bet · H301UU15 · 2016-05-30 00:00:00 — Utskottet konstaterar att det även i HRW:s World Report 2016 rapporteras att religiösa minoriteter drabbas av osäkerhet, våld och förföljelse från framför allt sunniextremistiska grupperingar och att staten misslyckas med att skydda dessa minoritetsgrupper. Vidare anges att den pakistanska regeringen fortsatt utnyttjar hädelselagar för att institutionalisera diskrimineringen av religiösa minoriteter. Utskottet understryker vikten av att respekterar religionsfriheten, upphör med att diskriminera religiösa minoriteter och vidtar åtgärder för att skydda religiösa minoriteter från övergrepp och terrorism. Utskottet konstaterar vidare att 2012 granskades inom ramen för FN:s UPR. Flera rekommendationer rörde vikten av att respektera religions- och övertygelsefrihet, inklusive för bl.a. kristna, och att dra tillbaka eller ändra blasfemilagen. Rekommendationer om att begränsa hädelselagstiftningen accepterades dock inte av . Utskottet beklagar detta och uppmanar att kontinuerligt genomföra de rekommendationer som framkom under landets UPR och som har bäring på religionsfrihet och hädelselagstiftning. enades EU och om en femårig samarbetsplan (5-year Engagement Plan) som syftar till att intensifiera den politiska dialogen och inkluderar frågor om god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Det framgår av EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen att religions- och övertygelsefrihet tillhör de frågor om mänskliga rättigheter som EU prioriterar i dialogen med . I rådsslutsatser om uppmanas att prioritera och vidta åtgärder bl.a. för att respektera, skydda och verka för dels religions- och övertygelsefrihet, dels rättigheter för personer som tillhör religiösa minoriteter. Det framgår vidare i EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna att det inom ramen för EU:s bistånd till utgår stöd som syftar till att främja bl.a. religions- och övertygelsefrihet. Utskottet välkomnar att EU och därmed även aktivt verkar för att främja religions- och övertygelsefrihet i inom ramen för en politisk dialog och genom biståndsinsatser. Utskottet förutsätter att detta arbete fortgår även framöver. I övrigt vill utskottet återigen framhålla att det i avsnitten om och i detta betänkande har välkomnat att bl.a. för demokrati och mänskliga rättigheter och den handlingsplan som är kopplad till ramverket inbegriper främjande av rättigheter för personer som tillhör minoriteter och vikten av att och religions- och övertygelsefrihet respekteras. Utskottet har i dessa avsnitt vidare erinrat om sitt ställningstagande i betänkande 2014/15:UU15 om att religions- och övertygelsefriheten är en universell mänsklig rättighet som är central i ett öppet samhälle och som kräver beskydd överallt och för alla samt att det är angeläget att EU och överlag fortsätter att lyfta fram religiösa minoriteters rättigheter. Utskottet har också i avsnitten om och erinrat om ställningstagandet i nämnt betänkande att förföljelsen av kristna minoriteter måste upphöra i länder där kristna befinner sig i ett utsatt situation. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2014/15:2766 (SD) yrkande 2 och motion 2015/16:2127 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om och tillkännager detta för regeringen. bifaller delvis motioner om . I partimotion 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 2 anförs att bör vidga stödet till organisationer som inom arbetar för att försvara och upprätthålla de mänskliga rättigheterna. I motion 2014/15:2321 av (C) yrkande 2 betonas vikten av en fortsatt tydlig svensk linje i förhållande till utvecklingen i , som gäller såväl landets utrikes- och säkerhetspolitik som demokratiska, medborgerliga och mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 2 anförs att bör vidga stödet till organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter i . Utskottet ser med oro på utrikes- och säkerhetspolitiska agerande. Utskottet anser att EU:s och förhållande till måste vara principfast och konsekvent. Utskottet framhåller att det är av fundamental betydelse att respektera och värna folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen. Utskottet framhåller att det är av central vikt att varje land har rätt att välja sin egen framtid. De ryska stormaktsambitionerna omsätts i påtryckningar mot forna sovjetstater som vill vända sig västerut. Utskottet betonar att det östliga partnerskapet – som är en drivande kraft för – är ett viktigt verktyg för att främja fred och välstånd i det östliga närområdet. Utskottet påminner i detta sammanhang om att godkänt EU:s associeringsavtal med (prop. 2013/14:249, bet. 2014/15:UU7), (prop. 2013/14:250, bet. 2014/15:UU6) och (prop. 2013/14:251, bet. 2014/15:UU5). Utskottet framhåller vidare vikten av att länder som ingår i det östliga partnerskapet och som ligger i ska ha rätt att ansöka om medlemskap i unionen när de nödvändiga kriterierna är uppfyllda. Utskottet instämmer i vad som anges i den utrikespolitiska deklarationen om att olagliga annektering av och militära närvaro i östra utgör flagranta brott mot folkrätten och är den största utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. Utskottet välkomnar att EU:s stats- och regeringschefer varit tydliga med att fördöma olagliga annektering av och Sevastopol och att EU betonat att unionen kommer att stå fast vid sin politik om icke-erkännande (se bl.a. slutsatser från ). Utskottet betonar vidare vikten av en fortsatt konsekvent sanktionspolitik gentemot och välkomnar att EU tog beslut om att förlänga sanktionerna. Utskottet instämmer i vad regeringen framhåller i sina övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2016 om att EU:s sanktioner mot ska upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Utskottet betonar vikten av att genomför Minsköverenskommelserna. Utskottet understryker det angelägna i att friger ukrainska medborgare som olagligen och i strid med Minsköverenskommelserna hålls frihetsberövade. Utskottet välkomnar att både EU och verkar för detta. Utskottet ser med oro på utvecklingen när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i . Utskottet konstaterar vidare med oro att antog en ny lag som ger den ryska rätten att slå fast att beslut av och andra internationella domstolar är ogenomförbara om bedömningen görs att de står i strid med den ryska konstitutionen. Utskottet framhåller att ska vara en stark röst för internationella domstolar och för att internationella åtaganden och domar efterlevs. Den ryska lagen omintetgör syftet med internationella åtaganden och domar, vilket är att dessa ska gälla för den stat som gått med i avtalet, t.ex. anslutning till Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Varken nationell lagstiftning eller ett lands konstitution ska hindra att landet uppfyller sina internationella åtaganden eller domar. Om den ryska gör en annan bedömning skulle detta väcka allvarliga frågor om trovärdighet och vilja att uppfylla internationella förpliktelser. Utskottet betonar vikten av att noga följa hur den nya lagen tillämpas. Utskottet konstaterar att granskade genomförandet av konventionen för de medborgerliga och politiska rättigheterna i . I rapporten (CCPR/C/RUS/CO/7) förespråkades åtgärder från rysk sida för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna på ett antal områden. betonar bl.a. att måste säkerställa att konventionen respekteras i bl.a. östra och efterlyser bl.a. ansvarsutkrävande för MR-övergrepp som begås i norra . Kommittén uppmanar även att bekämpa rasism och främlingsfientlighet och att förändra lagstiftningen i syfte att förhindra diskriminering av och våld mot hbtq-personer. Vidare uppmanar kommittén att arbeta för jämställdhet och bekämpa våld mot kvinnor inom familjen. Kommittén anser också att det behövs åtgärder för att motverka tortyr och annan förnedrande behandling. Vidare lyfts bl.a. vikten av ett oberoende rättsväsende fram. Kommittén uttrycker även oro över att advokater, journalister, människorättsförsvarare och oppositionspolitiker förföljs, och uppmanar statsmakten att upphöra med förföljelserna och vidta åtgärder för att skydda berörda. Vidare uttrycker kommittén en oro över bristande yttrande-, demonstrations- och föreningsfrihet. Övergreppen mot krimtatarerna på lyfts också fram. Utskottet instämmer i rapportens slutsatser och rekommendationer och uppmanar att vidta adekvata åtgärder i enlighet med rapportens rekommendationer. När det gäller och östra välkomnar utskottet att EU i rådsslutsatser om unionens agerande i FN:s MR-forum bl.a. anger att unionen löpande avser att lyfta fram övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i dessa områden. Ett domstolsutslag från förbjuder verksamhet inom ramen för krimtatarernas organ mejlis med hänvisning till att organet uppges vara en extremistorganisation. Utskottet anser att beslutet ytterligare inskränker krimtatarernas rättigheter. Utskottet understryker vikten av att de mänskliga rättigheterna på respekteras, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Utskottet framhåller även med oro att det i HRW:s World Report 2016 bl.a. framgår att respekten för yttrandefrihet och möjligheterna för oberoende kritiker att verka försämrades ytterligare . Vidare framgår bl.a. att hbtq-personers rättigheter kränks. Rapporten lyfter även bl.a. fram att Kreml intensifierade restriktionerna för medierna och civilsamhället. När det gäller civilsamhället tillämpades lagen som antogs om att definiera människorättsorganisationer m.m. som får utländska bidrag som utländska agenter med full kraft. Dessutom antogs en ny lag som förbjuder utländska och internationella grupper som påstås underminera säkerhet, försvar eller konstitutionella ordning. Enligt HRW:s rapport har lagen redan tillämpats mot bl.a. en amerikansk stiftelse som verkar för demokrati. Utskottet understryker särskilt vikten av att upphör med att förfölja oliktänkande, respekterar hbtq-personers rättigheter, respekterar yttrande-, mötes- och föreningsfriheten och avskaffar de lagar som förhindrar framväxten av ett aktivt och självständigt civilsamhälle. Utskottet välkomnar att EU i ett uttalande offentligt kritiserade ovan nämnda lagar. Utskottet anser att situationen är allvarlig för de s.k. Bolotnajafångarna som arresterades 2012 i samband med demonstrationer parlamentsval. Utskottet framhåller att domarna mot dessa personer förefaller vara oproportionerliga i relation till de brott som personerna anklagats för. Domarna förefaller även vara ett sätt att inskränka utövande av yttrandefrihet och mötesfrihet i . mördades den liberala oppositionspolitikern . Utskottet uppmanar att genomföra en oberoende utredning och döma de ansvariga. I detta sammanhang uppmanar utskottet att vidta åtgärder för att skydda oppositionella och oberoende kritiker. Utskottet framhåller även vikten av att journalister har möjlighet att utföra sitt arbete utan restriktioner och noterar med oro attacken mot bl.a. korrespondent i ryska . Utskottet förutsätter att ryska myndigheter gör allt som står i deras makt för att gripa och lagföra förövarna. När det gäller fackliga rättigheter konstaterar utskottet att har ratificerat åtta kärnresolutioner och betonar vikten av att dessa omsätts även i praktiken. Utskottet framhåller att respekten för mänskliga rättigheter är central för relationen mellan och samt för bilaterala relationer med . Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller vikten av att även i fortsättningen föra en konsekvent och tydlig politik i relationerna med och tillsammans med andra uppmana att uppfylla sina åtaganden för mänskliga rättigheter. Utskottet välkomnar att detta också konsekvent är EU:s och budskap till ryska företrädare i forum såsom FN, och . Utskottet noterar att planerar att utföra ett parlamentsval och framhåller vikten av fria och rättvisa val. I detta sammanhang påminner utskottet om FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som bl.a. slår fast att folkets vilja ska utgöra grundvalen för statsmakternas myndighet och att folkviljan ska uttryckas i periodiska och verkliga val som ska genomföras med tillämpning av allmän och lika rösträtt och hemlig röstning eller ett likvärdigt fritt röstförfarande (artikel 21). Utskottet påminner vidare om 1952 års tilläggsprotokoll till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna där det framgår att de fördragsslutande parterna förbinder sig att anordna fria och hemliga val med skäliga tidsintervaller under förhållanden som tillförsäkrar folket rätten att fritt ge uttryck för sin mening när det gäller sammansättningen av den lagstiftande församlingen (artikel 3). Utskottet påminner också dels om s.k. Parisstadga där det framgår att ett demokratiskt styrelseskick baseras på folkviljan som uttrycks regelbundet genom fria och rättvisa val, dels om s.k. Köpenhamnsdokument (1990)[2] som bl.a. inbegriper långtgående åtaganden för medlemsstater att genomföra demokratiska val som är fria, rättvisa och transparanta och som genomförs med respekt för allmän, lika och hemlig rösträtt samt garanterar rätten att bli vald. Åtagandena i Köpenhamnsdokumentet har varit vägledande för det valrelaterade arbete som och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) utfört . Utskottet framhåller sammantaget att den politiska utvecklingen i är oroande och visar på ett stort behov av att verka för att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklas och fördjupas. Utskottet betonar vikten av att EU och även i fortsättningen ska vara en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter i och att EU bör försöka vidmakthålla och utveckla kontakterna med folk och civilsamhälle. EU stöder det ryska civilsamhället via främst europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR). Utskottet konstaterar att den förra regeringen antog en resultatstrategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2018. Syftet med strategin är att stödja en demokratisk utveckling i och bidra till ökad respekt för mänskliga rättigheter samt en förbättrad miljö i och i nordvästra . Mot bakgrund av den senaste utvecklingen i kommer arbetet med ökad respekt för mänskliga rättigheter samt stärkt demokratisk utveckling och medborgarinflytande att prioriteras. Utskottet upprepar sitt ställningstagande i betänkande 2014/15:UU10 och ser positivt på att strategin bl.a. fokuserar på stärkta möjligheter för medborgare till demokratiskt inflytande och ökat deltagande i politiska processer och stärkt kapacitet hos förändringsaktörer och civilsamhälle att verka för bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och icke-diskriminering. Mot ovanstående bakgrund understryker utskottet vikten av en fortsatt tydlig svensk linje i förhållande till utvecklingen i . Utskottet anser att det är särskilt viktigt att i relationerna med verka för och stödja demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter som även ställt sig bakom i egenskap av medlem i . Utskottet framhåller att tydligt ska markera mot en alltmer auktoritär regim i Kreml och fördjupa relationen med medborgarna och civilsamhället i . Utskottets uppfattning är därför att stödet till organisationer i som arbetar för att försvara och upprätthålla de mänskliga rättigheterna bör vidgas. Det som anförs ovan om bör ges regeringen tillkänna. Därmed bifalls delvis motion 2014/15:1878 (FP) yrkande 2, motion 2014/15:2321 (C) yrkande 2 och motion 2015/16:2266 (FP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att erkänna republiken som en självständig stat. Jämför reservation 5 (SD) och särskilt yttrande (L). I kommittémotion 2015/16:2107 av m.fl. (SD) anförs att bör erkänna republiken som självständig stat. Samma förslag anförs motion 2015/16:2840 av (SD) yrkande 2. koloniserades det område som utgörs av av och . tog kontroll över de södra delarna (Italienska Somaliland) och upprättade ett protektorat i de norra delarna (Brittiska Somaliland). gick Italienska Somaliland och Brittiska Somaliland samman i den självständiga staten . Brittiska Somaliland var självständigt i innan området gick upp i . tog militären, under ledning av generalmajor , makten i . förlorade Barres regim gradvis kontrollen över landet och regimen föll slutgiltigt varefter inbördeskriget fortsatte. svors ett nytt parlament och en ny president in och första internationellt erkända regering med säte i huvudstaden tillträdde. Trots omfattande internationellt stöd, inklusive från AU:s fredsbevarande styrka Amisom, har regeringen inte full kontroll över landet. antogs även en provisorisk författning som slår fast att ska vara en federal stat bestående av 18 delstater. I grundlagen stadgas även att de gränser som hade års författning fortsatt gäller och att ingen delstat eller region har rätt att bryta sig loss från landet. I samband med det klanbaserade inbördeskrig som följde sedan Barres regim fallit utropades den självständiga staten av den s.k. Somaliska nationella rörelsen och representanter för den i nordväst dominerande . Somaliland präglas av ett relativt lugn och flera relativt framgångsrika val, inklusive ett maktskifte i presidentvalet , har genomförts. I viss utsträckning finns fungerande institutioner och ett civilt samhälle. Nästa parlaments- och presidentval har enligt uppgift senarelagts och planeras nu äga rum . försöker Somaliland i allt väsentligt agera som en självständig stat. Detta har skapat spänningar mellan regeringen i och ledarskapet i Somaliland. uppnåddes en överenskommelse om samverkan mellan Somaliland och övriga delen av om samarbete när det gäller bl.a. terrorism och piratverksamhet och lovade underlätta för Somaliland att få ökad tillgång till internationellt stöd. EU har ett betydande utvecklingssamarbete med inom ramen för EDF. Huvudkomponenten i samarbetet består i stöd till att främja freds- och statsbyggande. Samarbetet baseras på överenskommelsen om en ny giv för som antogs i , och som utgör ett ramverk för att främja återuppbyggnaden av ett federalt . Inom ramen för denna överenskommelse inbegrips särskilda arrangemang för Somaliland som möjliggör utvecklingsinsatser i Somaliland. EU har därför ett betydande stöd även till Somaliland. har ett omfattande stöd för fred, säkerhet och utveckling i . har även bidragit till de krishanteringsinsatser som EU genomför i regionen med fokus på att bl.a. bekämpa sjöröveri och utbilda somaliska säkerhetsstyrkor. Resultatstrategi för internationella bistånd i –2017 styr bistånd till . I strategin, som omfattar , anges att biståndet syftar till att bidra till uppbyggnaden av det konflikthärjade somaliska samhället genom insatser inom områdena mänsklig säkerhet och försörjning, hälsa och jämställdhet och demokrati och mänskliga rättigheter. Insatser i Somaliland utförs inom ramen för strategin. Sida uppskattar att 20–av totala utvecklingssamarbete med gick till Somaliland . har bl.a. gett stöd till mödra- och barnavård och via organisationen har stöd getts till genomförande av val i Somaliland. har även ett betydande humanitärt bistånd till Somaliakrisen () som även kommer Somaliland till del. Utskottet välkomnar detta, inte minst mot bakgrund av att , däribland , är bland de områden som är värst drabbade av årets och där förändrade vädermönster har lett till drastiskt ökade humanitära behov. När det gäller yrkanden om att erkänna Somaliland som självständig stat erinrar utskottet om att ett beslut om att erkänna en stat fattas av regeringen, normalt efter sammanträde med . Utskottet konstaterar att traditionellt har tillämpat ett antal grundläggande kriterier när det gäller att erkänna stater. erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer. Stater är de viktigaste folkrättsliga subjekten. Grundläggande för erkännande av en stat är existensen av ett bestämt territorium och av en befolkning. Vidare krävs en regering som med ett rimligt mått av stabilitet utövar en effektiv kontroll över detta territorium. Regeringen ska också ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt och någorlunda allmänt accepteras internationellt. Utskottet kan därutöver konstatera att Somalilands önskan om att erkännas av det internationella samfundet som en självständig stat inte har rönt några framgångar. har konsekvent i resolutioner slagit fast att suveränitet, territoriella integritet och enighet ska respekteras. avslog AU Somalilands ansökan om medlemskap i organisationen. Utskottet kan också konstatera att inget land har erkänt Somaliland. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:2107 (SD) yrkande 1 motion 2015/16:2840 (SD) yrkande 2. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. , punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 3. konstaterar att betydelsen av EU:s relationer med har ökat markant. agerande påverkar i princip alla verksamhetsområden inom EU:s utrikespolitik. är EU den viktigaste exportmarknaden för . Mot denna bakgrund anser att ska agera för att EU använder sitt ekonomiska inflytande på ett tydligare sätt för att påverka när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, liberaliseringen av landets ekonomi och främjandet av en hållbar utveckling. , punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2924 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2015/16:2108 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. har utvecklingen i gått i en demokratisk riktning. släpptes den dåvarande oppositionsledaren fri. tillsattes en civil regering. vann Aung parti en övertygande seger i parlamentsvalet. Det är dock en lång väg kvar för att ska kunna betecknas som en fullvärdig demokrati. Grundlagen innehåller skrivningar som omöjliggör för Suu Kyi att bli president och en fjärdedel av platserna i parlamentet är reserverade för militären. Dessutom begår fortfarande allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna i . Landets minoriteter saknar en rimlig politisk representation och det förekommer våldsamma övergrepp på olika folkgrupper. eskalerade antalet våldsamma sammandrabbningar mellan buddister och muslimer. Enligt avstannade reformarbetet , och på vissa områden gick utvecklingen till och med bakåt. ser positivt på de reformer som genomförts i men anser att man varit för naiv i bedömningen av den politiska utvecklingen i landet. anser att EU borde ha ställt tydligare krav vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna i samband med beslutet att häva merparten av sanktionerna mot . Det är av stor vikt att bilateralt, både inom EU och FN verkar för att fortsatta reformer ska vara en förutsättning för att ge ytterligare förmåner till . Det är viktigt att det internationella samfundet framhåller att , såsom framförts i FN-resolutioner om landet, måste respektera de mänskliga rättigheterna, inklusive frigivning av politiska fångar, hantering av etniska konflikter och minoriteters rättigheter och ställning. Karenfolket har varit utsatt för allvarliga förföljelser sedan självständighet. Karenfolkets situation har trots detta rönt liten internationell uppmärksamhet.