bet · H401MJU2 · 2016-12-01 00:00:00 — Utskottet ser positivt på att antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser är stabilt. Regeringen anser att genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske framöver och menar att det är viktigt att antalet bestånd under förvaltningsplaner ökar. Utskottet delar denna uppfattning. Regeringen anser att stödmöjligheter inom vattenbruket kan bidra till att vattenbruksföretag ökar sin produktion och stärker sin konkurrenskraft. Utskottet ser fram emot att regeringen kommande år fördjupar redovisningen av denna fråga och redovisar de åtgärder som kan finansieras inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av vattenbrukets potential att öka sin konkurrenskraft. har tidigare anvisats medel för att motverka livsmedelsfusk. framförde utskottet att det vore värdefullt om regeringen kunde återkomma och redogöra för vilka resultat som resursförstärkningen ledde till. I årets budgetproposition redogör regeringen för de insatser som gjordes eller planeras att genomföras för att motverka livsmedelsfusk. Ytterligare åtgärder krävs enligt regeringen för att uppnå en mer likvärdig livsmedelskontroll över hela landet. Effekterna av arbetet med att utveckla den offentliga livsmedelskontrollen i kan enligt regeringen förväntas , liksom effekter av den ännu inte avslutade förhandlingen inom EU om den nya kontrollförordningen. Utskottet vill betona betydelsen av en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet och att det krävs fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet. Utskottet ser fram emot en redovisning av denna fråga i nästa års budgetproposition. Regeringen menar att de upphandlande myndigheterna har ett fortsatt behov av stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. Utskottet anser fortfarande att det vore intressant om regeringen på ett tydligare sätt kunde beskriva vilka åtgärder som skulle kunna bidra till en sådan utveckling. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning och tillkännager detta för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls vid handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdrags-verksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnadstäckning. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Enligt motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . En tidigare förstärkning med som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas. Enligt motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . 1:2 Insatser för skogsbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogs-bruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2021. I motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Vissa medel från anslaget bör användas bl.a. för att finansiera en satsning som gäller hantering av viltkött. Motionärerna föreslår att denna satsning ska göras inom anslaget 1:8 . Enligt motion 2016/17:2912 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget förstärkas med . Motionärerna vill skjuta till ytterligare resurser för rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Resurserna bör även användas till arbetet med att registrera okända forn- och kulturlämningar samt för åtgärder för ökad röjning. Enligt motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . Minskningen bör göras till följd av att en tidigare förstärkning av instrument för skydd av skog, som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen , inte längre ska pågå. I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Enligt propositionen ligger inriktningen på skogspolitiken fast. Den svenska skogspolitikens utgångspunkt bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Lika väl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skogsråvara viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Regeringen arbetar i bred dialog med myndigheter, näringsliv, organisationer och intressenter i det civila samhället för att ta fram ett nationellt skogsprogram. Arbetet tar sin utgångspunkt i skogens ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syftar till att skapa en ökad samsyn bland intressenterna i hela värdekedjan. Regeringen anför i propositionen att arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet och till utvecklingen av en växande bioekonomi. Det nationella skogsprogrammet utformas med utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål samt med viktiga utgångspunkter i underlag från bl.a. arbetsgrupper. För att tillvarata skogens betydelse för ett hållbart samhälle och för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. avser regeringen att återkomma till när det gäller det nationella skogsprogrammet. Därefter kommer en handlingsplan för genomförande av programmet att utarbetas. Synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten ska utvecklas, särskilt samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. Skogsbruket har enligt propositionen stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Regeringen anför att fler naturskogar ska skyddas och att miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen. Arbetet med att införliva målbilderna för miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande betydelse och följs noga av regeringen. Frågan om huruvida det ska göras en översyn av artskyddsförordningen (2007:845) och dess tillämpning bereds inom . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för Statens veterinärmedicinska anstalts förvaltningsutgifter. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Enligt motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Även i motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del anförs att anslaget bör minskas med . I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning av livsmedelsproducerande djur. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. I motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del anförs att anslaget bör minskas med . I motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del föreslås också att anslaget minskas med . I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Anslaget får användas för utgifter för förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. Enligt motion 2016/17:2912 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget förstärkas med . Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats . För att säkerställa att verksamheterna lever upp till fastställda regelverk vill ge i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Enligt propositionen är djurskyddsläget i gott. Regeringen arbetar aktivt med att förbättra skyddet för djuren, inom och utanför gränser. Myndigheternas arbete för att utveckla djurskyddskontrollen bidrar till att nå en ökad samsyn, samverkan, likformighet och effektivitet i kontrollen. Regeringen avser att fortsätta att nära följa myndigheternas utvecklingsarbete och djurskyddskontrollens utveckling. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Anslaget får användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar när ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller provtagningslagen (2006:806) eller med stöd av författningar som meddelas i lagarna. Anslaget får användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget får även användas för utgifter för nationell medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldigt att bistå med. 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skador av vilt och för ersättning för sådana skador. När det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. Bestämmelser om rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Anslaget kan inte användas för rovdjursskador på ren. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med . Medlen avses användas för att förebygga och kompensera för rovdjursskador för rennäringen. Anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ökas därför med motsvarande belopp. Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala en viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden –. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret, medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. I motion 2016/17:2912 av m.fl. (SD) i denna del anförs att anslaget bör förstärkas med . Flera av viltstammarna, t.ex. varg och vildsvin, är onormalt stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. Ökade utbetalningar till följd av viltskador kan också förutses enligt motionärerna. Enligt motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Liberalerna anser att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer. I motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget med . Enligt yrkande 3 i samma motion bör ersättningsnivåerna till dem vars tamdjur blir rivna och dödade av rovdjur ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur och viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. Det behövs generösare regler för ersättning för de skador som vildsvinen orsakar. föreslår även att markägare ska kunna få ersättning för skador orsakade av klövvilt. Även motion 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 3 tar upp dessa frågor. Av propositionen framgår att angrepp på tamboskap är den vanligaste orsaken till konflikter mellan stora rovdjur och människor. var det färre rovdjursangrepp på tamdjur än 2014. Drygt 500 får angreps och även ett antal hundar, nötdjur och getter. Kostnaderna för ersättning för skador på tamdjur uppgick till och för förebyggande åtgärder till ca . Av kostnaderna för skador avsåg skador orsakade av björn, skador av lodjur och skador av varg. Ersättning för uppförande av rovdjursavvisande stängsel på jordbruksmark lämnas inom ramen för landsbygdsprogrammet –2020. Rovdjur har en stor påverkan på rennäringen. Anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. används bl.a. för att kompensera rennäringen för förekomst av de stora rovdjuren: varg, björn, järv, lo eller kungsörn. Arbetet med att anpassa rovdjurspopulationerna till en toleransnivå på för samebyarna pågår. Regeringen är angelägen om att problemen med viltskador ska minska. Av den anledningen har fått ett uppdrag om att förebygga viltangrepp på tamdjur. har fått ett uppdrag att kartlägga hur angrepp av stora rovdjur påverkar landsbygdens ekonomi. Uppdragen har redovisats. Enligt bereds rapporterna inom . Anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. förstärktes med 2015 och med ytterligare . Vildsvinsstammens fortsatta spridning visar enligt propositionen att ett fortsatt högt jakttryck är viktigt för att stoppa stammens snabba ökning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget får användas för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena tillsyn, djur, växt och utsäde för offentligrättslig verksamhet. får även disponera intäkterna från avgifter inom områdena tillsyn, utsäde och tjänsteexport för uppdragsverksamhet. Uppdragsverksamheten inom området vatten upphör 2016. För att säkerställa att målen med jordbrukspolitiken ges förutsättningar att förverkligas under EU:s nuvarande budgetperiod, 2014–2020, anser regeringen att anslaget bör förstärkas med 2017–2020. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp. och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål genomsyras av principen om de tre r:n (replace, reduce och refine). En förstärkning av för 3R-frågor vid skulle väsentligt stärka och samordna området för alternativa metoder till djurförsök. Regeringen anser därför att anslaget för detta ändamål bör ökas med 2017–2020. Anslagsförändringens personalkonsekvenser är svåra att bedöma. måste också leva upp till de krav på en tillräcklig och effektiv offentlig djurskyddskontroll som ställs i EU-lagstiftningen (och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd). I samband med beslut om propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) tillfördes för detta ändamål. Eftersom regeringen bedömer att insatserna bör fortsätta även framöver beräknas tillföras anslaget . Enligt motion 2016/17:3170 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Enligt yrkande 2 i motionen bör utbudet av viltkött stärkas. En tidsbegränsad satsning bör göras för att öka efterfrågan på viltkött, främst i de offentliga köken. bör därför få i uppdrag att inom ramen för ett pilotprojekt bygga upp en stärkt infrastruktur för hantering av viltkött. Projektet bör utföras i samarbete med och . anser att bör satsas på detta –2020. Detta bör finansieras genom en omfördelning av medel inom anslaget 1:8 och med medel från anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Enligt motion 2016/17:3436 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . Anslaget föreslås minskas med till följd av att regeringens satsning på 3R inte bör genomföras. En tidigare förstärkning som beslutades i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör enligt motionärerna avslutas, och till följd av detta bör anslaget minskas med . I motion 2016/17:3457 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt motion 2016/17:3282 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Pengar från landsbygdsprogrammet bör inte överföras till administration. Det är oklart från vilka delar av landsbygdsprogrammet som regeringen avser att överföra medel. administrativa behov konkretiseras inte heller. vill utnyttja de möjligheter som står till buds för att avvärja mjölkkrisen. Därför föreslås att pengarna används till nationell medfinansiering av EU:s krisinsatser för att stärka likviditeten inom mjölksektorn. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bekämpande av växtskadegörare. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skador till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantän-skadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slutligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget får användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönt. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd görs betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018 och 2019. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden. Anslaget får även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmen. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018–2023. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. För att ska få sin tilldelning måste nationell medfinansiering tillföras. Den nationella medfinansieringen av havs- och fiskeriprogrammet uppgår till och redovisas under detta anslag. Enligt motion 2016/17:2912 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget förstärkas med . har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. vill bl.a. stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det kan gälla t.ex. förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och stöd till forsknings- och avelsprogram. Av propositionen framgår att vattenbruksnäringen i är geografiskt spridd och finns i ungefär 100 kommuner. I svenska vattenbruk odlas fisk, musslor och kräftor för konsumtion samt sättfisk och sättkräftor för utsättning. Sättfisk och sättkräftor är viktiga för att förbättra fritidsfiskets möjligheter och för att återuppbygga hotade bestånd. Sättfisk och sättkräftor är också viktiga för kompensationsutsättningen i utbyggda vattendrag. Den vanligaste odlingsformen för matfisk i är öppna nätkassar. De flesta matfiskodlingarna finns i sötvatten, men det bedrivs även vattenbruk i skärgårds- och kustområden. ökade matfiskproduktionen i till ca hel färskvikt. Regnbåge står för av den totala produktionen. Försäljningsvärdet ökade 2014 trots en något minskad volym. För sättfisk och sättkräftor ökade såväl produktion som värde 2014. Även här är regnbåge den dominerande arten. Vattenbruksnäringen bidrar enligt regeringen till sysselsättningen på landsbygden och är en viktig grön näring med möjligheter att utvecklas. Trots den minskade produktionsvolymen och färre sysselsatta ökade alltså värdet av matfiskproduktionen . Det har vidtagits ett flertal initiativ och åtgärder för att stärka vattenbrukets utveckling i . presenterade en handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk. Handlingsplanen var en konkretisering av den nationella vattenbruksstrategin Svenskt vattenbruk – en grön näring på blå åkrar, strategi 2012–2020 som presenterades 2012. Både handlingsplanen och strategin har tagits fram genom ett brett samarbete mellan myndigheter, näring, forskning och intresseorganisationer under ledning av . Handlingsplanen behandlar konkreta åtgärder som syftar till att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling av vattenbruksnäringen runt om i . Vattenbruk är den snabbast växande matproduktionssektorn i världen, och nästan varannan fisk som konsumeras i världen är odlad. Det finns enligt propositionen därför utrymme för det svenska vattenbruket att ta en betydligt större marknadsandel på den nationella marknaden där efterfrågan på fisk och blötdjur m.m. är betydligt större än produktionen. En viktig förutsättning för en ökad produktion är utvecklingen av mer hållbara odlingsmetoder, t.ex. slutna eller recirkulerande system. Möjligheterna till finansiering inom havs- och fiskeriprogrammet kommer att ha betydelse för en sådan utveckling.