bet · H301AU6 · 2016-03-11 00:00:00 — Utskottet delar bedömning att det för nyanlända akademiker tar att få sin utbildning bedömd och vid behov kompletterad på en svensk högskola. Förslag om utbildningsinsatser och invandrares kompetens finns i motioner av bl.a. Vid höstens budgetbehandling ställde sig utskottet bakom regeringens förslag till förstärkta valideringsinsatser inom etableringsuppdraget (bet. 2015/16:AU2). Arbetsförmedlingen har också ett uppdrag att utveckla metoderna för och öka omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens. Enligt en tidigare återrapportering har förutsättningarna för en tidig validering visserligen förbättrats, men antalet nyanlända inom etableringsuppdraget som fått tillgång till validering enligt branschmodell är fortfarande för lågt i förhållande till hur många personer som bedöms ha behov av det. Vidare har Arbetsförmedlingen inom ramen för en pilotverksamhet fått i uppdrag att ta fram en ny metod för att kartlägga nyanländas yrkeskompetens i anläggningsboenden. I metoden ingår bl.a. att skapa ett digitalt cv och på sitt eget språk skriva in utbildning och yrkeserfarenhet som sedan översätts, för att därefter kunna gå vidare till yrkeskartläggning m.m. Mycket återstår att göra, men utskottet noterar med tillfredsställelse att det gjorts viktiga framsteg, bl.a. när det gäller de reglerade hälso- och sjukvårdsyrkena, dvs. yrken som många nyanlända har erfarenhet av och där det i finns ett stort behov av arbetskraft, vilket också uppmärksammas särskilt av . har påbörjat en process för att revidera valideringsprocessen gällande utländsk utbildning, ett förfarande som kommer att ingå som en del i det snabbspår med syftet att förkorta vägen till arbetsmarknaden och legitimation som presenterades . Enligt har man t.ex. när det gäller ansökningar om läkarlegitimation nått tydliga förbättringar i meningen väsentligt förkortade väntetider till en första prövning av om åberopad specialistkompetens uppfyller kraven för provtjänstgöring (promemoria inkommen till socialutskottet, dnr 1452-2015/16). Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning har de valideringsmodeller som använts för övriga snabbspår nu också anpassats och översatts för att validera nyanländas kompetenser. Detta var om åtgärder på kortare sikt. I det längre perspektivet delar utskottet regeringens bedömning att det behövs ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet både på den nationella och den regionala nivån. Omfattningen och värdet av validering är beroende av att det finns utvecklade strukturer som möjliggör validering, att validering är tillgänglig i praktiken och att valideringen genomförs med hög kvalitet. Enligt regeringen behöver dagens system förbättras i flera av dessa avseenden, och regeringen har därför tillsatt en kommitté i form av en nationell delegation som bl.a. ska lämna förslag till en nationell strategi för validering (dir. 2015:120). Utskottet, som anser att validering är ett mycket viktigt första steg till ett arbete i , ställer sig positivt till dessa åtgärder både på lång och kort sikt. Utskottet noterar vidare att regeringen har inlett en satsning på ett nytt kunskapslyft bl.a. för att förkorta tiden för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Utskottet liksom regeringen anser att kompletterande utbildningar kan vara av stor betydelse för nyanländas etablering. Detta gäller inte minst inom de yrken för vilka det krävs legitimation för yrkesverksamhet. och högskolor har haft möjlighet att bedriva kompletterande utbildning och få särskild ersättning för sammanlagt motsvarande 645 helårsstudenter. För ändamålet har bifallit ytterligare satsningar för åren 2016–2019 som innebär en omfattande förstärkning av möjligheterna att delta i kompletterande utbildningar (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utbildningsinsatser bl.a. för nyanlända elever och yrkesutbildning för vuxna uppmärksammas särskilt av Liberalerna i ett antal motionsyrkanden. När det gäller behovet av utbildning delar utskottet helt bedömning att det med tanke på den höga andelen nyanlända med kort utbildning är alldeles för få som väljer att läsa på den kommunala vuxenutbildningen. Det är enligt utskottet en stor utmaning att så många av de nyanlända behöver rustas för att bli anställningsbara på arbetsmarknaden. Därför är det så mycket mer glädjande att regeringen nu genomför omfattande reformer inom utbildningspolitiken, bl.a. i fråga om vuxenutbildningen och nyanländas elevers utbildning. Dessa satsningar, liksom viktiga reformer inom bostadspolitiken tillsammans med redan nämnda åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken, kommer att underlätta och påskynda etableringen och integrationen. Som också betonas av beror utfallet inom etableringsuppdraget i hög utsträckning av åtgärder inom andra politikområden. Att statsministern nu uppdragit åt arbetsmarknadsministern att samordna och inrikta regeringens arbete med flyktingsituationen framstår för utskottet därför som en välbehövlig fokusering inför de fortsatta initiativ inom samtliga politikområden som kommer att krävas för att åstadkomma ett hållbart mottagande och en framgångsrik etablering. Utskottet noterar att som ett led i att förbättra regeringens beslutsunderlag har fått ett särskilt uppdrag att närmare analysera vilka faktorer som påverkar utrikes föddas etablering i arbets- och samhällslivet. Uppdraget ska redovisas . Avslutningsvis vill utskottet betona att asylrätten är en grundläggande mänsklig rättighet som är stadgad i internationella konventioner. Därutöver vill utskottet framhålla potentialen och möjligheten att investera som migrationen innebär, inte minst i fråga om att lätta den försörjningsbörda som orsakas av en åldrande befolkning. Människor har starka drivkrafter att skaffa sig ett jobb, få användning av sin kompetens och hitta sin plats i samhället. Och trots de utmaningar som finns på området är det detta som integrationspolitiken måste bygga på. Det finns alltså enligt utskottet inget motsatsförhållande mellan solidaritet, en generös migrations- och integrationspolitik och en dynamisk svensk samhällsekonomi. Sammantaget kan utskottet konstatera att regeringen är aktiv i sitt arbete med att ta till vara nyanlända invandrares kompetens och att det pågår utredningsarbete inom området. Med det ovan anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Skrivelsen i berörda delar bör läggas till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om instegsjobb. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2508 av m.fl. lyfter allianspartierna (M, C, L, KD) fram reformen instegsjobb som ett sätt att förhindra att nyanlända förvisas till ett långvarigt utanförskap. För att på samma gång stärka möjligheten till utbildning förslår partierna att det parallellt med ett instegsjobb ska vara möjligt att läsa på komvux (yrkande 2). Som utskottet påpekat ovan är ett snabbt inträde på arbetsmarknaden centralt för en framgångsrik etablering av nyanlända invandrare. Utskottet har tidigare i betänkandet uppmärksammat en rad insatser som regeringen har påbörjat och som syftar till en förbättrad etablering av nyanlända invandrare. Utskottet välkomnar att svenska för invandrare (sfi) ingår som en del i komvux. På detta sätt har en organisatorisk närhet skapats som möjliggör ökad tillgänglighet till komvux övriga kursutbud för elever inom sfi (prop. 2014/15:85, 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246). Dessutom bör det uppmärksammas att det inom ramen för instegsjobb är möjligt att studera svenska som andraspråk eller yrkessvenska, dvs. instegsjobb kan numera kombineras med fler utbildningar . Utskottet konstaterar således att ett omfattande arbete bedrivs för att effektivisera nyanlända invandrares etablering och för att tillvarata och utveckla deras kompetens. Utskottet anser med det ovan anförda att det inte finns skäl för att ta något ytterligare initiativ med anledning av motionen, som därmed avstyrks. Integration, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 23–25 och 28, 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:244 av (M), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:361 av (S), 2015/16:506 av m.fl. (S), 2015/16:573 av (S), 2015/16:601 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:639 av m.fl. (S), 2015/16:659 av (FP) yrkande 1, 2015/16:667 av (FP) yrkande 2, 2015/16:739 av (C), 2015/16:797 av (M), 2015/16:814 av och (båda S), 2015/16:873 av och (båda S), 2015/16:979 av (M), 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:991 av m.fl. (S), 2015/16:1433 av m.fl. (S), 2015/16:1457 av (M) yrkande 4, 2015/16:1802 av (SD), 2015/16:1940 av och (båda MP), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2082 av (M), 2015/16:2257 av (KD), 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 7, 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2015/16:2914 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:3042 av Per Åsling (C), 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 26, 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 6 och 11, 2015/16:3312 av (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkandena 1–14 samt lägger skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. I en orolig omvärld söker sig många människor till . Krig och konflikter i bl.a. annat och innebär de kraftigaste globala flyktingströmmarna sedan . Det innebär ett högt migrationstryck på bl.a. vårt land som i sin tur medför många möjligheter, men tydliga utmaningar. Mångfald stärker , och har så många utrikes födda gått till jobbet i som . ser vi ett nytt utanförskap växa fram som drabbar unga och utrikes födda särskilt hårt. Arbetslösheten bland utrikes födda är fortfarande hög och många fastnar i bidragsberoende. Det är inte bara en förlust för den enskilde utan en förlust för när samhället misslyckas att ta till vara människors potential. Det är tydligt att kvaliteten och effektiviteten i integrationsarbetet måste förbättras. Vi delar inte utskottets uppfattning att regeringen för en kraftfull integrationspolitik. Det behövs fler konkreta reformer. En grundförutsättning för en snabbare integration är att personer som beviljats uppehållstillstånd snabbt kan flytta ut i en kommun så att de kan få ta del av etableringsinsatser. Många kommuner tar ett stort ansvar, men fler måste göra mer och ta sitt ansvar när många människor flyr till från krig. Kommunerna har främsta ansvaret för bostäder, skolgång och annan omsorg medan regioner ansvarar för sjukvård och arbetsmarknad. Regeringen bör därför verka för en samarbetslinje mellan kommuner, regioner och staten. Särskilt när det gäller etableringsreformen, genom vilken Arbetsförmedlingen fick det samordnande ansvaret för etableringen av nyanlända, var intentionerna förvisso goda, men reformen har inte fungerat som avsett. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringen är ofta av bristfällig kvalitet och inte tillräckligt individanpassade. Ett omfattande reformarbete behövs för att förbättra de insatser som nyanlända får. Vi anser också att den tid som nyanlända får i Arbetsförmedlingens regi som syftar till att förbereda dem för ett arbetsliv i , är alltför kort. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att utöka etableringsuppdraget från dagens till . Den i utgör ett mycket viktigt fönster för hur förståelsen och förtroendet för det nya landet skapas. Samhällsinformationen ska vara det första som nyanlända kommer i kontakt med när det gäller vad de kan förvänta sig av – och vad kan förvänta sig av dem. Men den samhällsinformation som ges inom ramen för etableringsplanen är ibland bristfällig och utbildningstillfällena har låg närvaro av nyanlända. Detta är inte acceptabelt och regeringen bör därför vidta åtgärder så att samhällsorienteringen håller god kvalitet och når alla. För att åstadkomma bättre kvalitet och progression inom etableringsuppdraget menar vi att regeringen bör vidta åtgärder så att full etableringsersättning till nyanlända villkoras mot att man med etableringsplan blir kvar i den kommun man anvisats eller själv valt. Vidare menar vi tvärtemot vad utskottet anser att den numera avskaffade möjligheten att inom etableringsplanen arbeta och få lön och få etableringsersättning förstärkte drivkraften att arbeta. Vi menar att denna jobbstimulans i stället för att avskaffas borde ha förlängts, som aktivitetskraven skulle ha skärpts och deltagande i insatser följts upp . I det rådande läget krävs det reformer för att öppna upp arbetsmarknaden. Många nyanlända invandrare har en svag utbildningsbakgrund. För att bryta det nya utanförskapet krävs det både utbildningsinsatser och fler enkla jobb. Till skillnad från utskottet ser vi inget motsatsförhållande mellan dessa båda vägar. Den utmaning som det innebär att stora grupper har låg produktivitet gäller för övrigt inte bara nyanlända. Som bl.a. har visat har färdigheterna i befolkningen i sin helhet fallit både i absoluta termer och i förhållande till omvärlden. Den svenska modellen och grundläggande anställningstrygghet ska värnas – men fler vägar in på arbetsmarknaden behövs. Därför har vi i andra sammanhang föreslagit en s.k. förstajobbetanställning med en begränsad anställningsperiod upp och som ska gälla unga och nyanlända . av arbetstiden ska vara utbildning – antingen på jobbet eller utanför, och man får lön för utfört arbete. Sammantaget gör detta det möjligt för arbetsgivare att anställa till lägre kostnad med flexibilitet, och fler nyanlända kan få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden har utrikes födda kvinnor, vilka överlag har en lägre utbildningsnivå, mindre arbetslivserfarenhet och sämre hälsa än männen. Arbetsförmedlingen behöver ha ett tydligare jämställdhetsperspektiv när det gäller insatser som ges till män och kvinnor. 2014 stod männen för 65 respektive av besluten om arbetsmarknadsutbildning och lönebidrag, trots att de bara utgjorde lite drygt hälften av alla inskrivna hos myndigheten. Många utrikes födda kvinnor som befunnit sig i står utanför arbetskraften och har ingen kontakt med Arbetsförmedlingen. Här har uppsökande verksamhet visat sig ge goda resultat, och Arbetsförmedlingen och kommunerna bör samarbeta så att fler utrikes födda kvinnor nås. Det får vara regeringens uppgift att i linje med detta verka för att öka utrikes födda kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Många nyanlända har erfarenheter inom motsvarande välfärdssektorn som skulle kunna tas till vara. I pågår det en omfattande generationsväxling inom välfärdssektorn som innebär problem bl.a. i fråga om kompetensförsörjning. För att möta denna utmaning bör regeringen verka för att det införs utbildningsmottagningar med särskild kompetens och uppdrag att integrera nya medarbetare från andra länder, särskilt inom hälso- och sjukvården. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motionerna 2015/16:2274 yrkande 6, 2015/16:3074 yrkande 18, 2015/16:3214 yrkande 2 och 2015/16:3241 yrkandena 23–25 och 28, ge regeringen till känna. Integration, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:244 av (M), 2015/16:2914 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2015/16:3312 av (SD) yrkandena 1–3, 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:361 av (S), 2015/16:506 av m.fl. (S), 2015/16:573 av (S), 2015/16:601 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:639 av m.fl. (S), 2015/16:659 av (FP) yrkande 1, 2015/16:667 av (FP) yrkande 2, 2015/16:739 av (C), 2015/16:797 av (M), 2015/16:814 av och (båda S), 2015/16:873 av och (båda S), 2015/16:979 av (M), 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:991 av m.fl. (S), 2015/16:1433 av m.fl. (S), 2015/16:1457 av (M) yrkande 4, 2015/16:1802 av (SD), 2015/16:1940 av och (båda MP), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2082 av (M), 2015/16:2257 av (KD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 7, 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:3042 av Per Åsling (C), 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 21, 23–26 och 28, 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 6 och 11 och 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkandena 1–14 samt lägger skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. etablering – är statens insatser effektiva? (RiR 2015:17) visar tydligt att det finns stora problem inom samtliga områden när det gäller mottagande, etablering och integration. har påtalat brister i såväl den nuvarande som den tidigare regeringens analyser och åtgärder till följd av rapporter, och detsamma gäller den skrivelse som behandlas i detta betänkande. Dels föreslås inga nya åtgärder med anledning av rapporten, i stället hänvisar regeringen till redan aviserade ändringar. Dels innebär dessa ändringar, liksom tidigare, mer insatser av samma slag som granskningar visat vara icke-fungerande. anser i motsats till utskottet att regeringen länge fört en ansvarslös migrations- och integrationspolitik som vi arbetar för att förändra. Vi har i detta betänkande en rad konkreta förslag som i viss mån kan mildra effekterna av denna för djupt olyckliga politik. Ett genomgående problem med etableringsuppdraget är att det alltför ensidigt fokuserar på inträdet på arbetsmarknaden. I princip anses en invandrare vara etablerad när han eller hon har ett stadigvarande arbete eller bedriver studiemedelsberättigade högre studier. Detta har resulterat i åtgärder såsom subventionerade anställningar. Men att etableras i samhället innebär mycket mer än att ha en sysselsättning, och kan aldrig uppnås genom särbehandling. Regeringen bör därför se över etableringsuppdraget i sin helhet och omformulera det så att samhällelig, språklig och kulturell etablering underlättas. Ett annat problem med etableringssatsningarna är att de endast engagerar en minoritet av de nyanlända. menar att regeringen bör återkomma med förslag så att målgrupperna för etableringsuppdraget utökas som det säkerställs att fler deltar i relevanta insatser som språk- och samhällsutbildning. menar vidare att problemen inte stannar vid etableringsuppdraget. Vi vill över huvud taget avskaffa den aktiva integrationspolitiken i meningen särlösningar och insatser som innebär att nyanlända särbehandlas positivt på bekostnad av inrikes födda. Regeringen bör därför utföra en samlad översyn av samtliga insatser inom ramen för etableringsuppdraget och avskaffa samtliga insatser som bygger på någon form av särbehandling. Den nuvarande ansvarslösa integrationspolitiken har bidragit till att en för främmande kultur- och människosyn gjort insteg. Regeringen bör därför ställa om integrationspolitiken till en assimilationspolitik. Detta innebär ett totalstopp för integrationsåtgärder som innebär eftergifter för kulturella uttryck som bryter mot svensk värdegrund. Det måste vara regeringens uppgift att verka för ett tydligt ställningstagande gällande grundläggande värderingar om människors inneboende värde, jämställdhet mellan män och kvinnor samt individers rätt att göra egna livsval. Särskilt gentemot nyanlända och personer som lever i utanförskapsområden vill vi att regeringen vidtar åtgärder för ett intensifierat arbete med informationsspridning om och förankring av det svenska samhällets värdegrund. När det gäller samhällsorientering, som är en viktig del i etableringsprocessen för nyanlända invandrare, menar vi att regeringen bör ta initiativ så att målgruppen utvidgas till samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet. För att markera värdet av samhällsorientering bör regeringen agera så att den görs obligatorisk för samtliga nyanlända som ingår i målgruppen och så att samhällsorientering för samtliga målgrupper regleras i en enda lag. Det måste också vara regeringens uppgift att se till att kunskapsmålen om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar ges ett ökat innehållsmässigt fokus. Vi menar dessutom att var och en som lever i bör känna till och anpassa sig efter en västerländsk och humanistisk värdegrund. Regeringen bör därför vidta åtgärder så att ett kunskapsmål på temat svensk kultur och tradition införs i samhällsorientering. Avslutningsvis anser vi att ersättningssystemen för asylsökande och nyanlända är svåra att överblicka. Det finns också situationer där ersättningarna kan upplevas som orimligt generösa medan andra utfall framstår som oskäligt låga. Regeringen bör genomföra en samlad översyn av dessa system. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2015/16:244, 2015/16:2914 yrkandena 1–5, 2015/16:3099 yrkandena 1–4 och 2015/16:3312 yrkandena 1–3 tillstyrks. Integration, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 6 och 11, 2015/16:147 av Arhe Hamednaca (S), 2015/16:244 av (M), 2015/16:334 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:361 av (S), 2015/16:506 av m.fl. (S), 2015/16:573 av (S), 2015/16:601 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:639 av m.fl. (S), 2015/16:659 av (FP) yrkande 1, 2015/16:667 av (FP) yrkande 2, 2015/16:739 av (C), 2015/16:797 av (M), 2015/16:814 av och (båda S), 2015/16:873 av och (båda S), 2015/16:979 av (M), 2015/16:988 av Amineh Kakabaveh och (båda V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:991 av m.fl. (S), 2015/16:1433 av m.fl. (S), 2015/16:1457 av (M) yrkande 4, 2015/16:1802 av (SD), 2015/16:1940 av och (båda MP), 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2015/16:2082 av (M), 2015/16:2257 av (KD), 2015/16:2274 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 7, 2015/16:2582 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2015/16:2760 av (SD) yrkande 3, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2015/16:2914 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2015/16:2978 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:3042 av Per Åsling (C), 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 18, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2015/16:3214 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkandena 21, 23–26 och 28, 2015/16:3312 av (SD) yrkandena 1–3 och 2015/16:3313 av m.fl. (L) yrkandena 1–14 samt lägger skrivelse 2015/16:58 till handlingarna. befinner sig 60 miljoner människor på flykt. Några av dem tar sig till . kommer det tusentals människor som flytt från krig och förföljelse. värnar öppenheten mot omvärlden och anser att regeringen bör verka för att alla som tas emot i på ett snabbt och effektivt sätt kan bli en del av vårt samhälle. För att åstadkomma detta ser jag ett stort behov av att närodla integrationspolitiken i den meningen att kommuner och civilsamhälle måste få mer ansvar och bättre förutsättningar att bidra. Som det nu är saknar kommunerna i viktiga avseende inflytande och rätt verktyg. För att få en bättre kedja i mottagandet föreslår att kommunerna tar över uppdraget att ta emot asylsökande, för att kunna initiera etableringen lokalt och skaffa sig ett inflytande över anläggningsboendena som man inte haft. Regeringen bör utreda hur ansvaret för mottagande kan flyttas från till kommunerna. Lika viktigt som att klargöra ansvarsfrågan är det att arbetslinjen ska upprätthållas genom hela mottagandet.