bet · H301NU10 · 2016-02-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om energipolitik. Yrkandena rör bl.a. energipolitikens övergripande inriktning, kärnkraft, olika typer av förnybar energi och energieffektivisering. I flera fall hänvisar utskottet till att de frågor som tas upp i motionerna diskuteras inom ramen för den parlamentariskt sammansatta pågående arbete. Det gäller exempelvis frågor om kärnkraftens roll i det framtida energisystemet. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, L, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Energipolitikens övergripande inriktning, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Energipolitikens övergripande inriktning, punkt 1 (SD) 3.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (M) 4.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (SD) 5.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (L) 6.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (KD) 7.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 – motiveringen (C) 8.Kärnkraft, punkt 3 (M) 9.Kärnkraft, punkt 3 (SD) 10.Kärnkraft, punkt 3 (L) 11.Kärnkraft, punkt 3 (KD) 12.Förnybar energi, punkt 4 (SD) 13.Förnybar energi, punkt 4 (C) 14.Förnybar energi, punkt 4 (L) 15.Förnybar energi, punkt 4 (KD) 16.Vissa gasfrågor, punkt 5 (SD) 17.Vissa gasfrågor, punkt 5 (KD) 18.Energieffektivisering, punkt 6 (SD) 19.Energieffektivisering, punkt 6 (KD) 20.Vissa övriga frågor, punkt 7 (SD) 21.Vissa övriga frågor, punkt 7 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:820 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 6, 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 5 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 19, 34 och 37, 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkandena 3, 4, 10 och 12, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 5, 2015/16:2447 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2451 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) Reservation 7 (C) – motiveringen 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 11, 2015/16:798 av (M) yrkande 1, 2015/16:902 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1223 av (M), 2015/16:1225 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:1365 av (C) yrkande 1, 2015/16:1539 av (M) yrkande 1, 2015/16:1579 av (M), 2015/16:2085 av (M), 2015/16:2153 av (S), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2444 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2447 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8 och 12. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (L) Reservation 11 (KD) 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 5, 13 och 16, 2015/16:488 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1321 av (SD), 2015/16:1530 av och (båda S), 2015/16:1537 av (M), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 11, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkandena 11, 12 och 17 samt 2015/16:2655 av (M) yrkande 1. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (L) Reservation 15 (KD) 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2015/16:950 av (M), 2015/16:1390 av (S), 2015/16:2058 av (SD) yrkande 2 och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 27. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2015/16:820 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:2019 av (SD) yrkande 15 och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 34. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 25, 2015/16:721 av (MP), 2015/16:1073 av (M) yrkande 3, 2015/16:1097 av (M), 2015/16:1425 av och (båda S), 2015/16:1567 av och (båda M) och 2015/16:2854 av m.fl. (SD) yrkande 28. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 68 motionsyrkanden om energipolitik från den allmänna motionstiden . Utskottets förslag i korthet avslår motioner dels om energipolitikens övergripande inriktning, dels om vissa specifika delar av denna inriktning. Utskottet hänvisar bl.a. till det pågående arbetet inom ramen för den parlamentariskt sammansatta . Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (M), 4 (SD), 5 (L), 6 (KD) och 7 (C). Enligt vad som anfördes i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 21 Energi) är det övergripande målet för energipolitiken att trygga tillgången till el och annan energi på villkor som är konkurrenskraftiga med omvärlden. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Regeringen angav att detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Av budgetpropositionen framgick vidare att det i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har beslutats om ”ett antal energipolitiska mål” (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Därefter redovisades följande tre mål: – Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . – effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Vidare angavs det mål som finns inom och gemensamma elcertifikatssystem, dvs. att det ska tillkomma (TWh) ny förnybar elproduktion på den gemensamma elcertifikatsmarknaden till . Därutöver angav regeringen att fortfarande beredde regeringens förslag om ett nytt finansieringsmål inom elcertifikatssystemet (prop. 2014/15:123). Avslutningsvis redovisades att i enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6) ska insatser för forskning och innovation på energiområdet inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. I budgetpropositionen angav regeringen att energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Den är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Regeringen framhöll att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. Eftersom det långsiktiga perspektivet enligt regeringens mening sträcker sig längre än några mandatperioder är det angeläget att få till stånd en blocköverskridande överenskommelse. Regeringen har därför tillsatt en som ska lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Regeringens ingång i dessa samtal är bl.a. att ska ha förnybar energi. Regeringen anser att klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i den takt som forskarna ser och förutspår kommer det att få mycket allvarliga konsekvenser för livet på jorden. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom satsningar på förnybar energi, som ersätter fossila bränslen, skapar regeringen förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Regeringens ambition är att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att få en ökad andel förnybar el. Regeringen föreslog därför att målet för elcertifikatssystemet skulle höjas till 2020 (se vidare nedan). Solceller är en förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv. För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen totalt –2019 för detta ändamål. Därutöver har fått i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel i . Förslaget till strategi ska redovisas . För att stödja dagens positiva utveckling när det gäller vindkraft satsar regeringen totalt på samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad –2019. I budgetpropositionen aviserade regeringen att stödet för havsbaserad vindkraft ska stärkas. På uppdrag av regeringen har utrett hur ett sådant stöd bör utformas. Transporterna är den sektor inom energisystemet som ännu är till största delen fossilberoende. Enligt regeringen är en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet därför nödvändig och förutsätter, utöver en effektivisering och elektrifiering av transportarbetet, även en ökad andel biodrivmedel. har redan högsta andel förnybar energi i transportsektorn, men arbetet med att fasa ut de fossila drivmedlen behöver intensifieras. tillförs resurser för att kunna ta en mer aktiv roll och samordna detta arbete. Enligt regeringens uppfattning är ett effektivt utnyttjande av resurser (inklusive energi) grunden för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat, miljö och hälsa. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. lät en extern konsult göra en fördjupad analys av energieffektiviseringspotentialen. En slutsats var att styrmedelsportföljen för energieffektivisering behöver utvecklas för att potentialen till 2030 ska realiseras. Vidare redovisar regeringen att den har låtit utreda behovet av att införa ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat). Regeringen konstaterade vidare att forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar möjligheterna väsentligt att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser och kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. En viktig del av utvecklingen av energipolitiken är enligt regeringens uppfattning att stärka den enskilda individens makt över sin användning av energi. Regeringen anser att en åtgärd som har förbättrat medborgarnas möjligheter att påverka utvecklingen av energisystemet är det införda systemet med skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el, vilket underlättar för de som vill producera el för egen användning. Regeringen avser att undersöka om förfarandet kan förenklas och om mikroproduktion av förnybar el ytterligare kan underlättas samt om fler (t.ex. s.k. andelsägd produktion av förnybar el) kan få del av skattereduktionen. Regeringen anser att det är angeläget att kunderna på ett enkelt sätt får väsentlig information på sin faktura som kan vara viktig för att kunderna ska kunna vara aktiva på elmarknaden, och regeringen avser att återkomma i frågan med förslag till en skarpare reglering. För att elkunderna ska kunna få enklare fakturor och smidigare byten av elleverantör och för att förbättra hanteringen av kundens förbrukningsdata har regeringen gett och i uppdrag att utveckla en ny modell för informationshantering på slutkundsmarknaden. En ny informationsmodell är en viktig förutsättning för utvecklingen av nya produkter och tjänster på både den svenska och den nordiska elmarknaden. Smarta elnät är enligt regeringen inte ett mål i sig utan en möjliggörare inom en rad olika områden och ett verktyg för att kunderna ska få ökad makt över sina kostnader. Regeringen säger sig ha för avsikt att tillsätta ett forum för smarta elnät med fokus på att främja och utveckla dialogen om smarta elnäts möjligheter. Regeringen anser att energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisystemet. För att bidra till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el avsätter regeringen medel för bidrag till anläggningar för energilagring i hushåll. Därtill får medel att genomföra en satsning på kommersialisering och utveckling av teknik för energilagring. Samhällets beroende av el ökar alltmer. förändras elsystemet genom en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Kunder ges även bättre möjligheter att styra sin elanvändning. Det nordiska elnätet knyts alltmer samman med kontinenten och mot en integrerad europeisk energimarknad. Därmed förändras överföringsmönstren, och stamnätet behöver anpassas till framtidens behov. planerar investeringar i nätet som uppgår till –2018, varav . Det är en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer. För att ta ett helhetsgrepp på energi- och klimatfrågor har presenterat ett förslag om en europeisk energiunion som bl.a. inkluderar en målsättning om att EU ska bli världsledande inom förnybar energi, vilket regeringen välkomnar. I diskussionerna om prioriteringarna inom energiunionen har regeringen argumenterat för att unionen ska bidra till uppfyllelsen av EU:s mål om att minska utsläppen med 80–till 2050. Regeringen understryker även vikten av en väl fungerande inre marknad eftersom detta är en förutsättning för att EU ska kunna uppnå sina klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. I motion 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) slås det inledningsvis fast att den långsiktiga vision som Alliansen har antagit är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Inriktningen vilar på Alliansens energiöverenskommelse, som ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning samt ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften (yrkande 6). I motion 2015/16:820 av m.fl. (S) konstateras det att det globala samhället står inför stora utmaningar när det gäller ett allt oroligare och varmare klimat. Motionärerna betonar vikten av att genom politiska initiativ till grön omställning skapa förutsättningar för klimatsmarta arbeten som gör det möjligt att uppnå de uppsatta miljömålen. Ett antal goda exempel från med denna inriktning redovisas sedan i motionen, och ett tillkännagivande begärs om att regeringen ska beakta möjligheten till fortsatt stimulans av grön omställning som skapar arbete (yrkande 1). välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:2447 av m.fl. (M). Motionärerna anser att den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra tillgången till el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när vi behöver den. Alliansens energiöverenskommelse som antogs av 2009 ligger fast, och motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande i linje med denna överenskommelse med innebörden att ska ha ett robust energisystem som står på de tre benen vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi (yrkande 1). Även i kommittémotion 2015/16:2451 av m.fl. framhålls att den svenska industrin behöver en trygg energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser. kommer att möta utmaningar , framför allt när det gäller att klara effektbehovet när en ansenlig del av elproduktionen har tagits ur drift av tekniska, ekonomiska och politiska orsaker. För att klara en trygg energiförsörjning krävs en långsiktig energipolitik där kärnkraften används och värnas, där vattenkraftens roll inte minskar och där de möjligheter som kommer med ny, förnybar energi välkomnas (yrkande 3). och fokus måste inriktas på energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen, sägs det i kommittémotion 2015/16:2542 av m.fl. (SD). Vidare anser motionärerna att utsläppsminskningar utan koppling till kommersiellt bärkraftiga innovationer är kostsamma och påverkar jobben och välfärden i och negativt. och måste enligt motionärerna därför inrikta sin energiforskning mot att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Dagens förnybara energislag klarar sällan ekonomiska, tekniska eller miljömässiga hållbarhetsmål, vilket gör att fossilt bränsle kommer att vara det dominerande energislaget i världen. Motionärerna vill ha ett tillkännagivande om att regeringen i både och EU bör fokusera klimatpolitiken på energiforskning och på nästa generations gröna energi (yrkande 7). I kommittémotion 2015/16:2854 av m.fl. sägs det att partiet vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv, vilket gör att kan upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna anser att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, vilket dock inte utesluter att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att de energipolitiska målen ska kunna uppnås. Motionärerna framhåller att därför strävar efter att bibehålla och utveckla det svenska energisystemet, med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. Ett tillkännagivande om energipolitikens inriktning efterfrågas (yrkande 1). I partimotion 2015/16:2249 av m.fl. (FP) slås det fast att är och ska vara ett grönt föregångsland där bättre miljö och minskade utsläpp går hand i hand med ekonomisk tillväxt. Motionärerna betonar värdet av fossilfri energiproduktion och påpekar att tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion till konkurrenskraftiga priser och med mycket små utsläpp av växthusgaser. De begär ett tillkännagivande från med denna innebörd (yrkande 3). I ett EU-perspektiv är det svenska fossilbränsleberoendet lågt, och kan genom att exportera klimatsmart el till närområdet spela en roll som föregångsland när det gäller att ställa om från ett fossilberoende. Genom sådan elexport kan även bidra till att göra EU mer energisäkert och våra grannländer mindre beroende av rysk gas. Motionärerna vill att ska göra ett tillkännagivande med denna innebörd (yrkande 4). Motionärerna anser också att genom ett tillkännagivande till regeringen ska uttala att Alliansens energiöverenskommelse ska ligga till grund för en blocköverskridande energiöverenskommelse (yrkande 5). De anser att det är bekymmersamt att regeringen på flera punkter föregår arbete och därmed minskar dess betydelse. Motionärerna vill rikta fokus på att minska beroende av fossila energikällor i stället för att straffa koldioxidfri produktion. De anser att behöver en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Att låta kärnkraften, vattenkraften, vindkraften och solkraften konkurrera på egna meriter är grunden för en liberal och fungerande energimarknad. Ett tillkännagivande med denna innebörd efterfrågas (yrkande 10). Motionärerna konstaterar att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. De ser positivt på den elektrifiering av transportsektorn som pågår. I det sammanhanget efterfrågar de ett tillkännagivande från om vikten av en stabil och koldioxidsnål energiproduktion som levererar ren el till eldrivna fordon (yrkande 12). Motionärerna anser att vattenkraft, kärnkraft och förnybar el har en viktig del i detta. I partimotion 2015/16:2261 av m.fl. (FP) konstateras det att energifrågorna i högsta grad är gränsöverskridande och att ett starkare EU-samarbete därför är eftersträvansvärt. I tider av ökad konflikt i vårt närområde och där bl.a. gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. Motionärerna anser att kan spela en viktig roll på en integrerad europeisk energimarknad och betonar att måste delta aktivt i arbetet med förslag till energiunion (yrkande 5). En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i den svenska ekonomin och avgörande för välfärden sägs det i kommittémotion 2015/16:3149 av m.fl. (KD). Motionärerna framhåller att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Vidare slår motionärerna fast att fortfarande står bakom Alliansens energiöverenskommelse . Denna ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning, ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050. Motionärerna begär ett tillkännagivande från om att arbetet med klimat- och energifrågorna ska intensifieras på såväl nationell som internationell nivå för att de klimat- och energipolitiska målen ska kunna uppnås (yrkande 2). Motionärerna framhåller vidare att vill verka för en bred blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken inom den parlamentariska . De anser emellertid att en sådan uppgörelse bör bygga vidare på Alliansens energiuppgörelse och vill att genom ett tillkännagivande framför detta till regeringen (yrkande 10). När det gäller förnybar elproduktion anser motionärerna att elcertifikatssystemet har varit framgångsrikt men menar att på ska subventionerna riktas till introduktion av ny teknologi och inte i evighet underhålla redan färdigutvecklad teknik. Därför bör det redan nu föras en diskussion om hur en nedtrappning av subventioner för elproduktion bör se ut (yrkande 19). Generellt sett anser motionärerna att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorer som har de högsta klimatutsläppen. För del handlar det i första hand om satsningar för lägre utsläpp i transportsektorn. Motionärerna vill att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. Därför måste energiförbrukningen i unionen effektiviseras och moderniseras. De anser att medlemsstaterna själva bär ansvaret för att trygga sin energiförsörjning, liksom för att effektivisera och modernisera sitt energiutnyttjande. EU:s standarder och målsättningar spelar dock en viktig roll för att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör därför utvecklas. Motionärerna ser mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen för en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. De förordar ett riksdagsuttalande med den innebörden (yrkande 34). Vidare påpekar motionärerna att det har blivit tydligt hur sårbar den europeiska energisäkerheten är. En beroendeställning i förhållande till exempelvis äventyrar inte enbart energiförsörjningen och energisäkerheten utan också EU:s säkerhetspolitiska intressen.