bet · H401TU4 · 2016-12-08 00:00:00 — Trafikanalys har i rapporten internationell utblick i svensk infrastrukturplanering? (rapport 2014:20) analyserat den nationella plan för perioden –2025 som har föreslagit och regeringen har fastställt i ljuset av potentiella förändringar i handelsmönster och framväxandet av internationella gränsöverskridande samarbeten. Huvudfokus i rapporten var inte att fastställa om förslag till plan är korrekt eller inte, men Trafikanalys ansåg att det inte går att komma runt en uppenbar risk att det internationella perspektivet inte fick tillräckligt utrymme när objekten i planen togs fram, vilket kan vara till nackdel för de gränsöverskridande transporterna. Trafikanalys kom vidare fram till att systematiken i beaktandet av det internationella perspektivet bör förbättras. I betänkande 2014/15:TU9 noterade utskottet Trafikanalys kritik, men utgick från att det pågår ett löpande arbete inom för att utveckla det internationella perspektivet i infrastrukturplaneringen. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet nu har tagit del av att det i regeringens uppdrag till om att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2029 underströks att utvecklandet av ett effektivt och hållbart transportsystem, utan gränshinder mellan länder eller trafikslag, kan stärka konkurrenskraft, import- och exportmöjligheter. Vidare framhåller regeringen att ett fördjupat samarbete mellan länder över nationsgränser inom ramen för för kan bidra till att målen för EU 2020-strategin nås och därmed skapa fler jobb och hållbar tillväxt. I propositionen gör regeringen bedömningen att det är angeläget att intensifiera samarbetet om transporter med de nordiska grannländerna och övriga länder runt samt inom EU i sin helhet för att öka transporteffektiviteten och utveckla den gränsregionala tillgängligheten. Regeringen framhåller även att de överenskommelser om samarbeten som ingår inom transport- och infrastrukturområdet bör inkludera exportfrämjande samt främjande av forskning och innovation. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att statsrådet framhållit vikten av att den gränsöverskridande transportinfrastrukturen gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna. Statsrådet har vidare framfört att dialog mellan de nordiska ländernas regeringar om utvecklingen av infrastrukturen är viktig för att godstransporterna och pendlingen för de ca 70 000 personer som passerar gränserna ska ske på ett effektivt sätt. Statsrådet har även i svar på skriftlig fråga 2015/16:764 framfört bl.a. följande. Internationell handel och gränsöverskridande samarbeten har stor påverkan på transportsystemet i . Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen i gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och möjliggör att transporter kan ske på ett mer effektivt sätt. Statsrådet framförde i sammanhanget att hon tagit initiativ till ett samarbete med de nordiska grannländerna om gränsöverskridande infrastruktur och transporter. Vidare framfördes att framgångsrikt tillsammans med har pekat ut Botniska korridoren som en viktig länk i syfte att knyta samman norra med övriga . Statsrådet har vidare konstaterat att kommande möten mellan och företrädarna för de nordiska medlemmarna bl.a. kommer att fungera som en blick in på hur transport och infrastruktur kan se ut och var vi står . Vidare kommer det enligt statsrådet att diskuteras nationella transportplaner och prioriteringar samt samarbetet mellan ländernas transportmyndigheter och deras uppdrag. Utskottet har också tagit del av att infrastrukturminister bjöd in till ett nordiskt transportministermöte i . Delegationer från , , , , samt representanter från deltog vid mötet. Under mötet fick de nordiska ministrarna möjlighet att redogöra för sina respektive prioriteringar inom det transportpolitiska området. direktör samt ledamöter från utskottet för infrastrukturfrågor – Utskottet för tillväxt och utveckling – gav sin bild av nordisk infrastrukturpolitik och önskad utveckling. Syftet med mötet var bl.a. att få möjlighet att utbyta tankar och erfarenheter om dessa frågor. Ledamöterna önskade särskilt se en högre grad av koordinering och samarbete mellan de nordiska länderna i infrastrukturfrågor. Utskottet vill i sammanhanget också slutligen påminna om att det inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom . Det har inrättats ett gemensamt europeiskt järnvägsområde med gemensamma regler om driftskompatibilitet, säkerhet, infrastrukturförvaltare och järnvägsmarknad. Utskottet vill även peka på att den längsta av de nio godskorridorer som etablerats i det europeiska järnvägsnätet öppnade . Korridoren Scan-Med RFC löper från /till på . Syftet är att underlätta för gränsöverskridande transporter på järnväg. De nya transportkorridorerna ska underlätta järnvägstransporter bl.a. genom att transportören bara behöver ansöka om kapacitet en gång i godskorridorens s.k. one stop shop i stället för som i alla länder som ska passeras. Godskorridorerna har i huvudsak samma sträckning som TEN-T, som syftar till att utveckla transportinfrastrukturen. Utskottet välkomnar arbetet med ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är av stor betydelse att ha ett internationellt perspektiv i infrastrukturplaneringen. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på det arbete som bedrivs inom för att utveckla ett effektivt och hållbart transportsystem utan gränshinder. Med anledning av vad som har anförts avstyrker utskottet motionerna 2015/16:870 (S) yrkande 1, 2015/16:1574 (M), 2015/16:2463 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:560 (M), 2016/17:3026 (L) yrkande 2, 2016/17:3374 (L) yrkandena 11 och 17 samt 2016/17:3512 (L) yrkande 25. Utskottet vill med anledning av motionsförslagen om konkurrensneutralitet mellan trafikslagen framhålla att det trafikslagsövergripande synsättet är en mycket viktig grund för transportpolitiken. Utskottet välkomnar därför regeringens långsiktiga ambition om att trafikslagen ska konkurrera på så lika villkor som möjligt både nationellt och internationellt. Utskottet vill framhålla att avgiftsstrukturen även behöver stödja en samhällseffektiv användning av transportresurserna och en högre grad av konkurrensneutralitet mellan trafikslagen än . En överföring av gods från landtransporter till sjötransporter kan bidra till att minska den samlade miljöbelastningen från transportsektorn. Faktorer som kan motverka en sådan överflyttning behöver därför identifieras och åtgärdas. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att det till Trafikanalys löpande uppdrag hör att ansvara för analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och europeiska transportsektorn. Skattade marginalkostnader för trafikens externa effekter är i många avseenden ofullständiga och det gäller framför allt för luft- och sjöfart. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2068 (SD), 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 2 och 2016/17:1374 (SD). I propositionen gör regeringen bedömningen att ett långsiktigt hållbart transportsystem för resor och transporter är avgörande för fortsatta ekonomiska utveckling och välstånd. Regeringen framhåller vidare att ett effektivt, tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. I propositionen anser regeringen att det behövs en satsning på forskning och innovation för att kunna möta utmaningarna inom transportsystemet. Satsningen bör ha ett trafikslagsövergripande perspektiv och sträva efter att tillfredsställa de behov som medborgare och näringsliv har. Vidare pekar regeringen på att automatisering, utveckling av alternativa bränslen, digitalisering av resor och transporter samt multimodala transportlösningar kan möjliggöra effektivare och säkrare användning av infrastrukturen. Regeringen framhåller även att framtidens transportsystem kommer att kräva mer interaktion mellan trafik och infrastruktur, där fordon och infrastruktur är uppkopplade mot varandra. Utskottet delar regeringens uppfattning. Utskottet har även tagit del av att regeringen har presenterat samverkansprogram för att stärka samverkan mellan aktörer i innovationssystemet. Samverkansprogrammen ska binda samman, kraftsamla och bygga vidare på de många goda samverkansinsatser som görs tillsammans med näringsliv, offentlig sektor, universitet, högskolor och institut. Ansatsen i samverkansprogrammen bygger på övertygelsen att framtidens samhälleliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, innebär betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya arbetstillfällen samt bidra till hälsa, välfärd och jämställdhet. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att ett av samverkansprogrammen tar sikte på nästa generations resor och transporter. Samverkansprogrammet inom transportområdet bygger vidare på regeringens vision om att ska vara ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Utskottet har erfarit att samverkansgruppen för Nästa generations resor och transporter träffades . Fyra områden för samverkansinsatser valdes då ut i ett första skede. Dessa är Nya lösningar för resvaneundersökningar, Innovationsupphandlingar och andra nya lösningar för drift och underhåll, Mobilitet som en tjänst i stor skala samt Självkörande, delade, elektriska fordon i systemlösningar. Arbetsgrupperna som tillsattes för genomförande ska nu i ett första skede ta fram projektplaner för hur åtgärderna ska genomföras. Utskottet emotser utfallet av detta arbete med stort intresse. Visionerna för de inrättade samverkansprogrammen redovisas närmare i regeringens forskningsproposition Kunskap i samverkan. För samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) där det framhålls där att fordon och fartyg blir alltmer uppkopplade och därmed kan kommunicera i högre grad med varandra och med det övriga transportsystemet, vilket skapar förutsättningar för en hållbar stadsutveckling och ökad trafiksäkerhet för både skyddade och oskyddade trafikanter. Vidare anges att samverkande och uppkopplade fordon och fartyg också leder till effektivare resursanvändning genom bättre utnyttjande av infrastrukturens kapacitet. Det framhålls även att elektrifiering av fordon exempelvis kan ersätta förbrukning av fossila bränslen, vilket minskar utsläppen av växthusgaser och kväveoxider samt förbättrar luftkvaliteten och minskar bullerproblemen i tätorter. Statsrådet framförde i en interpellationsdebatt (ip. 2015/16:644) bl.a. att hon välkomnar ny teknik som syftar till att skapa effektivare transportmedel. Statsrådet framförde vidare att regeringen arbetar med forskning och innovationer för att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Vidare betonades att regeringen arbetar i samverkan med akademi, myndigheter och industri med forskning och innovationer inom transportområdet. Exempel på sådan samverkan är utveckling av självkörande bilar samt demonstrations-anläggningar av elvägar för minskad miljö- och klimatpåverkan. Statsrådet konstaterade när det gäller hyperloop att tekniken är ung och mycket kan ändras och att det därför inte finns någon avsikt från statsrådet att ta initiativ till någon utredning om hyperloop i . Regeringen följer dock med intresse utvecklingen av denna nya teknik. Utskottet är sammanfattningsvis positivt till att regeringen följer utvecklingen av ny teknik och arbetar med forskning och innovation. Utskottet är också medvetet om att regeringen har tillsatt ett flertal utredningar i syfte att analysera och utreda framtidens trafik och transporter. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på att har fått i uppdrag att inkomma med analyser om forskning och innovation inom transportområdet. Vidare tillsatte regeringen en utredning som ska analysera om och hur reglerna behöver anpassas för självkörande fordon. Syftet är att skapa bättre rättsliga förutsättningar för introduktion och försök med självkörande fordon i allmän trafik. Utredningen ska slutredovisa sina förslag . Med anledning av vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2016/17:11 (L), 2016/17:2531 (M) yrkande 3, 2016/17:3374 (L) yrkande 12 och 2016/17:3512 (L) yrkande 28. och regeringen har vid ett flertal tillfällen framhållit att det är angeläget att tillämpa ett trafikslagsövergripande synsätt vid överväganden om vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla transportsystemet och att åtgärdsförslagen analyseras utifrån fyrstegsprincipen. Utskottet vill framhålla att fyrstegsprincipen är en miljömässig och ekonomisk hushållningsprincip och att planera transportsystemet enligt principen förväntas bidra till kostnadseffektiva lösningar och att alla trafikslag och transportmedel liksom alla typer av åtgärder som leder till att målen nås ska beaktas. En effektiv lösning på ett specifikt problem i transportsystemet kan innefatta åtgärder från flera av fyrstegsprincipens steg. Utskottet noterar med tillfredsställelse att i sitt inriktningsunderlag anger att fyrstegsprincipen fortsatt bör vara grunden för att möta de framtida utmaningarna. Utskottet välkomnar också att regeringen i propositionen framhåller att fyrstegsprincipen är utgångspunkt för de satsningar och prioriteringar som görs. Fyrstegsprincipens betydelse i planeringsprocessen är enligt utskottets mening väl beaktad. Motionsförslag 2016/17:3512 (L) yrkande 20 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsekonomiska analyser med hänvisning till pågående utvecklingsarbete. Utskottet framhåller att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Vidare bedömer utskottet att det pågår ett aktivt utvecklingsarbete. Jämför reservationerna 12 (M, C, L, KD) och 13 (SD). I arbete med att utarbeta förslag till prioriteringar i den långsiktiga strategiska infrastrukturplaneringen spelar samhällsekonomiska analyser en central roll. En samhällsekonomisk analys består av en samhällsekonomisk kalkyl, där de nyttor och kostnader som har beräknats och värderats i kronor räknas samman till en s.k. nettonuvärdeskvot som visar åtgärdens skattade lönsamhet, kompletterat med mer kvalitativa bedömningar av effekter som är svåra eller omöjliga att beräkna och/eller värdera. Den samhällsekonomiska analysen ingår som en komponent i den metod och mall för samlad effektbedömning som använder. I den samlade effektbedömningen ingår även bedömningar av åtgärdens fördelningseffekter och hur åtgärden påverkar möjligheterna att uppnå de transportpolitiska målen. Som bas för de samhällsekonomiska analyserna tar fram trafikprognoser som visar hur den framtida utvecklingen av trafiken samt framtida efterfrågan på resor och godstransporter kan bedömas se ut. Hur prognosmodellen är uppbyggd och vilka antaganden som görs om det framtida transportsystemet och omvärldsförändringar är av stor vikt för bedömningen av vilka konsekvenser olika åtgärder i transportsystemet kan få. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efterkalkylering och successiv kalkylering. Trafikanalys ska kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2015/16:3058 yrkande 2 att generellt sett är godstrafiken nedvärderad i de samhällsekonomiska kalkyler som ligger till grund för investeringar och underhåll av den svenska järnvägen. Motionärerna pekar på att många företag är beroende av en fungerande järnväg för att kunna frakta sina varor och sitt gods. I motionen konstateras att som ansvarar för utvecklingen av de samhällsekonomiska kalkylerna är medvetet om problemet med värderingen av godset. Motionärerna anser därför att det bör göras en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna . Även m.fl. (C) efterlyser i kommittémotionerna 2015/16:3208 yrkande 12 och 2016/17:3119 yrkande 16 en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna i syfte att rätt värdera industrins och godsflödets betydelse. I kommittémotion 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 anges att det är av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande. Motionärerna föreslår därför att man bör arbeta för att utveckla mer rättvisande samhällsekonomiska kalkylinvesteringar. Motionärerna pekar bl.a. på att Finanspolitiska rådets rapport väcker frågan om alla investeringsbeslut har varit samhällsekonomiskt effektiva. Också i kommittémotion 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 framförs att för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är det av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande. Motionärerna anser därför att regeringen bör arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar. Som exempel nämner motionärerna att det bör övervägas att göra en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter. Motsvarande önskemål framförs även i motion 2016/17:3507 av (C) yrkande 9 och i kommittémotionerna 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2016/17:3513 yrkande 5 av m.fl. (M). och (båda C) framhåller i motion 2015/16:700 behovet av att ta fram beräkningssätt som inte automatiskt prioriterar bort landsortens exportindustris och besöksnärings behov av transporter till förmån för utveckling av befintliga befolkningscentrum. Behovet av att ta fram beräkningssätt där man tar större hänsyn till landsbygdens exportindustri och besöksnäringens behov av transporter framhålls också av och (båda C) i motion 2016/17:2993. I motionen pekas på infrastrukturens betydelse för den regionala utvecklingen och att bra infrastruktur lägger grunden för ett framgångsrikt näringsliv och en bygd som utvecklas. Vidare framhåller motionärerna att dålig infrastruktur kostar landet mycket pengar och många arbetstillfällen i utebliven tillväxt. Motionärerna anser att det är en självklarhet att exportindustrins och besöksnäringens utveckling får genomslag vid framtida prioriteringar av infrastrukturobjekt. I motion 2015/16:1906 av (M) framförs att människors möjlighet att bo och arbeta i hela förutsätter en god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Motionären framhåller att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara befolkningsstorleken. (C) konstaterar i motion 2015/16:3022 yrkandena 1 och 2 att nettonuvärdeskvoten (NNK) eller samhällsnyttoprincipen inte fullt ut tar hänsyn till behovet av att tillgängliggöra arbetsplatser och kommersiella centrum som ligger utanför större samlade bebyggelseområden, såsom storstadsregioner och kommuncentra. Motionären anser därför att NNK för vägar endast bör belastas med anläggningskostnad och att den bör breddas i syfte att spegla samhällsnyttan i kombinerade väginvesteringar. I motion 2016/17:188 framhåller (M) vikten av ändrade beräkningsgrunder för infrastrukturmedel. I motionen framför motionären bl.a. att människors möjligheter att bo och arbeta i hela förutsätter en god infrastruktur som skapar tillgänglighet och framkomlighet. Motionären menar att det är värt att framhålla att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara till befolkningsstorleken. Som exempel pekar motionären på som har betydande basnäring i skog, jordbruk och även turism, vilket är näringar i starkt beroende av framkomliga vägar. och (båda S) anser i motion 2016/17:1201 att utgångspunkten när staten investerar i infrastruktur borde vara mest valuta för investerade medel och därmed maximal samhällsekonomisk nytta. Motionärerna yrkar således att det bör göras en nationell inventering av nyttoeffekter vid infrastrukturinvesteringar. I kommittémotion 2016/17:1776 av m.fl. (SD) yrkande 2 konstateras att är den myndighet som har i uppgift att genomföra samhällsekonomiska bedömningar av transportinvesteringar. Motionärerna menar dock att det bör inrättas en expertkommittée under t.ex. som beslutar hur samhällsekonomiska analyser ska göras och vilka ingångsvärden som ska användas. Motionärerna anser att expertkommittén även löpande ska granska samhällsekonomiska kalkyler. I yrkande 3 framhålls att i en rapport från kritiseras hur investeringsbeslut i infrastrukturen kommer till. Motionärerna pekar på att lönsamhetskalkyler på projekt som inte återfinns i beslutade investeringsplaner saknas. I motionen yrkas därmed att ska ges nya uppdrag gällande samhällsekonomiska kalkyler samt återrapportering. I yrkande 4 framför motionärerna att eventuella avvikelser från den samhällsekonomiska prioriteringsordningen ska motiveras när beslut tas om en nationell investeringsplan. Per Klarberg och (båda SD) framför i motion 2016/17:3524 yrkande 1 att samhällsekonomiska kalkyler i större utsträckning än ska ligga till grund för infrastrukturinvesteringar. Motionärerna pekar i sammanhanget bl.a. på att det är svårt att dra några slutsatser kring samhällsekonomiska lönsamhet. Att samhällsekonomisk effektivitet är ett viktigt kriterium för åtgärder som vidtas i transportsystemet, som även fördelningspolitiska aspekter ska vägas in, framgår av det övergripande målet för transportpolitiken. Utskottet kan även konstatera att det inom transportsektorn i allmänhet, och i infrastrukturplaneringen i synnerhet, finns en lång tradition av att använda samhällsekonomiska analyser när man tar fram beslutsunderlag. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att dessa analyser är väl underbyggda och av god kvalitet. Utskottet påminner om att ansvarar för att utveckla de principer för samhällsekonomisk analys och de kalkylvärden som ska tillämpas i transportsektorns samhällsekonomiska analyser och för att publicera dem i den s.k. (Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn). Här behandlas t.ex. frågor som gäller beräkningen av investeringskostnader och drift- och underhållskostnader, kostnader för klimateffekter och trafikeringskostnader för godstransporter. ASEK-arbetet är kopplat till en myndighetsövergripande samrådsgrupp som består av representanter för , , , , , , samt Trafikanalys (adjungerad). ASEK-arbetet stöds av ett vetenskapligt råd som består av vetenskapligt expertis inom ämnesområdena nationalekonomi, miljöekonomi, regionalekonomi och transportanalys. En översyn av ska göras och en ny version publiceras . Utskottet vill också lyfta fram att även Trafikanalys har regeringens uppdrag att kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. I rapporten med modeller för samhällsekonomisk analys (2016:2) redovisas observationer av verksamhet 2015. Utskottet vill peka på att och Trafikanalys även har utvecklat metoderna för att beräkna långsiktiga kostnader transporter när det bl.a. gäller klimateffekter, andra miljöeffekter och slitage. Utskottet har också tagit del av att detta har medfört att samhällsekonomiska analyser successivt blivit bättre på att ta hänsyn till olika aspekter av långsiktig hållbarhet (social, ekonomisk och miljömässig) i transportsystemen. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att anordnade ett seminarium om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn. Utgångspunkten för seminariet var rapporten ?