· H301MJU6 · 2016-03-09 14:30:04 — Tyvärr har reglerna i stället börjat tillämpas på så sätt att det i praktiken är som gäller om det inte finns särskilda skäl som talar för att det ska vara . Mot bakgrund av att flexibiliteten för strandnära landsbygdsutveckling i praktiken uteblivit lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. Tyvärr har regeringen ännu inte vidtagit några åtgärder med anledning av beslut. Jag menar att regeringen nu måste börja följa uppmaningen och förbättra förutsättningarna för byggande vid sjöar i glest bebyggda områden. Det skulle betyda mycket för utvecklingen i glesbygden. När det gäller betänkandet Biologisk mångfald konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att det är viktigt att regeringen fullföljer intentionerna bakom den rovdjurspolitik som beslutade om 2013 och tillkännagivandet om en fortsatt selektiv vargjakt. Det innebär bland annat att regeringen bör upprätthålla den nu gällande beslutsordningen för skydds- och licensjakt. beslutade än en gång att ställa sig bakom det som miljö- och jordbruksutskottet anfört om att regeringen ska fullfölja dessa intentioner. anser att det är mycket viktigt att vi har livskraftiga stammar av vår inhemska svenska megafauna. I detta ingår som en självklar del de stora rovdjuren. är det viktigt att de vilda djuren kan samexistera med människan och med människans olika verksamheter. Forskning från visar att rovdjuren har störst chans att leva i livskraftiga stammar om det finns en acceptans för rovdjuren bland lokalbefolkningen. Jag menar att alla måste få vara med och säga sitt. Besluten när det gäller vargen måste komma underifrån, annars ökar motståndet. Acceptansen måste finnas, och jag tror att det går att komma dithän. Enligt beslut om inriktningen på rovdjurspolitiken ska tamdjurshållning inte påtagligt försvåras. Detta får som konsekvens att vi bland annat behöver ha en fungerande skyddsjakt. Vi behöver också ha en förvaltningsjakt, som kan ske i form av licensjakt. anser att vi i ska ha en riktad selektiv jakt på varg. För att förbättra förvaltningen av våra rovdjursstammar och även fortsättningsvis säkerställa överlevnaden och djurhälsan är det viktigt att de regionala viltvårdsdelegationernas roll i arbetet stärks, vilket också tillkännagav för regeringen . Rovdjurspolitiken kompliceras av att lägger sig i på ett ibland olyckligt sätt, med utgångspunkt i art- och habitatdirektivet. En svaghet med direktivet är att det inte uppdateras utifrån hur bevarandestatusen för olika arter utvecklas. Detta bör lösas genom att art- och habitatdirektivet förändras så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . anser att vi i i högre grad själva ska besluta om jakt och viltvård. har för mycket makt över hur jakt ska bedrivas - eller inte bedrivas - i vårt land. Därför behöver EU:s art- och habitatdirektiv uppdateras. Frågan var uppe vid en omröstning i . röstade om ett inspel i översynen av för biodiversitet. I betänkandet finns flera viktiga delar om bland annat markering av fortsatt förbud mot exempelvis en del giftiga besprutningsmedel. Men i betänkandet avfärdas också en översyn av art- och habitatdirektivet och kravet för gemensamma hållbarhetskriterier för skogsbruk. Habitatdirektivet behöver ses över, inte minst eftersom det i alltför hög grad styr viltvården, inklusive jakt på varg, en hållning som vi tryckte hårt på under den senaste valrörelsen. Det borde vara uppenbart för var och en att fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet , som handlar om vilka arter som behöver skydd, måste uppdateras med jämna mellanrum. Vissa arter som finns med i direktivet är inte längre hotade medan andra nya arter kan behöva tillföras. kräver dessutom i betänkandet gemensamma kriterier för hållbart skogsbruk. Men förutsättningarna för skogsbruket i och exempelvis är vitt skilda. Det gynnar varken den biologiska mångfalden i eller svenska skogar att föra över mer makt över skogspolitiken till EU. Med anledning av dessa frågor röstade den svenske kristdemokratiske EU-parlamentarikern nej till betänkandet. Tyvärr röstade alla partier utom och i för denna resolution om att direktivet absolut inte ska revideras. Jag yrkar bifall till den gemensamma reservationen från , , och om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Dessutom, herr talman, har vi valt att lägga fram ett gemensamt särskilt yttrande från Alliansen där vi framhåller att det finns anledning till oro över regeringens intentioner med rovdjurspolitiken, eftersom regeringen har fortsatt att bereda ett förslag om överprövning av beslut om skydds- och licensjakt som går stick i stäv med det nu gällande riksdagsbeslutet. Jag yrkar bifall till förslaget i MJU6, där vi inte har någon avvikande mening. Det finns anledning att glädja sig, och det finns anledning att bli orolig när man talar om det vi talar om just nu här i kammaren, biologisk mångfald och naturvård. Orolig blir man när man tar del av och hans forskarlags forskning om de planetära gränserna. De beskriver det som om vi kör på en smal väg nära avgrunden och behöver staket vid avgrundskanten för att veta hur vi ska styra vår framfart. För en av gränserna, den om biologisk mångfald, ligger vi och planeten långt utanför staketet. Forskarna har visat att det normala är att cirka tio arter per miljon försvinner . Men , på grund av människans påverkan, räknar man med att uppemot tusen arter per miljon försvinner . Det är en artutrotning i klass med den då dinosaurierna försvann från vår planet. Året före FN:s första miljökonferens, som hölls 1972 här i , höll ett viktigt tal i om miljöpolitiken. Han sa: "Glöm inte att miljöpolitiken gäller något mycket mera än en önskvärd men stundom något exklusiv naturvård. Det gäller människans grundläggande levnadsbetingelser." Det som är förvånande är att vi än ständigt måste understryka det sa då. har Rockström och hans forskare till och med satt siffror och staket på det. Vi måste fortsätta att upprepa det. FN-processen med sin konvention för biologisk mångfald har gett oss tuffa lagar i EU och i . Ytterst handlar de om våra levnadsbetingelser, hur vi påverkar naturen och hur vi ser till att arterna bevaras. Forskningen säger oss att det är genom att bevara arternas livsmiljöer som vi säkrar den biologiska mångfalden. Under åtta års borgerlig regering var detta ett område som drabbades hårt av nedskärningar för att man skulle ha råd med skattesänkningar. På länsstyrelserna växte högarna med önskemål om områden som var i behov av skydd, och i satt och och prioriterade alltid markägarnas behov i stället för det gemensamma arvet, den biologiska mångfalden och naturvården. har vi en regering som har valt att börja beta av högen med önskemål på allvar, se mer balanserat på de enskildas behov och det allmänna behovet. Budgetanslagen har förstärkts - rejält. Arbetet pågår för fullt. Något som är viktigt att påpeka: Under de borgerliga regeringsåren höjdes inte anslaget för skötsel av våra reservat trots att nya reservat tillkom också då. Det är ungefär som en privat fastighetsägare som har köpt nytt hus men inte höjt sin budget för skötsel. Jag tror att det hade lett till en del problem. Den borgerliga nedbantningen av skötseln av vår natur pågick i det tysta. Det var en helt orimlig politik som ledde till mindre möjligheter för allmänheten att få tillträde till reservaten och mindre möjligheter till i många fall helt nödvändig skötsel. Ängar växte igen, hedar förbuskades och leder försvann. är i stället jobbet i full gång att rusta upp leder och anställa personal för skötsel, röjning med mera. Det ger också jobb - inte minst viktigt att påpeka. Det finns mycket som är bra med . Vår fantastiska, skyddsvärda natur är något som värderas högt av svenskarna, allt från den väldiga fjällvärlden med tusentals unika arter till den skandinaviska delen av tajgan, det boreala barrskogsbältet, lika viktigt för planetens syreförsörjning som regnskogen. Det handlar om unika arter av svampar, mossor, lavar, kärlväxter och djur. Vi har också de i : i mitt hemlän, , och med helt unika livsmiljöer längs stränderna. Vi har de kalkrika markerna på , och med sin otroliga mångfald av växter och unika insekter. Vi har resterna av de säregna och fantastiska ädellövskogar som en gång täckte . Vi kan tala om änglamarken, med sina vildrosor, blåklockor, lindblommor och kamomill, som tolkade det. Vi har också betesmarkerna och det öppna landskapet "där vindarna får fart. Där lärkorna slår högt i skyn, och sjunger underbart", som skrev en gång. För många människor är den svenska naturen grunden för deras livsstil - möjligheten att röra sig fritt. När man frågar svenskarna vad som är bäst med dyker allemansrätten upp som något unikt svenskt, något som vi kan vara stolta över - den svenska naturen. Allemansrätten kan ses som en del av den svenska modellen. Läser man flera av de borgerliga motioner som behandlas i de betänkanden som vi debatterar ser man att den svenska modellen med allemansrätten är starkt ifrågasatt. Vi socialdemokrater ser skyddet av den biologiska mångfalden, naturvården och bevarandet av allemansrätten som en viktig gemensam uppgift, och vi kommer inte att ge vika. Vi kommer att ta strid för den svenska modellen. Därför vill jag yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet i betänkandena om naturvård, MJU6, och om biologisk mångfald, MJU11, samt avslag på samtliga reservationer. Tack, , för ett i stora delar vackert inlägg! Det var filosofiskt på flera punkter. Det var som sagt en vacker beskrivning, men jag saknade svar beträffande den konkreta politiken. Vad vill regeringen mer än att spendera mer pengar? På den frågan är svaret skyldig. Jag vänder mig, herr talman, naturligtvis emot beskrivning av föregående och Alliansens tid. Under Alliansens tid höjdes avsättningstakten oerhört när det gäller skydd av värdefull natur. Vi fick första . Vi fick på plats en strategi för biologisk mångfald. Vi tog krafttag inom havsmiljöarbetet genom inrättande av Havs- och vattenmyndigheten. Och det var mycket annat. Tempot i arbetet med biologisk mångfald höjdes verkligen under Alliansens tid, och vi fick på plats konkret politik. , herr talman, pratar i sin inledning om att vi kör på en smal väg. Problemet är att den regering som ska ta oss framåt knappt håller styrfart. Man har väldigt stora bekymmer att komma överens internt. Det kommer till uttryck i form av att var och varannan proposition blir tillbakadragen eller försenad. Vi ser det också i arbetet med det nationella skogsprogrammet, där möten ställs in. Vi ser det i arbetet med livsmedelsstrategin, där regeringen kommer tomhänt till mötena och inte har några idéer om hur man ska ta arbetet framåt. Det gör att de vackra orden här i kammaren är ganska ihåliga. Vilka är de konkreta förslagen från den så kallade samarbetsregeringen på hur vi ska förbättra arbetet kring biologisk mångfald - mer än att höja anslagen? Till skillnad från den tidigare regeringen, som precis som här i kammaren var duktig på att lägga ut texten och orden, lägger den här regeringen fram verktyg och budgetanslag för att göra verklighet av de vackra orden. Miljöanslagen var ungefär 4 miljarder under den borgerliga alliansregeringen. De har höjts till 7 miljarder . Vi gör rejäla satsningar på det som är biologisk mångfald och naturvård. Vi satsade 250 miljoner 2015 och satsar ytterligare 340 miljoner 2016 till skydd av värdefull natur. Vi lägger 240 miljarder på skötsel. Vi skyddar också reservat. Den tidigare borgerliga alliansregeringen var mycket duktig på att lägga ut texten, men mycket dålig på att internt förhandla fram nya pengar och nya och effektiva styrmedel för att kunna säkra vår biologiska mångfald. Därför kan jag känna mig mycket stolt och mycket trygg med att den här regeringen, till skillnad från den tidigare borgerliga alliansregeringen, klarar av både att tala med vackra ord och att leverera god politik och bra budgetanslag. Jag kan ställa frågan tillbaka: Är det inte symtomatiskt att moderaten i sitt anförande alldeles om biologisk mångfald och naturvård ägnade den största delen åt att tala om hur han skulle kunna stärka markägarnas intressen och ytterligare slå hål på allemansrätt och tillträde till våra stränder i stället för att tala om artutrotningen? Uppenbarligen har ledamoten knappt lyssnat på mitt anförande. Jag nämnde till exempel inte ordet allemansrätt. Jag tror knappast att mitt anförande kan ha kretsat så mycket kring just den frågan, även om det är en viktig fråga som jag gärna återkommer till i debatter. Jag ställde en fråga till om de konkreta åtgärderna, som handlar om någonting annat än bara ökade anslag. Jag fick till svar: ökade anslag. It's all about the money, är melodi. Vi måste föra en politik som är resultatinriktad, och jag kan konstatera att när vi skrev bokslut från alliansregeringens sida var det mycket goda resultat på detta område. Vi hade höjt avsättningstakten, och vi hade fått en tydlig strategi på plats som den här regeringen måste jobba vidare med. Den lägger en bra grund, men det är just en inriktningsstrategi som måste fyllas med mer konkreta åtgärder. Den behöver också verkställas i praktiken. Det har den här regeringen kvar på sitt bord. Jag ställde i mitt anförande en konkret fråga till regeringspartierna om hur de ska svara upp när det gäller rovdjurspolitiken och hur de har tänkt sig att beslut om skyddsjakt och licensjakt ska kunna tas skyndsamt. Regeringen måste säkerställa att beslut om skyddsjakt och licensjakt kan verkställas inom rimlig tid. Frågan är hur det nu ska göras när överklagandena nu åter ska gå via domstol. Som jag sa i mitt tidigare anförande är förutsättningarna för att faktiskt göra politik på riktigt så mycket bättre om man klarar av att höja miljöanslaget från 4 miljarder, som det var under den borgerliga alliansregeringen, till 7 miljarder, som det är nu 2016, och inte bara lägga in ny politik utan också ekonomisk styrka för det arbete som görs runt om i vårt land för att säkra den biologiska mångfalden och för att kunna inrätta naturreservat och faktiskt också göra dem tillgängliga för en bredare allmänhet. Det handlar om viktiga och riktiga jobb runt om i vårt land. Att skapa nya jobb i och omkring vår miljöpolitik är ytterst viktigt, inte minst för att det är grunden för våra levnadsbetingelser. Att fortsätta jobba för en hållbar utveckling, som klarar ekonomisk, social och ekologisk utveckling, är extremt viktigt för denna regering. Till skillnad från är jag mycket övertygad om att det går så mycket lättare om man också har en ekonomi och förstärkta budgetanslag för att göra just det. Frågan om hanteringen av våra svenska rovdjur och jakten på dem har regeringar slitit med. Det vore därför förmätet av mig att stå här och säga att vi har kommit på den ultimata lösningen. Men däremot underkände beslutet om sättet att hantera överklaganden som och hans parti hade föredragit. Oavsett regering måste man faktiskt hantera ett sådant utslag från . Det har den här regeringen gjort. Självklart ska detta inte innebära en återgång till någonting som var tidigare och som inte fungerade, utan man måste hitta en väg som bär framåt. (forts. § 13) Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald debatterar vi två betänkanden inom två viktiga och besläktade områden, Biologisk mångfald och Naturvård och områdesskydd. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i båda dessa betänkanden och avslag på samtliga motioner. Biologisk mångfald är en grundförutsättning för ekosystemens möjlighet att leverera allt det som vi människor måste ha för att leva här på jorden. Mat, vatten, material, energi, pollinering, hälsa och naturupplevelser är exempel på så kallade ekosystemtjänster, som vi är beroende av. Även kommande generationer måste få tillgång till alla dessa tjänster. I har vi formulerat det gemensamt i generationsmålet, som lyder: "Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser." Det är ett ansvarsfullt och viktigt uppdrag vi har tagit på oss. presenterade sin fördjupade utvärdering av våra 16 miljökvalitetsmål. De kallar utvärderingen Styr med sikte på miljömålen. Man svarar på frågorna: Hur långt har vi kommit? Vilka mål har vi möjlighet att uppnå till 2020 med de åtgärder som är beslutade? I vilka delar går utvecklingen åt helt fel håll? Vad rekommenderar att vi politiker gör för att utvecklingen ska gå åt rätt håll? utvärdering är intressant och viktig läsning. Att vi med dagens takt bara har chans att nå två av målen - Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö - till 2020 borde vara en väckarklocka för alla politiker, likaså att det för flera av målen går åt helt fel håll. Det gäller bland annat vissa mål som vi borde ha diskuterat mer i dagens debatt: Ett rikt växt- och djurliv, Myllrande våtmarker, Levande skogar samt Levande sjöar och vattendrag. Jag tycker inte att det verkar som att alla deltagare i den här debatten har läst utvärdering. Jag hörde bara nämna den. Det kan nog vara på sin plats med några citat. skriver bland annat: "Miljötillståndet för naturtyper och arter är generellt dåligt och utvecklas i många fall negativt. I har tre fjärdedelar av naturtyperna och hälften av arterna som ingår i habitatdirektivet inte gynnsam bevarandestatus. Situationen är allvarligast för våra ängar och hagar samt naturtyper i skog och hav. - - - Odlingslandskapets värdefulla gräsmarker sköts inte och växer igen. I skogen avverkas nyckelbiotoper och det råder brist på skog med lång kontinuitet och naturliga störningar som översvämning och bränder. naturtyper påverkas av övergödning och kommersiellt fiske." Vad spelar det då för roll om lite växter, svampar och djur försvinner? Ja, problemet är att det kan leda till att hela ekosystem kollapsar, och det drabbar också våra egna möjligheter att överleva i förlängningen. Globalt har en del gjorts för att hejda utrotningen. Till exempel har FN-länderna enats om att skydda av alla land- och sötvattensområden. EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv har också varit en framgång för naturvården över hela . Men vi har långt kvar, även i . Enligt SCB:s statistik har till exempel av den produktiva skogsmarken i ett långsiktigt skydd. Vi har med andra ord en bit kvar till . I gjorde den tidigare regeringen också sitt bästa för att kringgå EU-lagstiftningen, som förbjuder jakt på hotade djurarter. Soppan med vargjakten är nu något vår regering försöker komma till rätta med. Jag ser fram emot en framtid där vargstammen vuxit sig stark och frisk i , det vill säga där invandrande vargar lätt kan ta sig in och bilda familj och där vi kan ha en ordnad jakt på varg som finns på platser där de inte ska vara. Anslaget till skydd av värdefulla naturområden urholkades av borgerligt styre. Med i regeringen görs en betydligt större satsning. finns 1,3 miljarder till skydd av värdefull natur och drygt 1 miljard för skötsel av våra naturreservat och nationalparker. Sedan vår rödgröna regering kom till makten har de här anslagen höjts med . Det är en historisk, nödvändig och efterlängtad satsning på biologisk mångfald. har som sagt en lång väg kvar att gå när det gäller naturskydd och biologisk mångfald. Vi ska vara stolta över att vi är duktiga på miljöarbete. Enligt en global miljörankning av länder, vilken och står bakom, låg på nionde plats . Men vad gäller naturskydd och biologisk mångfald är det sämre ställt. Där ligger vi bara på plats 89 av 177. Jag ser ingen anledning till att ett rikt land som ska vara så svagt. Det är, återigen, glädjande att vi har en regering som gör en historisk satsning på att skydda värdefull natur på land och i vatten. är ett skogrikt land. Men för att gynna den biologiska mångfalden i våra skogar räcker det inte med att skydda skog. Det är också viktigt att öka miljöhänsynen i den brukade skogen. Vi behöver en modernisering av skogsvårdslagen och mer stöd till hyggesfria skogsbruksmetoder. Att bruka skogen utan kalhyggen gynnar inte bara biologisk mångfald. Det gynnar också friluftslivet, turismen och en levande landsbygd. arrangerade jag från och från Liberalerna ett seminarium här i om skogsbruk utan hyggen. Det blev spännande diskussioner mellan de medverkande från , , bolaget , som förespråkar hyggesfria metoder, och det statliga skogsbolaget , som inte gör det. Kommunalrådet och kommunchefen från kommun hade satt sig på tåget och åkt upp till enkom för att vara med på seminariet. Jo, därför att de är oroliga för hur kalhygges- och plantagebruk hotar kommunens största attraktion - . Det är kring den enda inflyttningen sker i denna utflyttningskommun. Det är också där de nya företagen startar. Kommunchefen tog tillfället i akt att återigen rikta en vädjan till om att kring bruka de sista resterna av naturskogarna med hyggesfria metoder. Traktens företagare har gett livfulla beskrivningar av besökarnas kommentarer om skogsbruket runt . Turister från , där kalhyggen är ovanliga, är både oförstående och upprörda, och jämför svenskt skogsbruk med rena krigshandlingar. En grupp studenter från undrade om var så fattigt att vi var tvungna att skövla våra skogar. Med hyggesfria metoder i skogen gynnar vi inte bara biologisk mångfald utan också friluftslivet, turismen och en levande landsbygd. Ett mycket kostnadseffektivt sätt att gynna biologisk mångfald är att värna djurens och växternas barnkammare - stränderna. Strandskyddet och allemansrätten är två svenska uppfinningar som jag är extra stolt över och som anser är väldigt viktiga att värna. Det handlar - återigen - både om att gynna biologisk mångfald och om att värna friluftsliv, turism och levande landsbygd. Jag är avslutningsvis tacksam över att vi har en regering som försöker styra mot miljömålen och oroad över att vi har en borgerlig opposition och sverigedemokrater som vill styra åt ett helt motsatt håll. Det är tur att vi har en debatt om skogspolitiken . Det var mycket i anförande som jag verkligen känner att vi har anledning att diskutera vidare. Den beskrivning av det svenska skogsbruket som ger vänder jag mig oerhört starkt emot. I det svenska skogsbruket sker ingen skövling. Vi har ett i grunden hållbart skogsbruk där biomassan ökar och där våra skogsägare tar ett mycket stort frivilligt ansvar och generellt sett en väldigt bra hänsyn. Därför blir jag bekymrad när en representant från regeringspartierna uttrycker sig på det sättet som vi hörde göra i kammaren. Jag är bekymrad över att arbetet med det nationella skogsprogrammet inte går fram tillräckligt snabbt. Det är ett viktigt redskap för att ta ytterligare steg när det gäller att utveckla miljöhänsynen i brukandet och få våra skogsägare att fortsätta att ta ett stort ansvar genom att avsätta marker för naturvård. Jag tror att vi får återkomma till de frågorna , . Jag skulle vilja återkomma till rovdjurspolitiken. Det är intressant att inte riktigt får ihop helheten, som jag ser det. lyfter fram i sitt anförande att särskilt för fram problematiken med att våra ängar och hagmarker växer igen. Då måste man se sanningen i vitögat och konstatera att stora rovdjursstammar är ett bekymmer just för djurhållningen som är avgörande för att vi ska hålla våra ängs- och hagmarker öppna. Jag skulle vilja fråga : Ser inte några som helst bekymmer med att vi har allt större rovdjursstammar som gör att djurhållare slutar med sin djurskötsel och att vi därmed ser alltmer igenvuxna ängs- och hagmarker? Därmed, fru talman, får vi en allt större förlust av biologisk mångfald. Jag kan börja med att säga att om hade lyssnat lite mer noga på mitt anförande hade han hört att jag citerade vad turister från och studenter från tycker om det svenska skogsbruket. Det tar jag mig rätten att göra, även om jag företräder ett regeringsparti.