bet · H301UU15 · 2016-05-30 00:00:00 — Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik I detta betänkande behandlar utrikesutskottet motioner om situationen för de mänskliga rättigheterna m.m. i , , , , , , och Somaliland. Utskottet föreslår två tillkännagivanden om vad utskottet anför om och . Motionsyrkanden om och bifalls delvis. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, i flertalet fall med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Kina, punkt 1 (M, SD) 2.Myanmar, punkt 3 (SD) 3.Nigeria, punkt 4 (SD) 4.Pakistan, punkt 6 (SD) 5.Somaliland, punkt 8 (SD) Somaliland, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 9 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M, SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 4. 2014/15:2924 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2015/16:2108 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. Reservation 2 (SD) 2014/15:2766 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 2014/15:2766 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD) yrkande 4. 2014/15:2766 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2014/15:2321 av (C) yrkande 2 och 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 2. 2015/16:2107 av m.fl. (SD) och 2015/16:2840 av (SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) 2014/15:204 av (FP), 2014/15:973 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1556 av och (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1564 av och (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:1633 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2014/15:1698 av och (KD) yrkande 1, 2014/15:1724 av och (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2007 av (KD), 2014/15:2114 av (SD), 2014/15:2166 av i och (S), 2014/15:2192 av Shadiye Heydari m.fl. (S), 2014/15:2389 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2418 av Finn och (M), 2014/15:2420 av Finn och (M), 2014/15:2451 av m.fl. (M, V, FP, KD, C), 2014/15:2503 av och (M), 2015/16:398 av Finn (M), 2015/16:401 av Boriana (M), 2015/16:1112 av (FP), 2015/16:1156 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2015/16:1183 av och (båda M), 2015/16:1429 av Arhe Hamednaca och (båda S), 2015/16:1501 av (KD), 2015/16:1996 av (KD) yrkandena 1–4, 2015/16:2094 av (M), 2015/16:2426 av och i (båda S), 2015/16:2528 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2882 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning behandlar i princip under varje ett betänkande om mänskliga rättigheter. I betänkande 2014/15:UU15 behandlade utskottet mänskliga rättigheter i ett tematiskt perspektiv. I detta motionsbetänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden om situationen när det gäller mänskliga rättigheter i ett antal enskilda länder m.m. Utskottet har vid beredningen av motionsbetänkanden om mänskliga rättigheter haft stor nytta av rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i enskilda länder. Inga nya rapporter har publicerats . Mänskliga rättigheter och demokrati tas genomgående upp till diskussion under utskottets inkommande och utgående besök. När det gäller inkommande besök under pågående kan i detta sammanhang nämnas att utskottet tog emot , högkommissionär för nationella minoriteter inom (), och att utskottet besöktes av prins ’ad , () högkommissarie för mänskliga rättigheter. Vidare har utskottet bl.a. respektive tagit emot , chef för och FN:s flyktingkommissarie, . Under det pågående har utskottet även kallat utrikesminister för att redogöra för innehåll och process när det gäller den av regeringen aviserade skrivelsen om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Denna föredragning ägde rum . Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att EU ska använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter och hållbar utveckling med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, SD). I motion 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att EU ska använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. utropades och är en enpartistat som har styrts av . Under har ekonomi utvecklats i snabb takt. gick om som den största ekonomin i världen mätt i BNP omräknad till köpkraft. tillväxtmodell har byggt på export av tillverkningsvaror och offentliga investeringar. Modellen bedöms inte vara långsiktigt hållbar varför den kinesiska ledningen försöker stimulera den inhemska konsumtionen och förflytta landet till en högre position i värdekedjan. I senaste femårsplan (2010–2015) var en av de mest centrala frågorna hur en socialt och miljömässigt hållbar tillväxt skulle kunna åstadkommas. Utskottet konstaterar att handelsutbytet mellan och är mycket omfattande och att detta utbyte är viktigt för respektive parts ekonomiska utveckling. Efter är EU:s viktigaste handelspartner och EU är viktigaste handelspartner. Handelsutbytet uppgår till . EU-länderna importerar framför allt konsumtionsvaror som t.ex. hemelektronik, kläder, skor, möbler och leksaker och exporterar framför allt maskiner, motorfordon, flygplan och kemikalier. Handelsutbytet när det gäller tjänster är däremot i jämförelse med varuhandeln relativt begränsat vilket resulterat i att EU28 sammantaget har ett betydande underskott i handeln med . Utskottet konstaterar vidare att är största handelspartner i . Situationen för de mänskliga rättigheterna i behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:UU8. Utskottet konstaterar att den nuvarande situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i är allvarlig. är en enpartistat utan allmänna och fria val som inte tillåter någon politisk opposition. I () rapport om mänskliga rättigheter anges bl.a. att åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet inskränks. Vidare uppges att rättssystemet ligger under kontroll och att rättssäkerheten uppvisar stora brister. Det konstateras att tillämpningen och verkställandet av dödsstraff är mycket omfattande. När det gäller dödsstraff uppger i en rapport om dödsstraffets tillämpning i världen att är det land som avrättar flest personer. Enligt Amnesty avrättas tusentals personer i . I UD:s rapport anges vidare att de kinesiska myndigheterna slår hårt mot individer och organisationer som utmanar maktmonopol eller förespråkar mänskliga rättigheter och demokrati. Vidare framhålls att människor som tillhör nationella minoriteter, särskilt i och Xinjiang, får sina mänskliga rättigheter åsidosatta i högre grad än andra och att opposition eller uttryck för egen kulturell identitet i och Xinjiang ofta betecknas som separatism, med hårdhänt hantering från myndigheternas sida till följd. När det gäller arbetstagares villkor anges i UD:s rapport att fria fackföreningar är förbjudna och att det saknas skydd för strejkrätten. Vidare anges bl.a. att säkerheten på arbetsplatser ofta är undermålig och att arbetsrelaterade hälsoproblem är utbredda. Enligt Internationella arbetsorganisationen () har ratificerat fyra av åtta av kärnkonventioner. När det gäller möjligheterna för civilsamhällets organisationer att verka anges i in the World 2016 att organisationerna måste registrera sig och respektera ett antal restriktioner som t.ex. att inte skada den ”nationella enigheten” eller den ”etniska harmonin” och att inte ifrågasätta maktställning. I rapporten anförs att situationen för oberoende civilsamhällesorganisationer försämrades . antogs en lag om utländska civilsamhällesorganisationers verksamhet i . Lagen träder i kraft . Enligt Human Rights Watch (HRW) innebär lagen dels att kinesisk polis ges stärkta befogenheter när det gäller att begränsa utländska organisationers arbete i , dels att inhemska organisationers möjligheter att samarbeta med utländska organisationer och att få utländsk finansiering begränsas. I HRW World Report anförs att trenden i är nedåtgående när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. HRW uppger i rapporten att kinesiska ledare explicit motsätter sig principen om de mänskliga rättigheternas universalitet. HRW:s bedömning är att yttrandefriheten och religionsfriheten inskränktes ytterligare . HRW tar även upp att människorättsjurister och människorättsaktivister ofta förhörs och häktas och ibland åtalas för påstådd koppling till gängkriminalitet eller för att de påstås ha stört den allmänna ordningen. Vidare lyfts bl.a. brister i rättssäkerheten fram i rapporten. Även i Amnestys årsrapport om mänskliga rättigheter i /16 lyfts situationen för människorättsjurister- och aktivister fram, liksom brister i yttrandefrihet, inklusive på internet, och religionsfrihet. I rapporten framgår även att tortyr och annan förnedrande behandling är vanligt förekommande i samband med förhör i häkten. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar utskottet återigen att situationen för de mänskliga rättigheterna är allvarlig och uttrycker oro över HRW:s bedömning att utvecklingen i går år fel håll när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet understryker att de mänskliga rättigheterna är universella och därmed tillämpliga även i . Utskottet lyfter särskilt fram vikten av respekt för de medborgerliga och politiska rättigheterna i och framhåller betydelsen av att yttrandefriheten respekteras och att rättssäkerheten förbättras. Utskottet betonar vikten av att tortyr och annan förnedrande behandling upphör i samband med förhör av häktade personer. Utskottet betonar vidare att det är angeläget att rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter säkerställs. Utskottet betonar också att förföljelsen av människorättsjurister- och aktivister måste upphöra och understryker att det är angeläget att oberoende civilsamhällesorganisationer kan verka utan otillbörliga restriktioner. I detta sammanhang vill utskottet särskilt kommentera dödsstraffet. Utskottet anser att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet fördömer därför tillämpningen av dödsstraffet varhelst det tillämpas och anser att tillämpningen av dödsstraff måste upphöra även i . Utskottet välkomnar att EU har antagit riktlinjer som styr EU:s arbete för att globalt avskaffa dödsstraffet. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraffet är en prioriterad fråga för utrikespolitik. Utskottet konstaterar vidare att bl.a. HRW uppgett har fört bort regimkritiker från och . Utskottet konstaterar att den svenska medborgaren finns bland de berörda. Enligt uppgift från är fortfarande frihetsberövad. Utskottet framhåller vikten av att regeringen även i fortsättningen är aktiv när det gäller detta ärende. I detta sammanhang noterar utskottet även rapporter i media om att taiwaneser deporterades från till . Utskottet betonar därutöver vikten av anständiga arbetsvillkor i och välkomnar i detta sammanhang att det inrättades ett centrum för ansvarsfullt företagande vid den svenska ambassaden i . I detta sammanhang erinrar utskottet dels om sitt ställningstagande i 2015/16:UU3y med anledning av skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi att statliga främjarinsatser ska genomsyras av grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling, dels om sitt ställningstagande i 2015/16:UU4y med anledning av skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande att det är positivt att regeringen utarbetar en plattform för hållbart företagande riktad till företag och att regeringen satsar på att öka kunskapen om hållbart företagande vid . Utskottet utgår från att allt detta omfattar även den kinesiska marknaden och i . I samband med toppmötet mellan och antogs den strategiska agendan för förbindelserna mellan och (2020 Strategic Agenda for Cooperation). Utskottet konstaterar att denna agenda är styrande för EU:s relationer med och inbegriper ett brett spektrum av områden, inklusive främjande av handel och investeringar, främjande av hållbar utveckling och samverkan för att främja fred och säkerhet, bl.a. i form av en dialog på bilateral och internationell nivå om mänskliga rättigheter. Uppföljningen av agendans genomförande sker inom ramen för högnivådialoger på bl.a. en övergripande strategisk nivå och om ekonomi och handel samt genom regelbundna toppmöten mellan och . När det gäller dialog och samverkan kring hållbar utveckling konstaterades i ett gemensamt uttalande från toppmötet att samarbetet skulle förstärkas när det gäller föroreningar av luft, vatten och mark. Parterna var också eniga om att klimatfrågan är ett av de största hoten mot mänskligheten och att EU och har centrala roller när det gäller att hantera denna utmaning. Det framgår av uttalandet även att samarbete om energifrågor är centralt i bl.a. ett miljö- och klimatperspektiv. Inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete med är miljö, hållbar urbanisering och en utveckling baserad på låga koldioxidutsläpp prioriterade områden. Utskottet välkomnar EU:s och dialog och samverkan kring miljö- och klimatfrågor och framhåller vikten av att samarbetet fortgår. Utskottet värdesätter att mänskliga rättigheter diskuteras som en integrerad del av den politiska dialogen inom ramen för den strategiska agendan. I det gemensamma uttalandet års toppmöte mellan och bekräftades att båda parter anser att diskussioner om de mänskliga rättigheterna är en viktig del av relationerna mellan och . Därtill finns en specifik dialog om mänskliga rättigheter med som genomförs . Den senaste sessionen inom ramen för denna specifika dialog ägde rum varvid EU bl.a. tog upp rättigheter för personer som tillhör minoriteter i särskilt och Xinjiang, yttrande-, demonstrations- och föreningsfrihet, rättssäkerhet, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, dödsstraff och människorättsjuristers och människorättsaktivisters situation. Det framgår vidare av EU:s årsrapport för mänskliga rättigheter och demokrati i världen (Human Rights and Democracy in the World in 2014) att EU tar upp frågor om de mänskliga rättigheterna med kinesiska företrädare på alla nivåer. Av rapporten framgår även att situationen när det gäller mänskliga rättigheter i – bl.a. brister när det gäller yttrande- och föreningsfrihet, etniska och religiösa minoriteters situation och förföljelsen av människorättsaktivister i – berörts i EU:s anföranden i och i för mänskliga rättigheter (). Utskottet värdesätter vidare att det inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete med ingår stöd för att främja mänskliga rättigheter; EU har bl.a. gett stöd för att stärka rättsstaten och till seminarier där europeiska och kinesiska deltagare diskuterar mänskliga rättigheter. Utskottet värdesätter också att även konsekvent tar upp frågor om mänskliga rättigheter med kinesiska företrädare. Detta sker genom ambassaden i och i samband med besök på politisk nivå. I detta sammanhang noterar utskottet att statsministern i samband med ett besök i bl.a. tog upp dödsstraff, yttrandefrihet, situationen för människorättsförsvarare och jämställdhet. En lista med fall där de mänskliga rättigheterna åsidosatts överlämnades också under besöket. Utskottet välkomnar även att svenska biståndsmedel har finansierat verksamhet i . Institutet arbetar bl.a. med stöd till åklagarämbetet i i syfte att förbättra kunskapen om mänskliga rättigheter. Utskottet står fast vid sitt ställningstagande i betänkande 2014/15:UU10 att en konstruktiv dialog med är det bästa sättet att agera för att förbättra människorättssituationen i landet. Utskottet utgår från att EU och även framöver på ett aktivt sätt verkar för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i . Utskottet välkomnar i detta sammanhang att det utrikespolitiska deklaration framgår att regeringen fortsätter en uppriktig dialog med om mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:2332 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om och tillkännager detta för regeringen. bifaller delvis en motion om demokrati och mänskliga rättigheter på . I kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att ska driva på för hårda krav på demokrati och mänskliga rättigheter i EU:s förhandlingar med . Utskottet konstaterar med oro att det av HRW:s World Report 2016 framgår att den kubanska regeringen fortsätter att förtrycka oliktänkande och motarbeta offentlig kritik. Det rapporteras att detta sker genom godtyckliga frihetsberövanden av bl.a. MR-försvarare och oberoende journalister. Det anges att antalet kortvariga godtyckliga frihetsberövanden har ökat dramatiskt . När president aviserade en normalisering av diplomatiska relationer med släpptes 53 politiska fångar, men enligt HRW finns det uppgifter om att flera dussin politiska fångar fortfarande sitter fängslade. Det betonas vidare i rapporten att yttrandefriheten är kraftigt begränsad, inklusive på internet. Det anges även att kubanska myndigheter fortsätter att neka oppositionella utresa från landet trots att ett generellt krav på utresetillstånd avskaffades . Utskottet konstaterar att fortfarande uppvisar tydliga brister när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet understryker vikten av att respekten för de mänskliga rättigheterna i förbättras, särskilt när det gäller medborgerliga och politiska rättigheter. Utskottet framhåller i detta sammanhang vikten av att yttrandefriheten respekteras och att alla politiska fångar släpps. Utskottet noterar att president besökte och att besöket gjordes mot bakgrund av att politik gentemot gradvis har förändrats under Obamaadministrationen. Utöver etablerandet av diplomatiska relationer har vissa lättnader genomförts i reserestriktionerna, när det gäller remitteringar samt när det gäller export och import av vissa varor. I avsaknad av demokratiska val eller ett övergångsstyre krävs ändringar i lagstiftning för att landets ekonomiska embargo mot ska kunna lyftas. I detta sammanhang påminner utskottet om att frågan om EU:s syn på handelspolitik gentemot har berörts i betänkandena /10:UU13 och 2011/12:UU8. Det har då refererats till att EU:s position är att handelspolitik gentemot i grunden är en bilateral fråga men att EU vänder sig emot ensidigt införda amerikanska åtgärder som hämmar unionens ekonomiska och handelsmässiga relationer med . Även EU:s relationer med har gradvis utvecklats efter att EU införde diplomatiska åtgärder mot som reaktion på massgripanden av oliktänkande 2003. När tillträtt som statschef 2008 inleddes en normalisering av relationerna mellan och . har regelbundna politiska dialogmöten mellan och genomförts och utvecklingssamarbetet återupptagits. Utskottet värdesätter att inom EU är pådrivande för att unionen kontinuerligt ska arbeta för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det framgår av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen att EU bl.a. verkat för att förmå att ratificera FN:s konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, kulturella och sociala rättigheter och även varit pådrivande för bl.a. ökad respekt för yttrande- och föreningsfrihet och kubanska medborgares rörelsefrihet. Det anges vidare i rapporten att EU och medlemsstater med representation i interagerar med det kubanska civilsamhället om mänskliga rättigheter genom bl.a. en lokal arbetsgrupp. lanserades även en dialog med den kubanska regeringen specifikt om mänskliga rättigheter. Under det första mötet inom ramen för dialogen diskuterades bl.a. jämställdhet, barnets rättigheter och yttrande- och föreningsfrihet. beslutade att ge Europeiska utrikestjänsten (EEAS) och ett mandat att inleda förhandlingar om ett bilateralt avtal för samarbete och dialog med . Förhandlingsdirektivet lyfte fram vikten av demokratiska principer och respekt för mänskliga rättigheter. avslutades förhandlingarna mellan och och resulterade i ett politiskt dialog- och samarbetsavtal (Political Dialogue and Cooperation Agreement, PDCA). Avtalet inbegriper en politisk dialog, utvecklingssamarbete och sektorpolicydialog samt handel och ekonomiskt samarbete. Avtalet antas bl.a. bidra till att främja relationerna mellan och , bidra till förändring av den kubanska ekonomin och främja dialog och samarbete när det gäller hållbar utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. Avtalet kommer att vara styrande för EU:s relationer med och kommer därmed att ersätta EU:s gemensamma ståndpunkt om . Förhoppningen är att avtalet ska träda i kraft till slutet av 2016. Enligt uppgift från diskuteras om avtalets innehåll är av sådan art att det måste ratificeras av EU:s medlemsstater. I samband med att avtalet paraferades av EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och tillika kommissionens vice ordförande (/VP) betonades från hennes sida att en specifik MR-dialog är en central komponent inom ramen för PDCA. Hon uppgav även att ett andra dialogmöte med den kubanska regeringen om mänskliga rättigheter förbereds. måste stå upp för varje individs rätt till demokrati och mänskliga rättigheter. tillhörde de länder inom EU-kretsen som drev på för hårda krav på demokrati och mänskliga rättigheter inför EU:s förhandlingar med om ett politiskt dialog- och samarbetsavtal. Det är viktigt att styrkeförhållandet inom EU inte förändras så att en mjukare linje vinner gehör. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen även i fortsättningen måste driva på så att EU ställer hårda krav på demokrati och mänskliga rättigheter på och så att EU:s dialog om dessa centrala frågor sker med aktivt deltagande från politiska opposition, människorättsaktivister och demokratiförespråkare. Utskottet står även bakom att – i linje med EU:s politik – återupprättat en bilateral dialog med och konstaterar att detta manifesteras genom att och har enats om en allmänt hållen avsiktsförklaring om dialog och samarbete (Memorandum of Understanding). Avsiktsförklaringen undertecknades och berör utvecklingssamarbete och politisk dialog. Utskottet konstaterar att avsiktsförklaringen enligt uppgift ger uttryck för och generella önskan om samarbete inom en rad olika områden inklusive bl.a. mänskliga rättigheter, jämställdhet och hbtq-frågor. Utskottet konstaterar vidare att avsiktsförklaringen enligt uppgift även etablerar en regelbunden politisk dialog där bl.a. mänskliga rättigheter kan diskuteras. Utskottet utgår från att mänskliga rättigheter och demokrati konsekvent tas upp inom ramen för dialogen. Utskottet betonar att det är angeläget att främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för relation med . Utskottet konstaterar att kabinettssekreteraren tog upp frågor om mänskliga rättigheter i samband med ett besök på . Kabinettssekreteraren uppmanade att ratificera FN:s grundläggande konventioner om de mänskliga rättigheterna och träffade under besöket även företrädare för det civila samhället och den katolska kyrkan. Utskottet noterar slutligen att en strategi för utvecklingssamarbete med bereds inom , och konstaterar att det svenska bilaterala samarbetet med kommer att ha som syfte att stödja respekt för mänskliga rättigheter och att stödja i den pågående reformprocessen mot en modernisering av landet, däribland ekonomin. Det som anförs ovan om bör ges regeringen tillkänna. Därmed bifalls delvis motion 2015/16:1936 (KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet