bet · H401KU3 · 2016-11-09 00:00:00 — Ersättningen till riksdagsledamöterna saknar koppling till ledamöternas faktiska arbetsinsats. Exempelvis kan en politisk vilde som inte deltar i riksdagsarbetet få lika mycket ersättning som hårt arbetande ledamöter. Det finns visserligen en viss differentiering i ersättningen i och med att det utgår tilläggsarvoden och särskilda arvoden för vissa uppdrag. Uppdraget som utskottsordförande är ett exempel på det. Den differentieringen är dock rudimentär och tar ingen hänsyn till ledamöternas totala arbetsinsats. Här finns alltså utrymme för utveckling. För att det ska vara möjligt krävs dock att det finns något att jämföra med. Ett sätt att kunna göra det vore att ta fram en standardiserad arbetsbeskrivning för riksdagsledamöterna. Arbetsbeskrivningen bör knytas till en ersättningstrappa med olika ersättningsnivåer. Skulle det visa sig att en ledamot inte lever upp till förväntningarna enligt arbetsbeskrivningen borde man kunna jämka ersättningen nedåt i motsvarande utsträckning. bör, i samråd med bl.a. , ta fram en sådan arbetsbeskrivning jämte ersättningsnivåer. Riksdagsledamöternas arvode, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2182 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:263 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:77 av (M) yrkande 2, 2015/16:120 av (SD) delyrkande 2, 2015/16:1818 av (SD), 2015/16:1856 av (SD), 2015/16:3110 av (SD), 2016/17:53 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:691 av (SD) yrkande 2, 2016/17:786 av (SD), 2016/17:1265 av (M) yrkande 2, 2016/17:2259 av (SD), 2016/17:2310 av (SD) och 2016/17:2581 av (SD) yrkande 1. Riksdagsledamöterna har höga arvoden, och arvodet höjs dessutom ofta. Arvodet överstiger därmed vad de flesta inom väljarkåren tjänar, och detta riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de förtroendevalda och det folk de representerar. Ett sätt att begränsa arvodets utveckling mot ännu högre belopp vore att knyta arvodesbeloppet till prisbasbeloppet. Detta skulle dessutom innebära att arvodet inte skulle bli föremål för ständiga diskussioner och nya årliga beslut. En lämplig nivå på arvodet vore av prisbasbeloppet. Utöver de redan höga arvodena betalas extra arvoden för vissa uppdrag inom . Det rimliga vore att man inom partierna fördelade arbetet så att de ledamöter som innehar sådana uppdrag i motsvarande utsträckning avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget så att arbetsbördan blir likvärdig för alla och extraarvodena kan avskaffas. Vi anser att riksdagsstyrelsen ska låta utreda hur man kan införa en ordning som innebär att arvodet knyts till prisbasbeloppet och att extraarvodena avskaffas. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2015/16:RS7 Ny ersättningslag och lag om stöd till partigrupperna: 1.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ersättning till ledamöter. 2.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . 3.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 4.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. 5.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. 6.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 7.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för . 8.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . 9.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:880) med instruktion för . 10.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för . 11.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:884) med instruktion för . 2016/17:53 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen i samarbete med berörda parter ska arbeta fram ett förslag till arbetsbeskrivning med tillhörande ersättningstrappa för ledamöterna och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avslå riksdagsstyrelsens förslag att antalet arbetsplatser och stödet till utrikes resor, språkutbildning och de politiska sekreterarna ska beslutas av och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:77 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemen för riksdagsledamöter bör ändras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:120 av (SD): Del 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa statsrådens och riksdagsledamöternas löner på nuvarande nivå fram till dess att lärarnas snittlön i grund- och gymnasieskolan är hälften av en riksdagsledamots lön och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser riksdagsledamöternas löner 2015/16:954 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta ett system så att ledamöter vid bokning eller redovisning av resor får ett kvitto över de koldioxidutsläpp som resorna orsakar eller har orsakat och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta ett system som syftar till att klimatkompensera för de flygresor som ledamöter genomför och som inte omfattas av EU:s utsläppshandel och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:1818 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och att arvodessystemet för utskotten och bör ses över och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:1856 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas arvoden och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2031 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna riksdagsledamöter ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2180 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga föreskrifterna för utrikesresor så att resans innehåll prioriteras framför resmålet och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det verkligen är hög relevans för utskottens arbete som är utgångspunkten för utskottens resor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rutinerna kring hanteringen och bedömningen av utskottens föranmälan inför en resa och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra kravet om reseberättelse efter resans slut och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör eftersträva en allsidig information om studieämnet för utskottens resor, speciellt när man studerar frågor där det finns tydligt olika uppfattningar, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om alkohol vid utskottens utrikesresor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2182 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur riksdagsledamöternas arvoden kan låsas till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa extraarvoden till ledamöter för olika uppdrag inom och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:3110 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:263 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda frågan om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:691 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arvodet för riksdagsledamöter ska motsvara förlorad inkomst och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:786 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas arvoden och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:1265 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemen för riksdagsledamöter bör ändras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:2259 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2310 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och att arvodessystemet för utskotten och bör ses över och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:2580 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna riksdagsledamöter ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:2581 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frysa riksdagsledamöternas arvodesnivåer till dess att den reella skillnaden blir densamma som 1998 och därefter låsa framtida ökningar av arvodena till hur reallöneökningen för gruppen arbetare utvecklar sig, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Det spelar egentligen ingen större roll att jag håller detta anförande. Då tänker jag inte i första hand på att de övriga partierna redan har bestämt sig för att rösta ned vår motion, utan jag tänker på mig själv. Jag kommer att få mitt väl tilltagna riksdagsarvode oavsett vilket. Ny ersättningslag och lag om stöd till partigrupperna Jag behöver inte hålla ett enda anförande, inte delta i någon votering eller gå på ett enda utskottssammanträde . Jag skulle till och med kunna bestämma mig för att inte komma hit över huvud taget och ändå kunna kvittera ut medan jag kanske drar igång en massagesalong i stället. Det finns säkert en och annan som tycker att det skulle vara en bra idé, men till dem säger jag: Tji fick ni! Jag råkar gilla mitt uppdrag, så ni får allt dras med mig och lyssna på mig ett tag till. Men bara det faktum att det är upp till min goda vilja och mitt godtyckliga gillande skvallrar om att något inte står rätt till här. Hur många av de väljare som vi företräder kan försörja sig på fritt valt arbete, herr talman? Är det ens någon? Vän av ordning kanske invänder att vårt uppdrag inte är ett vanligt arbete, utan det är minsann ett förtroendeuppdrag. Det kan förvisso vara sant, men då infinner sig obönhörligen nästa fråga. Hur kan det vara okej att någon som missbrukat detta förtroende tillåts fortsätta att kvittera ut samma ersättning efter att förtroendet är förbrukat? I vissa fall erhåller personen i fråga även inkomstgaranti fram till pensionen. Särskilt intressant blir denna frågeställning om man betänker att väljarna enligt grundlag förväntas placera sitt förtroende i ett parti snarare än i den enskilda ledamot som sedan kan komma att utföra det ena eller det andra uppdraget. Jag hoppas och tror att alla som lyssnar på detta innerst inne inser att något behöver göras. Men mig veterligen är det bara som, åtminstone under innevarande mandatperiod, har lagt fram konkreta förslag på hur man skulle kunna komma till rätta med problemet. Vi har gjort det först i form av ett förslag till utskottsinitiativ från KU, vilket samtliga övriga partier avslog, och sedan i en följdmotion till riksdagsstyrelsens förslag för att en arbetsbeskrivning ska tas fram och riksdagsarvodet tydligare kopplas till ledamöternas faktiska arbetsinsats. Även denna följdmotion föreslår samtliga övriga partier ska avslås. Det kan vara värt att tänka på. Jag yrkar bifall till båda reservationer i KU3. ska jag sätta mig och spela Pokémon Go på betald arbetstid, bara för att jag kan. Eller visst nej, jag är ju inte sosse. Bara ingen trist sosse håller något tråkigt anförande efter mig, för då kanske jag somnar i stället! Skulle det i största allmänhet bli alltför tråkigt kan jag ju välja att bara gå in och tjänstgöra under sommaruppehållen eller sätta mig och fila på min personliga återvalskampanj i stället för att traggla tråkiga utskottshandlingar. Möjligheterna synes oändliga. Men nej, jag tror nog att det blir till att jobba på som vanligt, bara för att jag vill och för att jag gillar det. I detta anförande instämde (SD). Det här ärendet är på ett sätt ganska speciellt. När vi diskuterar saker här gäller det i de allra flesta fall stora grupper av människor. Det kan gälla stora företag; det kan gälla alla i hela landet. I det här sammanhanget gäller det oss själva, det vill säga riksdagsledamöterna, våra villkor och stödet till partigrupperna. Vi behandlar här en framställning från riksdagsstyrelsen och en del yrkanden från allmänna motionstiden som är kopplade till den framställningen. Riksdagsstyrelsen har i sin framställning konstaterat att det nuvarande regelverket för riksdagsledamöternas ekonomiska villkor och förmåner finns i lag och olika regelverk och föreskrifter. Det är splittrat och ganska svåröverskådligt. Här finns det ett förslag att man gör en ny lagstiftning. Den tidigare ersättningslagen har gällt . Det har gjorts ändringar i den. Den är svårläst och krånglig. vill vi ha en ny lag som är möjlig att begripa. Det underlättar för oss alla, inte minst när det gäller insynen i och granskningen av de villkor vi har. Innehållet i den nya lagen är alltså i stort sett likadant som i den som gäller nu - det bara samlas ihop. Vi tycker att det är bra, och det blir förhoppningsvis tydligt. Men det finns några skillnader. Det har tagits med bestämmelser som ger en ledamot rätt till ersättning för att ta sig till vid en extraordinär händelse eller av en annan orsak som inte kunnat förutses. Det står med i lagen. Normalt sett har vi rätt till ersättning för resekostnader från hemmet. Men när det gäller en extraordinär händelse kan det hända att en ledamot befinner sig någon annanstans. Då har man lagt in att det ska gå att få ersättning för resekostnader även i det fallet. Det är också nytt att ledamöter själva ska kunna fatta beslut om en del enskilda utrikes tjänsteresor, det vill säga de som går till EES, EU eller ansökarländer. Men precis som gäller att det fastställs ett belopp för de här resorna för varje valperiod. Det är inom den ramen som de här besluten kan fattas av personen själv i stället för av talmannen. Det kommer att regleras ytterligare i författningen av riksdagsstyrelsen. Vad gäller lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i är innehållet också i den i stort sett likadant som i den tidigare lagen och olika föreskrifter. Men det blir alltså bättre samlat. Storleken på stödet till partigrupperna och antalet arbetsplatser i kommer inte längre att tas upp i lagen, utan det kommer att beslutas av . Men föreskrifterna för detta antas av riksdagsstyrelsen, och det tycker vi är helt okej. Så långt riksdagsstyrelsens framställning. går jag över till motioner från allmänna motionstiden. Jag tänker lyfta fram vår reservation 3. har motionerat om att nivån på ledamöternas arvode ligger för högt. Vi tycker att arvodet är alldeles för stort. Vi har 62 400 i arvode , och det ökar . Det är mer än dubbelt så mycket som medelinkomsten för de personer som vi representerar. Det gör att våra förhållanden skiljer sig väldigt mycket från förhållandena för dem som vi ska företräda här i . Det är klart att det kan påverka förtroendet för oss. Det är klart att ersättningen ska vara bra. Det är ett ansvarsfullt uppdrag att bli vald till ledamot i riksdag. Men vi tycker ändå att arvodet ska läggas på en rimligare nivå och att vi ska kunna ha ett system där det inte behöver bli diskussioner eller fattas beslut om nya uppräkningar. Även om det inte är vi som fattar besluten kan de alltid ifrågasättas när de inte är kopplade till något tydligt. Därför har vi föreslagit att arvodet ska vara kopplat till prisbasbeloppet. är det 44 300, och det tycker vi är en rimligare ordning. Vi vill också att systemet för extra ersättningar ska ses över. Som det är nu finns det extra arvoden till riksdagsledamöter för att vara ordförande eller vice ordförande i utskott. Vi menar att det bör vara samma ersättning. Det är förvisso ett extra arbetsamt uppdrag, men vi tycker att det måste vara upp till partigrupperna att fördela om så att man kan avlastas andra delar av arbetet. Det går fortfarande , och vi tycker att man ska fördela arbetet. Jag yrkar bifall till vår reservation 3. kommer den tråkiga sossen som efterlystes tidigare. Jag kan garantera att inte kommer att somna av det här inlägget. Syftet med det beslut vi ska fatta är att sammanfatta och samla lagstiftningen i en och samma lag. Vi förtydligar språket, och vissa delar som tidigare reglerades i föreskrifter regleras nu i lag. Precis som sa är det många regler som har ändrats under de som gått sedan grundsystemet beslutades. Det har varit oöverskådligt, inte bara för människor utifrån som vill se hur vi har det utan till och med för oss själva. I bästa fall råder vi nu bot på det. Det handlar alltså om våra arvoden, om övernattningsbostäder, om resekostnadsersättning, om den datorutrustning vi har rätt att ha, om vad som händer när vi blir sjuka och hur vi gör för att komma tillbaka till jobbet. Jag tycker, till skillnad från , att det är viktigt att vi ser att det här är ett förtroendeuppdrag. Det är ett uppdrag vi ska bära med förtroende vi är valda. Det är vad det handlar om. Det är inte ett arbete med kompledigt eller övertidsersättning. När den förra lagen beslutades var argumenten att riksdagsuppdraget numera verkligen är ett heltidsuppdrag. För mig är det definitivt det. Man kan göra jämförelser med ersättningen för heltidspolitiker i kommuner och landsting och många som jobbar i det privata näringslivet. Man kan alltid diskutera det. Den stora poängen är som vi ser det att vi inte själva fattar beslut om vårt arvode. Det gör arvodesnämnden, som består av människor helt utanför förtroendemannarollen. SD har i sin reservation utvecklat ett synsätt att arvodet ska utgå från arbetsinsats. Detta är en för oss helt främmande tanke, för vårt uppdrag bygger på att det är väljarna och våra partier som utvärderar vår arbetsinsats . När tog till orda blev jag ännu mer provocerad. Det låter på honom som om pengar är den enda drivkraft vi har för att uträtta något här i världen. Med så dålig respekt för uppdraget och en så raljant syn på vad som är drivkrafter för att förändra samhället och världen är frågan om det inte är själv som borde hämta blanketten på som man kan använda om man vill bli befriad från sitt uppdrag. Att har bekymmer med politiska vildar är knappast någonting som någon arvodesnämnd i världen kan råda bot på. Däremot kan alla partier bli bättre på att förklara vad uppdraget innebär och går ut på och vad det förväntas av oss att vi ska göra såväl vardag som helg - att vår arbetstid är dygnet runt och att vi ska sjukskriva oss även om vi blir sjuka , för att ta ett par exempel på vad uppdraget faktiskt innebär. Beskriv den verkligheten! Beskriv inte era medlemmar som inte gör sitt jobb här i ! Beskriv hur jobbet i de facto är! Visa någon sorts respekt för demokratin! Det tycker jag är rimligt, och jag kan inte låta bli att tänka att så som man känner sig själv känner man andra. Vad som är etiskt och moraliskt försvarbart i rollen som riksdagsledamot verkar vi tycka väldigt olika om. Inte heller det kan någon arvodesnämnd i världen råda bot på. Det kommer tillbaka till att det är ett förtroendeuppdrag, ett förtroende vi får av våra partier och av våra väljare. Jag menar att det förpliktar. Därför är det så bra att denna lag är tydlig och transparent. Alla kan få reda på hur vi har det och hur vi jobbar. Öppenhet och transparens är över huvud taget så viktigt i en demokrati. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. och jag är helt överens om att det är ett väldigt stort förtroende vi får. De allra flesta av oss tar det också på största möjliga allvar och sliter verkligen hund för att göra detta på bästa sätt. Det klingar dock lite falskt när man påstår att det bara skulle vara ett problem inom . Visst, vi har haft problem inom , och jag vet att bland annat partiordförande har uppmanat att jobba med och se över dessa situationer, som uppstår även inom andra partier. Med anledning av detta har vi lagt fram ett antal förslag till hur dessa situationer skulle kunna hanteras, och det förefaller därför ganska märkligt att och så kompakt och unisont säger nej till att man gör denna typ av översyn. KU försökte - jag tror att det var 1983 - börja skissera på vad det skulle kunna tänkas innebära att vara riksdagsledamot. Varför är ni så kompakta motståndare till att man gör en ordentlig översyn och försöker hitta en tydligare koppling, till stöd för både den enskilda ledamoten och väljarna, som i första hand ska placera förtroendet hos partierna? Varför vill ni inte titta på hela ordningen med föreskrifter i regeringsformen som säger att det är på ett parti man i första hand röstar men att partiet ändå inte i större utsträckning kan förfoga över mandaten? Det finns massor av tydlighet i vad en riksdagsledamot har att göra. Vi har att arbeta i utskott; alla ledamöter är placerade i utskott. Vi har att jobba i vår valkrets. Vi har att agera utifrån det mandat vi har. Men vad bortser från är partiernas ansvar. Det ansvaret sträcker sig också utanför denna kammare. Någon tycker att det är okej att springa med järnrör - jag tycker inte det. Det handlar också om att leva som vi lär som människor: att vara ledare och förebilder för ett samhälle, för det förväntar sig människor av oss. Det är där prövningen måste ske. Vem i detta hus skulle bedöma arbetsinsatsen, om du eller jag är värd en hundring mer eller mindre? Är det arvodesnämnden? Är det timanställningar vi ska ha? Är det övertid eller kompledigt? Nej, det är det inte, för det handlar om ett förtroendeuppdrag - ett förtroende vi bär dygnet runt, . Det är den insikten som inte finns hos och . Det är lite lustigt att höra inledningsvis tala om hur bra den nya lagen är, eftersom det blir väldigt tydligt för alla vilka regler vi har att förhålla oss till. Men det verkar bara gälla vissa regler, inte alla. Precis som säger vilar ett tungt ansvar på partierna. Men varför vill inte ge partierna de verktyg som behövs för att på ett bättre sätt kunna ta detta ansvar? Partierna har ett hundraprocentigt ansvar för vilka kandidater som sitter här i riksdag. Det kan partierna ta under nomineringsprocess, förberedelser och egenintroduktion. Sedan gör ett fantastiskt arbete med introduktionen i system. Men arbetsmoralen och etiken kan ingen annan bära än jag och du som individer, och det är alldeles uppenbart att vi bär den på olika sätt.