bet · H301NU15 · 2016-03-31 00:00:00 — I motion 2015/16:881 av (KD) efterfrågas därför ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att göra en översyn av offentligt ägande och drift av verksamheter inom besöksnäringen. är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete för näringsutveckling. Därutöver utvecklar myndigheten särskilda näringspolitiska insatser för att främja turistföretagande och entreprenörskap genom kunskapsbildning, samverkan och olika projektsatsningar. Vidare samordnar ett myndighetsövergripande arbete med 13 myndigheter och statliga bolag med verksamhet inom turism och besöksnäring. Syftet med arbetet är att underlätta för företag som är verksamma inom näringen. Regeringen gav i uppdrag (dnr N2012/508/ENT) att genomföra insatser för hållbara turistdestinationer samt stärka kvalitet och konkurrenskraft i små och medelstora turist- och upplevelseföretag. Fem destinationer bedömdes ha stor potential att förhållandevis snabbt bli internationellt konkurrenskraftiga och kunna utvecklas till hållbara destinationer. De kunskaper, verktyg och metoder som utvecklas inom projektet ska kommuniceras till andra destinationer i landet. Arbetet bedrivs i samarbete med Visit . Efter en ändring (dnr N2014/5259/ENT) av det ursprungliga regeringsbeslutet ska en slutrapport redovisas . (Visit ) ägs gemensamt av staten och svensk besöksnäring och ska medverka till att turismen ökar genom marknadsföring av som turistland utomlands. Staten finansierar bolagets basverksamhet och den övergripande marknadsföringen av som varumärke, medan besöksnäringen finansierar riktade aktiviteter och produktmarknadsföring. Av budgetpropositionen framgår att riktlinjerna för Visit ska vara att marknadsföra på nya tillväxtmarknader som och , marknadsföra och skapa förutsättningar för hållbar natur- och ekoturism på landsbygden och genomföra insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . Besöksnäringen presenterade 2010 en gemensam strategi, Strategi 2020, för hur turismen ska utvecklas . Strategin togs fram av föreningen i samarbete med bl.a. och Visit . Visionen är bl.a. att omsättningen från turismen i ska fördubblas till , att värdet av utländska besökares konsumtion ska öka till och att resmålet ska vara ett naturligt förstahandsval för utvalda målgrupper. För att klara detta ska minst 35 exportmogna destinationer i kunna erbjuda attraktiva upplevelser som passar för internationella gäster med högt ställda krav. I utvecklingsarbetet ska också hållbarhetsfrågorna inkluderas. Besöksnäringen avser nu att samarbeta mer strategiskt och dels arbeta för att fler upplevelser ska kunna säljas till internationella besökare, dels utveckla marknadsföringen för att öka uppmärksamheten för . har regeringens uppdrag att samordna myndigheternas arbete med friluftsliv, och de myndigheter som berörs är bl.a. (förordning 2012:989). Vidare anordnar tillsammans med och myndigheterna en årlig tankesmedja för friluftsliv. Syftet med arrangemanget är att vara ett forum för dialog, erfarenhetsutbyte och framtidsutsikter kring friluftsliv. beslutade med anledning av regeringens proposition Framtidens friluftsliv om att friluftspolitiken ska ha ett mål (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3). Målet anges vara att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. beslutade man att delegera fördelningen av statsbidrag till friluftsorganisationer från till den ideella föreningen . ska enligt sin instruktion bl.a. medverka till att främja och utveckla fiskerinäringen och fisketurismen (8 a § förordning 2009:1464). publicerade den nationella strategin för fritidsfiskets och fisketurismens utveckling, Svenskt fritidsfiske och fisketurism 2020. Strategin är gemensam för och Havs- och vattenmyndigheten och har tagits fram i samråd med representanter från berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. Den innehåller en vision och 13 mål för hur de båda myndigheterna avser att arbeta med utvecklingen av ett långsiktigt hållbart fritidsfiske och fritidsturism . I ett antal motioner förordas insatser för att främja besöksnäringen. Det gäller motionerna 2015/16:149 (M), 2015/16:1894 (M) och 2015/16:2985 (C). Bland annat efterfrågas insatser för att stärka företagsklimat, regelförenklingar och införandet av ett system med bäddpeng. Vidare förordas i motion 2015/16:377 (V) att regeringen tar fram ett samverkansprogram för turistnäringen. Utskottet konstaterar att besöksnäringen är en del av näringspolitiken. Oaktat de enskilda partiernas inställning i frågor som rör olika generella företagsfrämjande insatser ser utskottet ingen anledning för att göra något tillkännagivande till regeringen. Vad gäller samverkan kan utskottet konstatera att det sker ett samarbete mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället inom t.ex. natur, kulturmiljö, evenemang, kulturella verksamheter, värdskap, fysisk miljö och infrastruktur. Vidare tas initiativ och görs insatser som främjar besöksnäringens utveckling inom flera politikområden såsom kultur-, miljö-, friluftslivs- och landsbygdspolitiken samt den regionala tillväxtpolitiken. I motion 2015/16:252 (M) anförs att regeringen bör ta fram en sammanhållen strategi för turismen. Utskottet konstaterar att Visit tillsammans med näringens aktörer 2010 tog fram en strategi för den svenska besöksnäringen. Ett flertal motioner behandlar också friluftsnäringen. I motion 2015/16:1185 (M) framhålls behovet av en nationell strategi för friluftsnäringen. I motion 2015/16:2338 (S) framförs att regeringen bör ta till vara potentialen i fisketurismen och i motion 2015/16:2450 (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en samlad översyn av de regler och villkor som gäller camping. Som utskottet konstaterade (bet. 2014/15:NU10) antog 2010 ett övergripande mål för friluftspolitiken, som senare kompletterades med tio mätbara mål. Därtill har i uppdrag att samordna myndigheternas arbete med friluftsnäringen. Vidare konstaterade utskottet i nyssnämnda betänkande att enligt sin instruktion ska medverka till att främja och utveckla fiskenäringen och fisketurismen samt att den nationella strategin för fritidsfisket och fisketurismens utveckling antogs 2013 i samråd med berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. Vad gäller camping instämmer utskottet i vad motionärerna framför om att campingen bidrar till sysselsättning och är en populär turistaktivitet. Utskottet ser dock ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärernas förslag. I motion 2015/16:881 (KD) framförs att regeringen bör ge i uppdrag att göra en översyn av offentligt ägande och drift av verksamheter inom besöksnäringen. I motion 2015/16:955 (M) anförs att statens turismsatsningar i vissa fall kan konkurrera på ett sätt som gör det omöjligt för privata företagare att ordna aktiviteter för besökare och att regeringen därför i sina direktiv till statliga aktörer bör peka på att verksamhet ska etableras i dialog med privata företag så att dessa inte trängs undan. Det är utskottets uppfattning att god konkurrens leder till sunda marknader som gynnar konsumenterna. Utskottet framhåller att det är viktigt att regeringen följer utvecklingen vad gäller praxis för hur reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet utvecklas. Därmed anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om industri och konkurrenskraft. Utskottet ser inte behovet av ett tillkännagivande om en reformagenda som efterfrågas i motionen. Jämför reservation 17 (M, SD). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2015/16:2451 att den svenska industrin har varit avgörande i bygget av det moderna och är mycket betydelsefull. I spåren av globaliseringen och att fler länder utvecklas ökar konkurrensen och ställer ökade krav på omvandling. Motionärerna anser att regeringen pratar mycket om industri och olika initiativ, som den fattar beslut som slår mot industrin och därmed jobben. Det handlar bl.a. om dyrare transporter, oklarheter i handelspolitiken och avsaknad av en långsiktig plan för energipolitiken. Därtill finns tecken på att tappar mer mark än andra länder i tre av traditionellt tunga och mycket viktiga högteknologiska och kunskapsintensiva branscher: it, telekom och livsvetenskap (life science). Därför vill motionärerna möta den ökande konkurrensen med en bred reformagenda för ökad svensk konkurrenskraft (yrkande 1). I likhet med vad som anförs i motion 2015/16:2451 (M) anser utskottet att industrin är viktig för fortsatta utveckling när det gäller att skapa såväl arbetstillfällen som tillväxt. Det är därför likt motionärerna påpekar angeläget med insatser för att stärka industrins internationella konkurrenskraft. För att nå en bred parlamentarisk samsyn om energipolitiken är det enligt utskottets uppfattning viktigt att fortsätter sitt arbete. Utskottet anser även att investeringar i infrastruktur och digitalisering är avgörande för att stärka industrin. Därtill behövs insatser för att stärka kompetensen i den kunskapsbaserade industrin samt satsningar på att öka forskningen och underlätta kommersialisering. Utskottet ser dock inte behovet av ett tillkännagivande om en bred reformagenda, som efterfrågas i den aktuella motionen. Därmed avstyrks motion 2015/16:2451 (M) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om livsvetenskap. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatt en nationell samordnare för livsvetenskaperna. Jämför reservation 18 (M, SD). Livsvetenskap (life science) utgör en viktig näring som genererar stora exportintäkter, skapar sysselsättning och har stor betydelse för ställning som forsknings- och kunskapsnation, framhålls det i kommittémotion 2015/16:2452 av m.fl. (M). För att stärka näringen i den hårdnande internationella konkurrensen behöver laterala samarbeten mellan livsvetenskap, informations- och kommunikationsteknik, medicinteknik och andra näringar enligt uppmuntras och stimuleras (yrkande 2). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (), som ska fungera som nationell samordnare för området livsvetenskap (life science). Enligt kommittédirektivet (dir. 2015:105) ska utredaren med utgångspunkt i konkurrensfördelar och utvecklingspotential bidra med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position inom livsvetenskap. Samordnaren ska fungera som en länk mellan regeringen och de aktörer som finns i sektorn. Vidare ska samordnaren samla in synpunkter och lämna förslag som syftar till att ge regeringen underlag för arbetet med livsvetenskap. Samordnaren ska även vara behjälplig i utvecklingen av samverkansprogram för livsvetenskap samt fortsätta en dialog med Nationella innovationsrådet. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet instämmer i vad som framförs i motion 2015/16:2452 (M) om att livsvetenskap har en stor betydelse för ekonomi, för näringslivets utveckling, forskning och innovation samt för människors hälsa både i och globalt. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatt en nationell samordnare som ska samla in synpunkter och lämna förslag som syftar till att ge regeringen underlag för arbetet med livsvetenskap (dir. 2015:105). Vidare ska samordnaren fungera som en länk mellan de aktörer som finns i livsvetenskapssektorn och regeringen samt vara behjälplig i utvecklingen av samverkansprogram för livsvetenskap. Enligt utskottets uppfattning kan avslå den nämnda motionen i denna del med hänvisning till det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör övriga näringsgrenar, såsom de kulturella och kreativa näringarna, industrin och skogsnäringen. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 19 (M), 20 (SD), 21 (C) och 22 (KD). Den svenska dataspelsbranschen är i stark expansion, och de verkligt stora aktörerna inom branschen har fått upp ögonen för svensk dataspelsutveckling, framför m.fl. (S) i motion 2015/16:656. Andra länder har insett kraften i dataspelsbranschen, vilket inneburit att konkurrensen hårdnat. Motionärerna anser att om ska behålla sin ledande position krävs att regeringen överväger möjligheten att stödja nya innovativa företag inom dataspelsnäringen. I motion 2015/16:1008 av m.fl. (S) framförs att behöver en långsiktig strategi för basindustrins och industrins vidareutveckling. Regeringen bör därför överväga möjligheterna att kartlägga industrins villkor ur ett globalt och långsiktigt perspektiv och överväga möjligheterna att ta fram branschprogram för basindustrins olika grenar. I motion 2015/16:1885 anför (S) att svensk marinteknisk industri är världsledande när det gäller kvalitet, leveranssäkerhet och miljöprestanda. En stark regional marinteknisk industri ger dynamiska effekter för hela vad gäller näringslivsutveckling, sysselsättning och integration (yrkande 1). Vidare anför motionären att farleden in till har en stor strategisk betydelse för utvecklingen av näringen men att den är underdimensionerad, vilket behöver åtgärdas. Det skulle ge den marintekniska industrin möjlighet att utvecklas och vara av betydelse för den fortsatta utvecklingen av havsbaserad vindkraft i (yrkande 2). Enligt motionären bör regeringen tillsammans med regionala aktörer överväga möjligheten att integrera detta som en viktig komponent i en kommande maritim strategi. m.fl. (S) framför i motion 2015/16:2167 att behöver industriell styrka och förnyelse, annars riskerar att tappa i förmåga att utvecklas. Det är därför angeläget att se över möjligheterna att öka företagens investeringar i utrustning och anläggningar, i kunskap och kompetens, i forskning och utveckling samt i infrastruktur. I länder som , och arbetar man med nationella strategier för att få industrin att växa. bör följa deras exempel, och därför välkomnas att regeringen vill inrätta en modern nyindustrialiseringsstrategi. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om behovet av ett politiskt initiativ till en ny framåtriktad industripolitik (yrkande 1). Vidare förordas ett tillkännagivande om en politik som ekonomiskt gynnar långsiktiga ägare (yrkande 4). Motionärerna konstaterar att svensk industri behöver ägare och ledningar som ser möjligheter långt i förväg och som har uthållighet att vänta in framtida intäkter. Det förutsätter kunskaper om och erfarenhet av hur industriföretagen och deras marknader fungerar. I motion 2015/16:2211 av och (båda S) anförs att den svenska skogsindustrin har spelat och fortfarande spelar en mycket viktig roll för ekonomiska utveckling. Motionärerna anser att det behövs en ny strategisk samverkan mellan olika aktörer inom träförädlingen för att säkra och utveckla nya tekniker och företag som ger jobb där skogen finns (yrkande 1). Det är viktigt att en sådan samverkansmodell involverar en bred grupp av aktörer och att det tydligt framgår vem som har det sammanhållande ansvaret. Vidare finns en mycket omfattande kompetens och brinnande vilja att utveckla träförädlingen till den framtidsbransch den är, men det är svårt att få riskvilligt kapital och stöd till träindustrier i norra . Det krävs att företagare kan erbjudas riskkapital och andra finansieringslösningar och hjälp med affärsplaner. Regeringen bör därför överväga möjligheten till stöd till företag som vill utveckla vidareförädling av trä och byggandet av trähus (yrkande 2). I kommittémotion 2015/16:2453 av m.fl. (M) anförs att de kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter fler personer än vad exempelvis fordonsindustrin gör. Betydelsen av att attrahera intellektuella investeringar är stor på grund av övergången mot en alltmer kunskapsbaserad ekonomi samt en global konkurrens där immateriella investeringar flödar över gränserna. Därför verkar många länder för att införa strategier för att främja immateriella investeringar. bör se över möjligheten att ta fram en nationell strategi för att främja den kreativa sektorn (yrkande 3). Vidare bör regeringen ge i uppdrag att se över hur rådgivning och stöd till företag inom de kreativa näringarna kan förbättras och utvecklas (yrkande 6). I kommittémotion 2015/16:2701 av m.fl. (M) framförs att med digitaliseringens möjligheter och det värderingsskifte som skett vad gäller ägande har den nya delningsekonomin vuxit fram. Denna ekonomi har utmanat gamla tankesätt och därmed också marknader. Motionärerna ser positivt på delningsekonomin men anser också att det kan finnas risker, bl.a. att svensk lag kringgås. har goda förutsättningar för att fler initiativ inom delningsekonomin ska kunna starta sina verksamheter här, eftersom på många sätt ligger i teknisk framkant. Regeringen bör därför se över lagstiftningen för att på ett hållbart sätt göra så att den innovativa och resurseffektiva delningsekonomin kan växa. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om att skapa goda förutsättningar för en effektiv delningsekonomi (yrkande 2). (M) framför i motion 2015/16:1050 att delningsekonomin behöver uppmuntras, som det är viktigt att lagar och regler uppdateras. Det finns goda förutsättningar för delningsekonomin i och med den digitalisering som sker i . Motionären anser att ska bli världsledande i att skapa goda förutsättningar för delningsekonomins framväxt (yrkande 1). En avgörande åtgärd för att nå dit och ta del av de fördelar som delningsekonomin för med sig är att uppdatera befintliga regelverk för att säkerställa både innovation och utveckling samt schysta villkor (yrkande 2). Regeringen bör även skapa en kommission med representanter från olika sektorer av delningsekonomin (yrkande 4). I kommittémotion 2015/16:2889 av m.fl. (SD) framhålls att har en relativt välfungerande industri men att det finns betydande orosmoln och signaler om att industrin tappar i konkurrenskraft. Motionärerna vill genom att bibehålla och förbättra villkoren för svensk industri skapa produktion, tillväxt och sysselsättning åt alla grupper i samhället. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om en industristrategi för . Den strategi som presenteras i motionen rör bl.a. energipolitik, kompetensförsörjning, regelförenkling och infrastruktur. Spelkultur (gaming) har utvecklats till en ny folkrörelse, framhålls det i motion 2015/16:2216 av och (båda MP). Men tyvärr passar spelbranschen inte in i dagens ramar och regelverk. Detta är negativt då det leder till att bl.a. nya företag inte startas och nya jobb inte skapas. Motionärerna anser därför att regeringen bör låta genomföra en översyn av lagar, regler och policyer som utesluter eller försvårar för företag att verka inom datorspelssektorn (yrkande 3). I partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) anförs att det i finns en växande bransch inom grön kemi, där biobaserade kemikalier ersätter fossila ämnen. Branschen tar till vara en outnyttjad potential i de gröna näringarna och kan innebära stora affärsmöjligheter inom framtidens kemikalieanvändning. Regeringen bör därför främja grön kemi för resurseffektivitet, anser motionärerna (yrkande 13). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2015/16:3207 att välstånd i grunden bygger på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. Därför gäller det för att vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet inom alltifrån forskning och utveckling av produkter till hela tillverkningsprocessen. För att bidra till detta bör forskningsinstituten medverka till att forskning och utveckling (FoU) inom näringslivet ökar genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden. Regeringen bör därför ge forskningsinstituten tydligare uppdrag att bidra till kunskap om FoU-satsningar inom industrins små och medelstora företag (yrkande 19). Regeringen presenterade en nyindustrialiseringsstrategi för , Smart industri (N2015:38). I strategin anger regeringen att är en stark industrination där industrin, inklusive de industrinära tjänsteföretagen, skapar närmare 1 miljon jobb och står för större delen av export. Dock står industrin inför utmaningar, där bl.a. digitaliseringen sägs ytterligare driva på industrins redan höga omställningstakt. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi ska stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft och har följande fyra fokusområden: • Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. • Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. • Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. • Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i . Regeringen har beslutat att en särskild utredare (lektor ) ska kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). Delningsekonomin har många fördelar för såväl enskilda individer som företag och samhället i stort. Företeelsen väcker dock frågor om exempelvis vilken rättslig ställning de olika marknadsaktörerna har i samband med transaktionen och därmed vilka rättigheter och skyldigheter som gäller. • göra en beskrivande kartläggning av olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar, samäger eller samnyttjar sådana tillgångar eller erbjuder tjänster • analysera olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner • resonera kring om befintlig lagstiftning är ändamålsenlig eller om det finns eventuella behov av författningsändringar • bedöma om det finns behov av andra åtgärder för att främja en positiv utveckling, exempelvis när det gäller information eller samarbete mellan olika samhällsaktörer. Av kommittédirektivet framgår vidare att utredaren inte ska resonera om behov av författningsändringar när det gäller den arbetsrättsliga regleringen. Utredaren ska inte lämna författningsförslag och inte heller föreslå någon ny myndighet. Uppdraget ska redovisas . Kulturella och kreativa näringar I skrivelsen om exportstrategin (skr. 2015/16:48) framför regeringen att export- och internationaliseringsrådgivningen ska anpassas för att möta behov av mer specialiserad karaktär hos innovativa och tidigt internationaliserade företag. Det handlar ofta om företag inom de kulturella och kreativa näringarna som t.ex. it, dataspel, mode, musik och design. Vidare anger regeringen att det genomförs en satsning för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna samt främja kulturdriven export. Satsningen inkluderar en jämförelsestudie med andra länder. Därtill undersöks möjligheten att lansera ett digitalt skyltfönster för de kulturella och kreativa näringarna. Regeringen anför i exportstrategin att innovativa och tidigt internationaliserade företag i t.ex. branscherna it, dataspel, mode och musik är globala från starten, och ofta sker försäljning via internet. Dessa företag har behov av stöd för att kunna fortsätta expandera internationellt, men delvis av annorlunda natur än företag som först byggt upp en inhemsk verksamhet. Bland annat kan stöd med e-handel, betalningar, rekrytering av personal med unika kompetenser, finansiering, internationella nätverk eller samverkan med myndigheter behövas. Dessa företag kan behöva en större mängd intensiv rådgivning av högspecialiserad karaktär som kan vara relativt kostsam per deltagande företag. Regeringen anger att det statliga exportfrämjandet ska kunna bistå även dessa företag med sina behov. Utskottet behandlade regeringens exportstrategi i betänkande 2015/16:NU13.