· H301CU13 · 2016-04-07 12:00:43 — Bostadspolitiken påverkas av ett stort antal faktorer och berör ett stort antal områden, skattepolitik, socialpolitik och många därtill. Det har också märkts i de debatter vi har haft . Det är också många fler lagar som berörs än , som är den som vi oftast talar om. Planering och byggande påverkar ibland ännu mer. Många kommuner står nu inför en svår situation när de ska hitta boenden till såväl nyanlända som många andra bostadssökande. Många kommuner är tydliga med att lagar och regler måste förenklas om kommunerna ska lösa bostadsfrågan. Den enskilt största stötestenen som många nämner är riksintressen som begränsar tillgången på mark för att naturvärden, friluftsliv och kultur ska skyddas. De områden som snabbt kan bebyggas har ofta fyra eller fem skyddsområden på varandra. Utöver det nämner kommuner också bullernivå som en försvårande omständighet för byggandet. Jag blir alltmer övertygad om att vi måste göra byggande till ett riksintresse. I delbetänkandet kunde utredningen som Alliansen tillsatte ha föreslagit byggande som ett riksintresse. Jag blev uppgiven när jag såg att man inte hade gjort det i delbetänkandet. Jag blev också ärligt talat ganska nedslagen när slutbetänkandet kom. Man uttrycker att man skulle vilja ha fler riksintressen och inte färre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden Tanken med utredningsdirektivet var att utredningen dels skulle pröva frågan om bostadsbyggande, dels skulle kategorisera intressen. Utredningen föreslår i stället att det ska vara upp till kommunerna att kategorisera intressen. I det kan man väga in bostadsbyggande som en av de kategorierna. Kommuner brukar inte säga att de vill ha mindre makt. Att SKL är negativt till det utredningsförslag som föreligger är för mig ganska talande och visar att utredningen inte har löst problemen med riksintressen. Jag hoppas att man tar ett omtag i den frågan. Vi får se huruvida utredningen ens går ut på remiss eller inte. Det är upp till andra att bestämma. Utöver det vill jag ta upp KD-motionen 2014/15:1666 från min kollega som lyfter fram små företagares rätt att fortsätta driva och underhålla småskaliga vattenkraftverk. De måste värnas inom ramen för rimliga krav på miljöförbättrande åtgärder. Det är problematiskt att länsstyrelserna med ena handen ger stöd till landsbygdens näringsidkare och med andra handen kräver miljöförbättrande åtgärder som riskerar att leda till nedläggning av befintliga vattenkraftsanläggningar. Därför är jag väldigt positiv till att nu ger ett tydligt tillkännagivande till regeringen. Det är en förutsättning att tillståndsprocesserna är flexibla och kan anpassas så att de som driver småskaliga vattenkraftverk inte får orimliga kostnader vid nya tillståndsprövningar. Hänsyn måste tas till att de som driver storskaliga och småskaliga vattenkraftverk har helt olika ekonomiska förutsättningar. Med det yrkar jag bifall till reservation 1. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i civilutskottets betänkande CU13. För tids vinnande väljer jag att inte yrka bifall till vår reservation nr 5. Vi är egentligen inte så oeniga i utskottet. Vi ska diskutera de motioner som berör riksintressen och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden, förfarandet vid utpekandet av riksintressen med mera. Jag kommer inte att beröra alla dessa frågor utan riktar in mig på riksintressefrågan samt vattenverksamheter. Vad det gäller riksintressena redovisade sitt slutbetänkande . Betänkandet innehåller bland annat förslag om att bostadsförsörjning ska införas som ett väsentligt allmänt intresse i 3 kap. . I betänkandet föreslås vidare att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska ges möjlighet att besluta om företräde för ett sådant väsentligt intresse före ett riksintresse. Det är ett förslag från utredningen för att öka bostadsförsörjningen. Det kan vara intressant att titta vidare på ett sådant förslag. Sedan kan man ibland önska mer. Men den borgerliga oppositionen skriver i sin reservation att förslag inte löser problemet att riksintressena hindrar bostadsbyggandet. ska vi påminna oss om att utredningen - precis som nämnde i talarstolen - tillsattes av den förra borgerliga regeringen. Man kan då fråga sig om den tidigare kristdemokratiske bostadsministern var otydlig i sina direktiv i och med att man är så missnöjd med sin egen utredning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden Det må vara hänt om det skett en gång. Men det var samma sak då vi debatterade utredningen kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser. Det var också en utredning tillsatt av den tidigare bostadsministern. hade avfärdat ett antal förslag från borgerligheten såsom att utreda förutsättningarna för att begränsa överklaganden, utreda tidsfrist för överklaganden med mera. I den debatten yrkades på att fler frågor återigen skulle utredas. Man kan fråga sig om oppositionen lever efter devisen att om kartan inte stämmer överens med geografin gäller kartan. Får de inte de svar som de önskar av en utredning vill de tillsätta en ny. Man kan undra hur många utredningar som krävs för att borgerligheten ska inse att verkligheten inte stämmer överens med deras karta. bereds betänkande i . Vi utgår från att regeringen ger frågan hög prioritet vid det pågående beredningsarbetet. Det är bostäder som behövs och inte fler utredningar om saker som redan är utredda. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen att ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter bör vara flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter. Vi anser - precis som vi skriver i vår reservation, som jag inte yrkar bifall till - att det är angeläget att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i . Vi anser också att tillståndsprocesserna ska vara effektiva och rättssäkra och inte medföra onödig administration som hindrar vattenverksamhetsutövare från att lägga resurser på miljöförbättrande åtgärder. betänkande bereds i , och regeringen har aviserat att den avser att överlämna propositionen till . Klimat- och miljöminister har som svar på en skriftlig fråga i anfört att regeringen i beredningsarbetet har uppmärksammat att förhållandena för småskaliga vattenkraftverk bör övervägas särskilt, till exempel vad gäller värnande av kulturmiljöintressen. Jag ska villigt erkänna att detta inte har varit min starkaste fråga rent politiskt. Jag har därför bemödat mig att träffa personer som är vattenkraftsägare. Jag gjorde ett besök i inför motionsbehandlingen just för att se hur de berörs och vilken oro som finns. Jag kan förstå den oro som många små kraftverksägare känner. Jag vill särskilt tacka den kraftverksägare som jag fick träffa för det informativa besök som jag fick göra tidigare . Jag uppskattar verkligen att få diskutera frågor med personer som berörs i verkligheten. Jag har tagit till mig en hel del av synpunkterna. Vidare är det viktigt att se de konsekvenser vattenkraft och dammar får på våra vattendrag, vad de gör för ekosystemen och biologisk mångfald. Vi ska dock inte fatta något avgörande beslut för vattenverksamheter, utan regeringen kommer, som sagts, att komma med en proposition . Det är vår förhoppning att den är väl avvägd. Efter att ha lyssnat på kände jag att jag ville begära replik, för jag tycker att vi behöver förhålla oss till en verksamhet och till en verklighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden När jag läste direktiven tyckte jag att de var tydliga. Det står att bostadsbyggande ska få en mer central roll. Men det blir också tydligt när jag läser utredningen att man kan tolka dem på olika sätt. Som jag sa i mitt anförande - och det står jag fast vid - tycker inte jag att utredningen har levererat exakt vad jag hade hoppats. Jag vet också att många som har tittat på och stått bakom direktiven har samma tankar. Min fråga till blir: Tycker ni att förslaget är så pass bra att ni ska skicka ut det på remiss? Och tycker ni att förslaget skulle ge kommunerna de redskap som de säger att de behöver för att få fram mer byggbar mark och klara av den utmanande och svåra situation som de står inför? De flesta av landets kommuner har bostadsbrist, och de säger själva att det är otroligt svårt att få fram byggbar mark både på kort sikt, för temporära lösningar, och på lång sikt. De understryker tydligt att den absolut mest försvårande omständigheten är just riksintressen. De tycker själva att det är ett problem att besluten ska ligga på nivå. De tycker inte att de ska göra det, vilket också SKL är tydliga med även utan att vi har haft en remissrunda. Man gör tillräckligt med bedömningar ändå på nivå. Jag har inte läst hela utredningen, men jag har läst delar av den. Den är ganska intressant. Sedan kan man naturligtvis alltid önska mer av den. Jag kan inte svara på om den ska gå ut på remiss eller inte, för jag är inte regeringsföreträdare. Vi måste titta på det här med riksintressen. Utredningen belyser att av marken berörs av riksintressen, som jag skriver i min egen reservation. Det betyder inte att man inte får bygga på dessa av marken. Däremot är det en tolkning som har gjort att det har lagts en våt filt över det hela. Snarare handlar det om ett förtydligande - att man ska ta tydligare ställning. Jag kan hänvisa till en sida i utredningen. Just nu kommer jag inte ihåg vilken, men jag kan återkomma till det. Det måste förtydligas att man ska göra olika ställningstaganden till om verksamhet man ska bygga i ett riksintresseområde ska ligga just där eller om man kan ha en annan lokalisering. Vidare är det fortfarande av mark som inte omfattas av något riksintresse. Det motsvarar ungefär en yta fem gånger , som har 16 ½ miljon människor. Det är alltså ganska stora ytor som inte omfattas av riksintressen i . Det blir lätt så att man tror att det inte går att bygga någonstans i det här landet. Man får nog försöka förhålla sig lite grann till verkligheten och titta på hur det ser ut. Ni tyckte kanske att ni var tydliga i det här, men uppenbarligen fick ni inte de leveranser som ni ville ha. Vad ska vi i så fall göra med riksintresset? Ska vi utreda det en gång till? Det är min fråga till dig, . Jag kan börja med att upplysa om att man inte får glömma strandskyddet, apropå de . Det är inte så att det är av mark som är byggbar. Både toppolitiker och kommunalpolitiker säger: När vi åker runt med tåg i eller flyg över ser vi att det är mycket grönmark! Men det är inte så väldigt mycket av denna mark som går att bebygga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden Man kan ta som exempel, där alla är överens om att vi ska flytta en stad och att vi behöver göra det. Om man inte där hade kunnat göra så otroligt många avsteg från nuvarande principer och sett hur riksintressena försvårade hade inte denna flytt kunnat göras möjlig. Så nog kan man säga att vi har problem med mark! Det är inte av landets mark som är byggbar; det ska man vara tydlig med. Jag säger inte att man behöver göra en ny utredning, men jag tror att man ska tänka på att denna utredning gjordes i , och det har hänt mycket efteråt. Ett sätt kan vara att skicka ut den på remiss och lyssna in remissinstanserna, och ett sätt kan vara att man själv inom bereder den och försöker hitta lösningar. Jag var ganska tydlig tidigare på Twitter, när jag satt och läste inför dagens debatt, med att när man själv satt i regeringsställning tyckte man att orden "bereder" var någonting positivt: Vi jobbar, och vi försöker hitta lösningar. Gemene man, och vi som får lite perspektiv i opposition, känner i stället ibland bara att saker och ting dras i långbänk. Det är inte riktigt samma positiva anda i det. Jag hoppas att ni nu använder tiden och uttrycket "bereder" till att verkligen försöka hitta en bra lösning. Det vill jag som oppositionspolitiker ha, och det vill nog också många av väljarna ha. Använd begreppet "bereder" på rätt sätt! De procentsatser som vi slänger oss fram och tillbaka med - riksintresse och icke riksintresse - betyder inte att man kan bygga på och inte bygga på . Man kan även bygga inom de riksintresse. Man måste dock ta hänsyn i det hela. Vi ska inte säga att man inte kan bygga i vissa delar, utan vi får vara lite seriösa i diskussionen. Vad gäller beredning är jag säker på att man inom regeringen och vi i som företräder regeringspartierna har en ambition att komma fram med många bostäder. Jag tycker att det här med väsentligt allmänintresse kan vara en sådan fråga som man skulle kunna titta djupare på. Det är inte bara bostadsfrågan som kan lyftas upp som väsentligt allmänintresse, utan det finns andra motioner här som vi kanske kommer att debattera. Det handlar om brukningsvärd jordbruksmark och så vidare, som också kan lyftas upp som väsentligt allmänintresse. Man kan titta på detta och se om det kan vara intressant att diskutera hur det kan hanteras. Jag skulle vilja börja med att instämma i det som har anfört om problematiken med riksintressena och även yrka bifall till den gemensamma alliansreservation som finns på området. Jag skulle därefter vilja övergå till att tala om den del av betänkandet som rör vattenverksamheterna. Jag ska börja med att ta ett annat perspektiv som min utgångspunkt. I sjunde största sjö lever Siljansöringen. Det är en öringsstam som bara finns där och ingen annanstans på den här planeten. För att kunna fortplanta sig behöver den tillgång till strömmande vatten. Den leker och fortplantar sig i älvarna runt om och i biflödena till Siljan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden , innan den stora kraftverksutbyggnaden började, påbörjade ungefär 16 000 Siljansöringar sin vandring mot sina lekplatser i älvarna norr om . kom vattenkraftverken och bildade en kompakt mur för fiskarna. De kunde inte längre nå sina lekplatser. Kraftverken byggdes i då miljötänk och ekologisk hållbarhet inte existerade. De byggdes som svenska myndigheter uppmanade vår befolkning att slänga sina sopor i havet. Vi har slutat att slänga våra sopor i havet därför att vi vet bättre . Men vattenkraftverken såg exakt likadana ut då som de gör . Av de 16 000 Siljansöringar som påbörjade sin vandring då för att nå sina lekplatser återkom 60 stycken. De kommer att fortsätta att försöka återkomma till sina lekplatser fram till dess att den sista Siljansöringen är död. När den sista Siljansöringen är död är det ett oåterkalleligt ingrepp i den biologiska mångfalden. För detta har vi ett ansvar. ådömdes vattenkraftsbolagen runt Siljan att säkra och trygga återväxten av Siljansöringen. De ådömdes att nå upp till fångstkvoter som skulle tillses . Inte under ett enda av dessa har de efterlevt sina åtaganden i den delen. I andra delar av världen, herr talman, där man har haft en bättre balans mellan värnandet av fiskens reproduktion och behovet av en grön och miljövänlig vattenkraft är sportfiskeindustrin en miljardindustri som genererar mängder av arbetstillfällen i besöksnäringen. I är den här näringen praktiskt taget icke-existerande, helt enkelt för att vi har slagit ut beståndet av fisk som hade kunnat fortleva om man hade byggt fiskvandringsvägar och tagit höjd för detta. Det är inte omöjligt, utan det går att göra, och det görs på många håll runt om i världen men inte i . Det finns ett problem, och det är att rättstillämpningen i den här delen är volatil. Staten tar inte sitt ansvar av den enkla anledningen att staten är tillsynsmyndighet och genom länsstyrelserna ansvarar för att de vattendomar som meddelar kraftverken att tillförsäkra fiskens rätt till fiskvandringsvägar och rätt till reproduktion efterlevs. Och man tillser inte att de här vattendomarna efterlevs. som man släpper igenom de stora vattenkraftsbolagen och låter dem fortgå med sin verksamhet utan att de vidtar de åtgärder de i domstol har tilldömts att vidta bedriver man en hetsjakt mot små vattenkraftsutövare. Små vattenkraftverk kan förvisso också vara skadliga för den biologiska mångfalden beroende på i vilket vatten de ligger. Vi ska naturligtvis ha miljötillstånd som tillförsäkrar att båda intressena ska kunna existera parallellt, det vill säga både möjlighet till biologisk mångfald och möjlighet till produktion av miljövänlig el. Problemet är att rättstillämpningarna har blivit godtyckliga. Olika länsstyrelser tillämpar olika regler. Länsstyrelserna tvingar verksamhetsutövare att söka tillstånd på nytt. Processen runt ansökningarna om tillstånd är så kostsam att man tvingar privatpersoner med jordbruksfastigheter i konkurs. I det har man inte uppnått någonting annat än att slå undan benen för enskilda privatpersoner. Man har inte skapat en bättre situation för den biologiska mångfalden och inte heller för den vandrande fisken eller för elkraftsproduktionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden Vi måste ha en ordning med ett tydligt regelverk där det inte skiljer sig mellan olika länsstyrelser hur man väljer att tillämpa lagen. Vi måste ha en ordning där den enskilde verksamhetsutövaren absolut ska tvingas att bedriva en miljömässigt hållbar verksamhet men där hela kostnaden inte vältras över på den enskilde verksamhetsutövaren. Vi måste ha en ordning där de pengar som verksamhetsutövaren måste lägga ned på miljöförbättrande åtgärder verkligen går till miljöförbättrande åtgärder snarare än till byråkratiska kvarnar som maler och till tillståndsprocessen som konsumerar alla ekonomiska medel. Det är rimligt att staten också är med och tar ett ansvar här. Om det är någonting som man kan anklaga den svenska staten för när det gäller det här är det att man är inkonsekvent. beviljades stora mängder statliga bidrag för att etablera de vattenkraftverk som döms ut av länsstyrelser och anses inte ska få finnas kvar. Vi måste ha en ordning där vi tar hänsyn till alla parter i den här processen. Vi måste också ha en ordning där fiskens möjlighet till fortlevnad faktiskt beaktas. Vi har en skyldighet att värna biologisk mångfald, men vi bör också se potentialen i den näring som skulle kunna blomstra om vi hanterade den här frågan på ett mer ansvarsfullt och bättre sätt. Vi måste se till att de stora vattenkraftsutövarna faktiskt gör det som de har ålagts av svensk domstol att göra. Våra länsstyrelser har ett stort ansvar när det gäller att lägga fokus på detta snarare än att jaga enskilda privatpersoner som råkar äga ett litet vattenkraftverk. Om någon undrar varför jag plötsligt slänger mig ut och debatterar bostads- och fastighetsfrågor som jag normalt inte brukar debattera kan jag säga att det beror på att , som är vår talesperson i de här frågorna, blev pappa i går till en pojke. Jag tänkte börja med våra yrkanden så att jag inte glömmer dem. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till bara reservation 6 under punkt 5 om vattenverksamheter. hörde jag att Socialdemokraterna inte yrkade bifall till sin reservation 5, så det är väl ganska klart att det kommer att bli en votering om reservation 6. Om den sedan skulle falla blir det fråga om att vi ska ställa oss bakom Alliansens förslag som också är utskottets förslag. kommer senare att förklara vårt ställningstagande lite noggrannare då han är mer kunnig inom ämnet småskalig vattenkraft. Vi anser att vårt förslag är det bästa, och därför yrkar vi i första hand bifall till vårt eget förslag. Vi anser således inte att Alliansens förslag är bäst men kommer att rösta på det om vårt förslag faller. Alliansen vill prioritera bostäder på bekostnad av riksintressen. Men här delar vi inte Alliansens syn. Att se det som ett problem att riksintressen faktiskt har hindrat byggandet av bostäder i ett antal kommuner är för mig ett tveksamt resonemang. Själva tanken med riksintressen är ju att de ska påverka. Sen kan vi alltid diskutera hur stora riksintressena ska vara, hur pass mycket de ska påverka, var de ska finnas, om de ska vara större eller mindre och så vidare. Men att bygga bostäder obehindrat på våra riksintressen står i alla fall inte vi bakom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden Vi skulle däremot gärna se fler riksintressen. Ett sådant som vi skulle vilja se är jordbruksmark. Vi anser att vår bästa jordbruksmark bör klassas som riksintresse, som man gör i till exempel . Det är tråkigt och något förvånande att vi inte ens får stöd av i denna uppfattning, då ibland utger sig för att vara ett landsbygdsparti. har vi i sett flera exempel där man har ifrågasatt värdet av att lägga verksamhet på landets bästa jordbruksmark. En av landets största distributionscentraler läggs på bästa utanför . Okej, det är ett företag och de har önskemål om var de vill bygga, men behöver det verkligen vara på den absolut bästa jordbruksmarken i hela när man kan flytta det bara åt nordost? Ett kanske ännu skamligare exempel är rättspsyk utanför . Vi politiker bestämmer exakt var det ska ligga och hur det ska fungera, och vi lägger det på bästa jordbruksmark. Någon märklig förklaring om tillgång till kompetens och närhet till häkte och domstol skulle vara försvar för att man bygger det här på den bästa jordbruksmarken. Men man måste fråga sig: Vad är egentligen viktigast? Att personalen får åka eller om vi har mat ? Det är faktiskt de faktorerna vi ställer mot varandra. var man noga med var man lade byggnader. Man lade inte byggnader på mark där man hade bra jordbruksmark. Vi har gått ifrån det för att jordbruksmarken ses som mer eller mindre värdelös, eller i alla fall betydligt mindre värd än den mark vi bygger på. Detta är ett problem. När det gäller rättspsyk finns egentligen inga ursäkter som kan vara försvarbara för att bygga på den bästa jordbruksmarken. Är det för långt till domstolen eller häktet går det faktiskt att flytta domstolen och häktet. Då frigörs dessutom mark som ligger i närheten av den bästa jordbruksmarken. Då skulle privata intressen få möjlighet att utvecklas och ta över den marken. Med det vill jag tacka för mig. Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i civilutskottets betänkande. För tids vinnande väljer jag att inte yrka på vår reservation nr 5. Vi människor har en rad behov och intressen som behöver tillgodoses i vår vardag. Jag tänker på saker som tak över huvudet, att kunna ställa ekologisk och närproducerad mat till familjen på bordet. Det är fiffigt att bara kunna vrida på kranen för att det ska komma bra vatten ur den, dessutom till en väldigt billig penning. När vi trycker på knappen lyser lampan. Det går att ladda bilen med förnybar energi. Vi behöver kunna ta oss dit vi vill, till vänner, till träningen, till teatern och till jobbet. Det är ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet när vi får ihop alla dessa aspekter. För att tillgodose dessa intressen och behov behöver vi skydda jordbruksmark av god kvalitet. Vi behöver skydda dricksvatten. Vi behöver kunna transportera energi från forsar, solceller och vindkraftverk till våra hem. Vi behöver bygga järnväg där folk redan bor och jobbar. Vi behöver bygga bostäder där den hållbara infrastrukturen finns. Det är det som är ett hållbart samhällsbygge. Det går att bygga bostäder, skydda jordbruksmark och dricksvatten och säkra dessa transporter av energi. Ja, det behöver göras avvägningar. Det är särskilt svårt när många intressen och behov ställs mot varandra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hushållningen med mark- och vattenområden Här tror jag att det är viktigt att besluten fattas av de närmast berörda. Där brukar också den mest detaljerade kunskapen finnas. Men vi behöver också en nationell samling så att vi drar åt samma håll. Tillgången till rent vatten är ett grundläggande behov för oss människor. kanske vi tar det för givet i det land som vi lever i, jämfört med andra länder där man har en akut vattenbrist som påverkar varje människas vardag.