrimineringsgrunder i diskrimineringslagen. För diskrimineringsgrunden kön finns särskilda krav vad gäller både lönekartläggning och upprättande av en jämställdhetsplan och plan för jämställda löner. Dessa krav ska uppfyllas . I övrigt gäller att de aktiva åtgärderna ska genomföras kontinuerligt. Regler om aktiva åtgärder på utbildningsområdet finns i 3 kap. 14–16 §§ diskrimineringslagen. Arbetet med aktiva åtgärder för att uppnå lika rättigheter och möjligheter på utbildningsområdet omfattar diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning och sexuell läggning. De två diskrimineringsgrunder som inte omfattas är könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder. En utbildningsanordnare ska vidta åtgärder för att förebygga och förhindra trakasserier samt upprätta en likabehandlingsplan. De utbildningsanordnare som omfattas av skyldigheten att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder är de som bedriver utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (2010:800), utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. gjorde på förslag av arbetsmarknadsutskottet ett tillkännagivande om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260). Utskottet ansåg att det behövs lagstiftning som slår fast att lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner ska göras och att endast företag med färre än tio arbetstagare ska vara undantagna från skyldigheten att upprätta en handlingsplan för jämställda löner. Regeringen föreslår att det nuvarande tredje kapitlet i diskrimineringslagen ska upphävas och ersättas av ett nytt tredje kapitel om aktiva åtgärder. Kapitlet om aktiva åtgärder föreslås inledas med en bestämmelse som förklarar att aktiva åtgärder är ett förebyggande och främjande arbete för att inom en verksamhet motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder (3 kap. 1 §). Skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder föreslås alltså omfatta samma diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbuden, vilket är en utvidgning jämfört med dagens ordning. Enligt förslaget bör skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder utformas som ett övergripande ramverk, där de konkreta åtgärderna överlämnas till arbetsgivare respektive utbildningsanordnare att utforma i samverkan med arbetstagare respektive studenter, elever och barn. De krav som finns på vissa specifika planer föreslås bli ersatta av ett generellt dokumentationskrav. Arbetsgivare och utbildningsanordnare ska enligt förslaget inom ramen för sin verksamhet bedriva ett förebyggande och främjande arbete genom att undersöka om det finns risker för diskriminering eller repressalier eller om det finns andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas och följa upp och utvärdera arbetet (3 kap. 2 §). Nämnda arbete ska genomföras fortlöpande, och åtgärder ska tidsplaneras och genomföras (3 kap. 3 §). När det gäller arbetslivet föreslås att arbetsgivaren ska bedriva arbete med aktiva åtgärder inom områdena arbetsförhållanden, bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor, rekrytering och befordran, utbildning och övrig kompetensutveckling samt möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap (3 kap. 4 och 5 §§). Arbetsgivaren ska ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier, sexuella trakasserier och repressalier. Arbetsgivaren ska följa upp och utvärdera de riktlinjer och rutiner som finns (3 kap. 6 §). Arbetsgivaren ska vidare genom utbildning, annan kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder främja en jämn könsfördelning i skilda typer av arbeten, inom olika kategorier av arbetstagare och på ledande positioner. Arbetsgivaren ska följa upp och utvärdera de åtgärder som vidtas (3 kap. 7 §). Förslaget innebär i denna del ett förtydligande i förhållande till gällande rätt på så sätt att det ska framgå uttryckligen av lagtexten att de främjande åtgärderna även ska innefatta ledande positioner i verksamheten. Nuvarande bestämmelser om skyldigheten att genomföra en lönekartläggning i syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män och om hur analysen av förekommande löneskillnader ska göras flyttas, med redaktionella ändringar, över till det nya kapitlet (3 kap. 8–10 §§). Analysen föreslås dock även avse skillnader mellan en grupp med arbetstagare som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och en grupp med arbetstagare som utför arbete som inte är eller brukar anses vara kvinnodominerat men ger högre lön trots att kraven i arbetet bedömts vara lägre. Lönekartläggningen ska vara en del av arbetsgivarens arbete med aktiva åtgärder och ska enligt förslaget genomföras , till skillnad från dagens krav på . I arbetet med aktiva åtgärder ska arbetsgivare och arbetstagare samverka (3 kap. 11 §). Den föreslagna samverkansskyldigheten omfattar hela arbetet med aktiva åtgärder, dvs. från undersökning och eventuella åtgärder som måste vidtas till uppföljning. Arbetsgivaren ska förse en arbetstagarorganisation som arbetsgivaren är bunden till av kollektivavtal med den information som behövs för att organisationen ska kunna samverka i arbetet med aktiva åtgärder (3 kap. 12 §). Den föreslagna informationsskyldigheten för arbetsgivare omfattar hela arbetet med aktiva åtgärder och är således en utvidgning jämfört med gällande rätt enligt vilken endast lönekartläggningsarbetet omfattas av informationsskyldigheten. Det föreslås att arbetsgivare skriftligen ska dokumentera arbetet med aktiva åtgärder (3 kap. 13 §). Dokumentationen ska innehålla 1) en redogörelse för alla delar av arbetet som avser de områden som anges i lagen 2) en redogörelse för de åtgärder som vidtas och planeras i syfte att förhindra trakasserier, sexuella trakasserier och repressalier samt främja en jämn könsfördelning på arbetsplatsen 3) en redovisning av resultatet av lönekartläggningen och den analys som enligt lagen ska göras 4) en redovisning av vilka lönejusteringar och andra åtgärder som behöver vidtas för att åtgärda förekommande löneskillnader som har direkt eller indirekt samband med kön 5) en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att de lönejusteringar som behöver vidtas ska genomföras och senast 6) en redovisning och utvärdering av hur föregående års planerade åtgärder har genomförts och 7) en redogörelse för hur samverkansskyldigheten fullgörs. Skyldigheten att skriftligen dokumentera hela arbetet med aktiva åtgärder föreslås gälla de arbetsgivare som vid ingången av kalenderåret sysselsatte 25 eller fler arbetstagare (3 kap. 13 §). Arbetsgivare som vid ingången av kalenderåret sysselsatte mellan 10 och 24 arbetstagare föreslås omfattas endast av kravet att skriftligen dokumentera lönekartläggningsarbetet och hur samverkansskyldigheten fullgörs i fråga om arbetet med lönekartläggningen (3 kap. 14 §). I fråga om aktiva åtgärder på utbildningsområdet ska samma utbildningsanordnare som omfattas av diskrimineringslagens krav på ett arbete med aktiva åtgärder omfattas av det nya ramverket (3 kap. 15 §). För utbildningsanordnare på universitets- och högskoleområdet föreslås att arbetet med aktiva åtgärder ska omfatta fem utpekade områden, nämligen antagnings- och rekryteringsförfarande, undervisningsformer och organisering av utbildningen, examinationer och bedömningar av studenternas prestationer, studiemiljö samt möjligheter att förena studier med föräldraskap (3 kap. 17 §). För den skollagsreglerade verksamheten föreslås ingen motsvarande uppräkning, utan där bör enligt regeringen även i fortsättningen den nuvarande allmänna begränsningen gälla, dvs. att utbildningsanordnaren ska bedriva ett arbete med aktiva åtgärder inom ramen för sin verksamhet (3 kap. 16 §). Vidare föreslås att utbildningsanordnaren ska ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier samt att utbildningsanordnaren ska följa upp och utvärdera dessa (3 kap. 18 §). Det föreslås också att utbildningsanordnaren i arbetet med aktiva åtgärder ska samverka dels med dem som deltar i utbildningen, dels med anställda i verksamheten (3 kap. 19 §). För de nämnda kraven på riktlinjer och rutiner respektive samverkan görs ingen åtskillnad mellan utbildningsanordnare på universitets- och högskoleområdet och sådana som bedriver skollagsreglerad verksamhet. Bestämmelsen om samverkan saknar motsvarighet i gällande rätt. I fråga om dokumentation föreslås att utbildningsanordnaren skriftligen ska dokumentera arbetet med aktiva åtgärder. För utbildningsanordnare på universitets- och högskoleområdet föreslås att dokumentationsskyldigheten ska gälla för de verksamhetsområden som särskilt pekas ut i lagen (3 kap. 20 § första stycket). I fråga om dokumentationens innehåll föreslås att den ska innehålla en redogörelse för alla delar av arbetet med aktiva åtgärder, en redogörelse för de åtgärder som vidtas och planeras i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier och en redogörelse för hur samverkansskyldigheten fullgörs (3 kap. 20 § andra stycket). Regeringen föreslår att en bestämmelse om innebörden av tillsynsbegreppet införs i diskrimineringslagen. Enligt bestämmelsen ska med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av diskrimineringslagen (4 kap. 1 a §). Avslutningsvis föreslås att det ska finnas möjlighet att besluta om vitesförelägganden mot den arbetsgivare eller utbildningsanordnare som inte fullgör sina skyldigheter att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder, att lämna information som behövs för samverkan eller att dokumentera arbetet med aktiva åtgärder (4 kap. 5 §). Ändringarna i diskrimineringslagen föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla i fråga om aktiva åtgärder som har eller skulle ha vidtagits före ikraftträdandet. Liberalerna framhåller i motion 2015/16:2786 av m.fl. att det är nödvändigt att samtliga diskrimineringsgrunder i diskrimineringslagen omfattas av reglerna för aktiva åtgärder för att få en likställd diskrimineringslagstiftning (yrkande 1). I motion 2015/16:3379 (M, C, KD) av m.fl. anförs att när nya regler om aktiva åtgärder införs måste dessa stå i proportion till de vinster som kan uppnås. Det aktuella förslaget innebär en ökad administrativ börda för arbetsgivarna med höga krav på arbetsgivarnas kunskaper om respektive diskrimineringsgrunds särskilda förutsättningar. Partierna anser mot denna bakgrund att kravet på dokumentation av de aktiva åtgärderna ska begränsas till (yrkande 1). Vidare bör lönerna kartläggas och dokumentationskravet i fråga om arbetet med lönekartläggningar gälla arbetsgivare med 25 eller fler anställda (yrkande 2). anför i motion 2015/16:3388 av och att nuvarande lösningar med handlingsplaner vore att föredra framför de krav på dokumentation som regeringen föreslår (yrkande 1). Vidare anser att aktiva åtgärder inte ska behöva dokumenteras utan på förekommen anledning, dock minst , att kraven på dokumentation endast ska omfatta arbetsgivare med 25 eller fler anställda och att bristande dokumentation inte ska kunna leda till vite (yrkande 2). Slutligen yrkar att regeringen ska återkomma med ett nytt lagförslag där kravet på att främja en jämn könsfördelning är borttaget (yrkande 3). m.fl. (S) yrkar i motion 2015/16:2169 att lönekartläggning och jämställdhetsplaner ska göras av arbetsgivare med fler än tio anställda. ska vara ett tolerant och humant samhälle präglat av mångfald och respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Alla människors lika värde ska respekteras, och för att uppnå detta måste samhället bygga på en gemensam förståelse av och respekt för de universella mänskliga rättigheterna. Detta förutsätter enligt utskottet att det bedrivs ett kontinuerligt och aktivt arbete med att förebygga diskriminering i alla dess former. Diskrimineringslagen har en viktig roll i detta sammanhang, och dess regler om aktiva åtgärder fyller en central attitydpåverkande funktion i arbetet mot diskriminering. Ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde är ett samhälle som ger alla möjligheter att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper och förutsättningar och efter sin egen förmåga och sina egna val. Utskottet kan konstatera att behovet av aktiva åtgärder, med fokus på konkreta åtgärder som kan leda till attitydförändring, kvarstår i samhället, och välkomnar därför regeringens proposition om ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter. I huvudsak handlar de föreslagna ändringarna om att anvisa ett övergripande ramverk för ett arbete som det i stor utsträckning finns en skyldighet att utföra. Genom anvisandet av ett ramverk ges den verksamhetsansvarige en större frihet att formulera de konkreta åtgärderna samt även förbättrad möjlighet att integrera arbetet med aktiva åtgärder i löpande verksamhet och arbetsmiljöarbete. I likhet med regeringen anser utskottet att det av möjligheten att verksamhetsanpassa arbetet med aktiva åtgärder bör följa såväl effektivitets- som samordningsvinster. Utskottet vill vidare lyfta fram och betona vikten av att samtliga diskrimineringsgrunder nu föreslås inkluderas i kravet på aktiva åtgärder. Detta skapar en viktig grund i arbetet för allas lika rättigheter och möjligheter. Vad gäller periodiciteten av arbetet med lönekartläggning välkomnar utskottet den ambitionshöjning som kravet på årliga lönekartläggningar innebär. Att kunna identifiera och korrigera osakliga löneskillnader är en viktig del i ett framgångsrikt jämställdhetsarbete. Genom att strukturell lönediskriminering åskådliggörs med tätare intervaller kan riktade insatser sättas in snabbare i syfte att minska löneskillnaderna. Utskottet delar därmed inte den uppfattning som förs fram i motion 2015/16:3379 (M, C, KD) om att arbetsgivare inte ska behöva göra en lönekartläggning oftare än . Genom arbetsprocessen med de aktiva åtgärderna skapas en medvetenhet om diskrimineringsfrågorna, och detta är en nyckelfaktor för att uppnå attitydförändringar. Enligt den föreslagna ordningen kommer, till skillnad från de gällande kraven på arbetsgivare om att upprätta en handlingsplan för jämställda löner och en plan för jämställdhetsarbetet, dokumentationen av arbetet med aktiva åtgärder att kunna utformas på det sätt och inlemmas i det sammanhang som är mest ändamålsenligt för verksamheten. Utskottet ser även ett stort värde i att det föreslagna kravet på dokumentation avser arbetet med aktiva åtgärder i hela dess omfattning. Dokumentationen kan då få funktionen av ett centralt stöd i det systematiska arbete som ska bedrivas. Det medför också att det blir betydligt enklare för tillsynsmyndigheten att följa vilket arbete som konkret bedrivs. Kravet på årlig dokumentation kan visserligen, så som motionärerna i den nyssnämnda motionen och i motion 2015/16:3388 (SD) anför, förutspås medföra en viss ökad administrativ börda för berörda aktörer. I likhet med regeringen ser dock utskottet framför sig att arbetet med aktiva åtgärder enligt det föreslagna ramverket i stor utsträckning kommer att vara möjligt att integrera i löpande verksamhetsplanering och arbetsmiljöarbete. Effektivitetsvinster bör därigenom kunna uppnås, och arbetet och kostnaderna bör inte bli så betungande. Det bör vidare understrykas att dokumentationen av arbetet med aktiva åtgärder inte är tänkt att ses som en av flera aktiva åtgärder utan som ett verktyg i nämnda arbete.