bet · H301NU22 · 2016-05-19 00:00:00 — Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lagändringar för att det enhetliga patentsystemet ska fungera på ett tillfredsställande sätt och öka rättssäkerheten. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Vidare föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden om immaterialrättsliga frågor. Motionsyrkandena handlar om åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar, patentskydd, upphovsrätt, privatkopieringsersättning, följerätt och det civilrättsliga sanktionsdirektivet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns en reservation (M, C, L, KD) Proposition 2015/16:124 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet. 16 motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar Patentskydd och åtgärder för att värna patent Åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten Åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten, punkt 4 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i patentlagen (1967:837), 2. lag om ändring i lagen (2014:434) om ändring i patentlagen (1967:837), 3. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2015/16:124 punkterna 1–3. Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Patentskydd och åtgärder för att värna patent 2015/16:565 av (S), 2015/16:640 av m.fl. (S), 2015/16:704 av (M) och 2015/16:1491 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten 2015/16:1181 av och (båda M), 2015/16:2437 av och (båda C), 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation (M, C, L, KD) 2015/16:977 av (M) och 2015/16:1245 av och (båda M). 2015/16:1136 av (MP) yrkandena 1–3. 2015/16:2872 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2015/16:124 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas även 16 motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor från den allmänna motionstiden /16. Under beredningen av detta betänkande höll utskottet en offentlig utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden. Vid utfrågningen talade representanter för olika myndigheter och organisationer som berörs av piratkopiering och andra immaterialrättsintrång. Under utfrågningen talade även justitie- och migrationsminister och chefen för . Syftet med utfrågningen var att dela kunskap och fördjupa riksdagsledamöternas kunskaper på området. Under har liberalerna (FP) bytt namn till Liberalerna (L). Som ett resultat av ett fördjupat samarbete mellan 26 EU-medlemsstater kommer ett enhetligt patentskydd i EU att införas. inrättas en enhetlig patentdomstol. Detta förväntas ske . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövs till följd av införandet av det enhetliga patentsystemet (dir. 2012:99). Utredningen antog namnet (Ju 2012:12). I uppdraget ingick att ta ställning till vilka åtaganden som följer av förordning (EU) nr 1257/2012 om ett enhetligt patentskydd och förordning (EU) nr 1260/2012 om det enhetliga patentskyddets översättningsarrangemang samt vad som krävs för en svensk ratifikation av avtalet om en enhetlig patentdomstol (domstolsavtalet). Uppdraget redovisades i delbetänkandet Patentlagen och det enhetliga europeiska patentsystemet (SOU 2013:48). Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredaren också göra en redaktionell och språklig översyn av patentlagen (1967:837) och patentkungörelsen (1967:838) och redovisa resultatet . Vid remissbehandlingen av delbetänkandet och i samband med det parallella genomförandearbetet på europeisk nivå väcktes dock frågor om ytterligare anpassning av svensk rätt till det enhetliga patentsystemet. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2014:67) fick utredaren därför i uppdrag att ta ställning till om det finns behov av ytterligare anpassning. lämnade utredaren ett separat förslag på ytterligare anpassningar inom ramen för slutbetänkandet Ny patentlag (SOU 2015:41). Förslaget behandlas i den aktuella propositionen. I propositionen anges inledningsvis att innehavaren av ett europeiskt patent måste validera och upprätthålla patentet i varje land för sig, och möts då av varierande nationella krav på översättning och avgiftsbetalning. Dessutom kan en tvist om ett europeiskt patent prövas av domstolar i olika länder, med risk för olika utgångar i det enskilda fallet och skiftande rättspraxis. Detta upplevs ofta som dyrt, komplicerat och rättsosäkert. Med den frist för validering av patent som gäller kan en begäran om att ett europeiskt patent ska få enhetlig verkan komma att avslås efter den fristens utgång. Patentinnehavaren riskerar då att förlora ett i övrigt giltigt patent. Därför föreslår regeringen i propositionen att fristen för validering i dessa fall skjuts fram. I propositionen föreslås även att en tilltalad i ett brottmål om patentintrång får invända att patentet är ogiltigt utan att väcka talan. Dessutom föreslås nya bestämmelser om sekretess hos Justitiekanslern och domstolar för fall när skadestånd krävs för fel som begåtts av den enhetliga patentdomstolen. Förslagen syftar till att öka rättssäkerheten. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar för att det enhetliga patentsystemet ska fungera på ett tillfredsställande sätt och öka rättssäkerheten. I propositionen anges inledningsvis att innehavaren av ett europeiskt patent måste validera och upprätthålla patentet i varje land för sig, och möts då av varierande nationella krav på översättning och avgiftsbetalning. Dessutom kan en tvist om ett europeiskt patent prövas av domstolar i olika länder, med risk för olika utgångar i det enskilda fallet och skiftande rättspraxis. Detta upplevs ofta som dyrt, komplicerat och rättsosäkert. Vidare uppges att när det enhetliga patentskyddet införs kan en sökande i ett enda förfarande få och upprätthålla ett europeiskt patent med verkan i nästan hela EU. inrättas en enhetlig patentdomstol för tvister om europeiska patent. Följden blir enligt propositionen kostnadsbesparingar, mindre byråkrati och ökad rättssäkerhet för användare. De lagändringar som föreslås i propositionen kompletterar den anpassning av svensk rätt till det enhetliga patentsystemet som antogs av 2014 (prop. 2013/14:89, bet. 2013/14:NU21). Systemet som sådant är ett resultat av EU-rättsakter och ett mellanstatligt avtal. Regeringen lämnar i propositionen förslag som syftar till att det enhetliga patentsystemet ska fungera på ett tillfredsställande sätt och att öka rättssäkerheten ytterligare. I propositionen anges att möjligheten att ge ett europeiskt patent verkan i varje land för sig finns kvar. I uppkommer patentskyddet genom att en översättning lämnas in till () och att en avgift betalas där för offentliggörandet (validering). När det enhetliga patentskyddet införs kan innehavaren av ett meddelat europeiskt patent välja mellan att begära enhetlig verkan hos det europeiska patentverket (EPO) och att validera patentet vid nationella patentverk, t.ex. PRV. Om en patenthavare skulle göra båda delarna och patentet får enhetlig verkan, är eventuella valideringsåtgärder i utan verkan. Ett beslut från EPO att avslå en begäran kan överklagas i två instanser, till den enhetliga patentdomstolens förstainstans och överinstans. Även om varje instans ska handlägga frågan om enhetlig verkan skyndsamt, kan det i ett enskilt fall komma att dröja innan patenthavaren har ett slutligt beslut. löper valideringsfristen ut efter fristen för att begära enhetlig verkan, och den första årsavgiften kan komma att förfalla till betalning ännu tidigare. Det finns därmed en risk för att en begäran om enhetlig verkan avslås först efter det att kritiska tidpunkter i passerats. Med en oförändrad svensk reglering skulle den som får avslag på sin begäran om enhetlig verkan i värsta fall helt kunna förlora möjligheten att få skydd i för ett i övrigt giltigt patent. Därför föreslås i propositionen att fristen för validering i dessa fall skjuts fram. Vidare anförs i propositionen att det enligt patentlagen (1967:837) i mål om patentintrång gäller att om den mot vilken talan förs gör gällande att patentet är ogiltigt, får frågan om ogiltighet prövas bara sedan talan om detta väckts. Enligt avtalet om en enhetlig patentdomstol är den enhetliga patentdomstolen i princip ensam behörig att handlägga tvister om europeiska patent. Avtalet reglerar dock inte straff och förverkande som en följd av patentintrång i sådana patent. I propositionen föreslås därför att en tilltalad i ett brottmål om patentintrång får invända att patentet är ogiltigt utan att väcka talan. Dessutom föreslås nya bestämmelser om att sekretess ska gälla hos Justitiekanslern och domstolar för uppgifter om affärs- eller driftsförhållanden som dessa tar emot eller hämtar in i samband med att ett skadeståndskrav riktas mot , om det kan antas att den som uppgiften rör lider skada om uppgiften röjs. Avsikten är att lagändringarna ska träda i kraft som det enhetliga patentsystemet blir tillämpligt i (vilket sammanfaller med tillämpligheten på europeisk nivå eftersom ratificerade som tredje stat). Eftersom det inte nu går att avgöra tidpunkten för detta föreslår regeringen att lagändringarna ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Som utskottet har framfört ser utskottet positivt på införandet av det enhetliga patentsystemet. Det kommer enligt utskottets bedömning att leda till kostnadsbesparingar, mindre byråkrati och ökad rättssäkerhet för användarna. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag för att det enhetliga patentsystemet ska fungera på ett tillfredsställande sätt och öka rättssäkerheten. Utskottet tillstyrker därmed regeringens proposition. Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ge och Verket för innovationssystem ett fortsatt uppdrag om ett förbättrat statligt stöd till företag för hantering av immateriella tillgångar. Utskottet hänvisar till att ett sådant uppdrag har ålagts de berörda myndigheterna. m.fl. framför i motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD) att en väl fungerande immaterialrätt är en nödvändig faktor för att stimulera forskning och uppmuntra till innovationsverksamhet, produktutveckling och kulturellt skapande. Vidare anförs att () och Verket för innovationssystem () under alliansregeringen fick i uppdrag att göra insatser för att öka små och medelstora företags konkurrenskraft genom ett förbättrat offentligt stöd för hanteringen av immateriella tillgångar. Detta arbete bör enligt motionen löpa vidare genom ett fortsatt uppdrag till PRV och (yrkande 7). beslutade regeringen att ge PRV och i uppdrag att göra insatser för att utveckla kunskapen om och förståelsen för immateriella tillgångar hos offentliga aktörer, näringsliv och allmänhet (N2016/02167/IF). Uppdraget ska skapa förbättrade förutsättningar att hantera immateriella tillgångar som en del i affärs-, forsknings- och utvecklingsstrategier. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att avsätts 2016–2019 för detta ändamål. PRV:s informationsspridande och kunskapshöjande insatser 2016–2019 ska enligt uppdraget särskilt belysa immaterialrättens och de immateriella tillgångarnas betydelse för värdeskapande och konkurrenskraft kopplat till regeringens fokusområden export, öppen innovation, digitalisering, upphandling och tillämpad forskning. Uppdraget ska ske i dialog och erfarenhetsutbyte med professionella aktörer inom immaterialrättsområdet: näringslivet, det offentliga innovationssystemet och lärosäten med tillhörande innovationskontor. Satsningen ska stödja utvecklingen av den marknadskompletterande roll som det offentliga stödsystemet har inom rådgivning och finansiering. Även informationsinsatser som stärker allmänhetens förståelse för immaterialrätten och dess innebörd och principer ska genomföras. PRV ska också göra en kartläggning av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Med den som grund ska lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten genomföras för att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön och öka intresset för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. ska vidare enligt uppdraget bidra till att stärka kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt samt användningen av patentinformation som strategiskt verktyg. En forskningsöversikt ska också tas fram för att identifiera områden för utlysningar. ska också förstärka det ekonomiska stödet till företag som arbetar fram strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hanteringen av immateriella tillgångar. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är av stor vikt för jobb och tillväxt att företag ges förutsättningar att ta till vara immateriella värden och strategiskt utnyttja sina immateriella tillgångar. Som redovisats beslutade regeringen att ge PRV och i uppdrag att göra insatser för att utveckla kunskapen om och förståelsen för immateriella tillgångar hos offentliga aktörer, näringsliv och allmänhet. Det framgår vidare av uppdraget att myndigheterna ska skapa förbättrade förutsättningar att hantera immateriella tillgångar som en del i affärs-, forsknings- och utvecklingsstrategier. Enligt utskottets uppfattning är uppdraget en välkommen åtgärd för att belysa immaterialrättens och de immateriella tillgångarnas betydelse för värdeskapande och konkurrenskraft samt för utvecklingen av den marknadskompletterande roll som det offentliga stödsystemet har inom rådgivning och finansiering. Utskottet avser att följa utvecklingen på området och noterar att uppdraget ska delredovisas och att en slutrapportering av uppdraget ska lämnas till . Utskottet menar mot denna bakgrund att det motionsyrkande som behandlas i detta avsnitt kan anses tillgodosett. Utskottet ser därmed inget behov av ett uttalande om ett fortsatt uppdrag till PRV och så som förordas i motion 2015/16:1189 (M, C, FP, KD). Därmed avstyrks den nämnda motionen i berörd del. Patentskydd och åtgärder för att värna patent Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika åtgärder för att stärka skyddet för patenthavare och uppfinnare, handläggningstider hos Patent och registreringsverket, undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet och straffrättsliga åtgärder vid patent-intrång. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet med det enhetliga patentsystemet samt till vad utskottet tidigare anfört då liknande förslag har behandlats. I motion 2015/16:565 anför (S) att det nu är hög tid att prioriterar den grova ekonomiska brottslighet som patentintrång utgör. Motionären framhåller också att en patentförsäkring som ger uppfinnare ekonomiskt stöd för processande vore ett sätt att skydda uppfinnare mot patentintrång. Ett annat förslag som framförs i motionen är att uppfinnare ska kunna överlåta sina patent till en fond som garanteras av staten. I motion 2015/16:640 av m.fl. (S) framförs att ett hinder för företagande och innovationer är att man inte har resurser att driva patenttvister. När ett litet företag hamnar i en patenttvist med ett större internationellt företag händer det ofta att det lilla företaget väljer att inte driva saken vidare för att man inte har resurser, varken kapitalmässigt eller sakkunskapsmässigt. Enligt motionärerna hämmar detta innovationer och minskar antalet affärer som små svenska företag kan göra. Det föreslås därför i motionen att staten ska överväga möjligheten att ge stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister. (M) framför i motion 2015/16:704 att det enligt PRV:s information till patentsökare framgår att besked om huruvida ansökan beviljas eller inte ska lämnas . Motionären anger att det emellertid finns uppgifter som tyder på att det kan dröja upp innan en person som ansökt om patent får besked. En så lång handläggningstid utgör ett hinder för att många innovationer ska bli verklighet och gör att hamnar på efterkälken i förhållande till andra länder. I motion 2015/16:1491 anför m.fl. (M) att tidigare anfört att en statlig patentskyddsförsäkring skulle bli alltför dyr för staten. Motionärerna påpekar i motionen att innan man har kommit så långt i analysen måste man dock bilda sig en uppfattning om verkligheten och vilka förluster som ligger i den andra vågskålen. Motionärerna begär därför en bred genomgång av i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder och vilka värden som står på spel i dessa intrångsfall. Genomgången ska även innefatta i vilken utsträckning svenska uppfinnare, innovatörer och företag bedriver patentprocesser i andra länder, i vilken utsträckning svenska aktörer avstår från att vidta rättsliga åtgärder för att värna sina patent i andra länder samt varför de väljer att avstå från rättsliga åtgärder (yrkande 1). För att markera att patentintrång är brott som polis och åklagare bör ta sig an i större omfattning anför motionärerna att kravet att åtal endast får väckas av allmän åklagare om det av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt bör tas bort. Däremot bör det fortfarande krävas att patenthavaren anger brottet till åtal för att åtal ska få väckas (yrkande 2). Åtgärder för att värna patent Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om försäkringslösningar och stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister (bet. 2014/15:NU11). Dessa yrkanden motsvarar vad som framförs i de här aktuella motionerna 2015/16:565 (S) och 2015/16:640 (S). Utskottet hänvisade i sitt betänkande till utredning av frågorna som visat att en patentförsäkring skulle bli alltför dyr och att det i första hand är en fråga för den privata marknaden, inte för staten. I sammanhanget kan nämnas att när det enhetliga patentskyddet införs kan en sökande i ett enda förfarande få och upprätthålla ett europeiskt patent med verkan i nästan hela EU. inrättas en enhetlig patentdomstol för tvister om europeiska patent. I betänkande 2013/14:NU21 Ett enhetligt patentskydd i EU framhåller utskottet i sitt ställningstagande att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. Dessutom införs avgiftsrabatter för småföretag och möjlighet att begränsa rättegångskostnaderna för förlorande part. Enligt uppgifter från förbereder också ett riktat åtgärdspaket för att hjälpa innovativa småföretag att använda det enhetliga patentsystemet; man tittar på t.ex. finansiellt stöd ur EU-fonder, privata försäkringar för domstolsprocesser samt informations- och utbildningsprogram. Det finns numera ett stort batteri av civilrättsliga skydds- och säkerhetsåtgärder samt sanktioner som ger patenthavare möjlighet att inte bara få skadestånd och stoppa intrång utan också exempelvis att ingripa innan ett intrång begås eller att få fram mer information om ett intrång. har också antagit ett förslag (prop. 2015/16:57, bet. 2015/16:JuU10) enligt vilket domstolsprövningen av de immaterialrättsliga målen ska koncentreras till en särskild domstol. Det kommer enligt det antagna förslaget att skapa ökad effektivitet, rättssäkerhet och kvalitét i prövningen samt innebära ökad konkurrenskraft för . När det vidare gäller frågan om en undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet som lyfts fram i motion 2015/16:1491 (M) avstyrkte utskottet liknande motionsyrkanden (bet. 2013/14:NU15) och (bet. 2014/15:NU11). Utskottet såg inget behov av en undersökning om omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet och hänvisade till att det ingår i det arbete som Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter utför med att samla information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. studera effekterna av intrång. Straffrättsliga åtgärder vid patentintrång I mål om patentintrång är det normalt enskilda som tvistar inom ramen för en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas inom ramen för en straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. En förutsättning för att en åklagare väcker åtal för brottet är att målsäganden gör en åtalsanmälan och att åtal är påkallat från allmän synpunkt (57 § patentlagen). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till (dir. 2014:67) som bl.a. innebar att utredaren också skulle kartlägga och analysera tillämpningen av patentlagens straffbestämmelse och vid behov lämna författningsförslag. Utredaren redovisade betänkandet Ny patentlag (SOU 2015:41) , där frågan om åtalsprövning ingår. Utskottet har tidigare (bet. 2013/14:NU15 och bet. 2014/15:NU11) tagit ställning till liknande yrkanden som i den här aktuella motion 2015/16:1491 (M) och då anfört att det är viktigt att de regler som anger när åklagare får väcka åtal om patentintrång är tydliga. Utskottet framförde bl.a. att inte borde föregripa utredningsarbetet. Motionerna avstyrktes enhälligt. Enligt uppgifter från bereds frågan vidare inom med beaktande av de remissvar som kommit in. I PRV:s regleringsbrev anges att PRV ska utforma och offentliggöra ett s.k. serviceåtagande, som ger tydlig, relevant och förpliktande information om myndighetens tjänster och service. Enligt PRV:s årsredovisning är PRV en av få patent- och registreringsmyndigheter i världen som kvalitetscertifierat hela sin verksamhet (Iso-9001). PRV anger också att myndigheten strävar efter att vara bland de främsta på området när det gäller korta leveranstider samt hög gransknings- och processkvalitet. PRV:s uppdrag är att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registrering av industriella rättigheter samt att arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service i immaterialrättsliga frågor. I årsredovisningen anges vidare att 2015 präglades av stort fokus på servicemålen och att flera mål uppnåddes . Ett av de servicemål som efter mycket uppnåddes är handläggningstiden för invändningar inom varumärkesområdet. Det finns enligt PRV flera servicemål som ännu inte uppnås, men tiden för förseningar kortades ned avsevärt. För handläggningstiderna inom myndighetens patentverksamhet anges vidare att dessa i en internationell jämförelse är mycket korta. Det europeiska patentverket (EPO) har exempelvis betydligt längre leveranstider. En liknande motion som den här aktuella 2015/16:704 (M) behandlades av utskottet .