bet · H401AU1 · 2016-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 13 som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Ledamöterna för har lämnat en reservation. Ledamöterna för , , och har avstått från att delta i utskottets beslut och redovisar i stället sin syn på anslagen i särskilda yttranden. Proposition 2016/17:1 utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 35 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 som påverkar anslagen . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Anslag inom utgiftsområde 13 Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 13 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 13 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 13 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 13 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 7 Reservanternas förslag till beställningsbemyndigande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 13 anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 13, 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 5–7, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:1396 av (SD), 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkandena 14–18, 2016/17:2476 av m.fl. (SD), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 27, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 25, 2016/17:3265 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 6, 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 3 och 5–8, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 15, 2016/17:3414 av m.fl. (C) och 2016/17:3486 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 13 punkt 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (S), (SD), (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD), (L)*, (V), (KD)*, i (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2016/17:1 i de delar som gäller utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 som påverkar anslagen . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 och 5 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden. Reservanternas anslagsförslag och förslag till beställningsbemyndigande finns i bilaga 6 och 7. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknads- och etableringsminister • regeringen genom barn-, äldre- och jämställdhetsminister • regeringen genom kultur- och demokratiminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör . Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering till 32 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). lämnade ett yttrande till finansutskottet över regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 (yttr. 2016/17:AU1y). I detta ärende ska arbetsmarknadsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ska ta ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår det att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 13 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 har beslutat om målen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För politiken mot diskriminering är målet ett samhälle fritt från diskriminering. Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. För området Åtgärder mot segregation finns det inget mål som är bundet av , och någon resultatredovisning för området lämnas inte i budgetpropositionen då området är nytt . Av regeringens resultatredovisning framgår det bl.a. att målet för integrationspolitiken främst uppnås genom generella insatser för hela samhället. Därför redovisas resultat av insatser med betydelse för integrationen till stor del även inom andra utgiftsområden. De generella åtgärderna behöver dock enligt regeringen kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. I budgetpropositionen är resultatredovisningen strukturerad efter anslagsstrukturen inom området. I en bilaga till budgetpropositionens volym för utgiftsområde 13, Bilaga 1 Resultatredovisning för integration, redovisar regeringen vissa resultatindikatorer för integrationens utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildning och hälsa. I resultatredovisningen anges bl.a. att antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kontinuerligt och att dessa deltagare nu utgör en betydande del av de inskrivna personerna hos Arbetsförmedlingen. En något större andel av dem som lämnar etableringsuppdraget har gått till arbete och studier jämfört . Regeringen konstaterar emellertid att det i grunden är otillfredsställande att denna andel är mindre än en tredjedel. Regeringen bedömer resultaten av politiken mot diskriminering bl.a. utifrån utvecklingen av lagstiftningen och insatser för att säkerställa att diskrimineringslagen följs. I resultatredovisningen anges att det formella skyddet mot diskriminering har stärkts . Regeringen bedömer att det fortfarande finns brister i lagstiftningen. Antalet anmälningar om diskriminering till ökar, vilket enligt regeringen bekräftar att diskrimineringen är utbredd inom olika samhällsområden. När det gäller jämställdhetspolitiken arbetar regeringen utifrån fyra underliggande delmål. För respektive delmål listas ett antal resultatindikatorer. Exempel på indikatorer är könsfördelningen av chefer i offentlig och privat sektor, könsfördelningen av styrelseledamöter och ledning i börsföretag, kvinnors lön som andel (procent) av mäns lön samt anmälda våldsbrott. I bilaga 3 till budgetpropositionen, Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män, redovisas utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att utvecklingen mot jämställdhet går alltför långsamt trots en positiv utveckling i flera avseenden, och att mycket återstår innan målet för området, att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, är uppnått. Utskottet konstaterar inledningsvis att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat bör ha en klar och tydlig struktur, så att redovisningen bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar vidare att det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring resultatredovisningen fortsätter. Inom utgiftsområde 13 redovisas, med delvis varierande tillvägagångssätt, resultat för tre olika områden. Utskottet noterade (bet. 2015/16:AU1) med tillfredsställelse att det i budgetpropositionen gjorts flera förbättringar av resultatredovisningen, bl.a. vad gäller redovisningens struktur och användandet av bilagor för både integrations- och jämställdhetsområdet. När det gäller budgetpropositionen vill utskottet framhålla att det är positivt att resultatredovisningen för integrationsområdet är strukturerad efter anslagen inom området, vilket tydliggör kopplingarna mellan genomförda åtgärder, redovisade resultat och regeringens budgetförslag. Redovisningen inom jämställdhetsområdet som utgår från tydliga delmål med tillhörande resultatindikatorer bidrar också till en förbättrad överblick över sambanden mellan mål, resultat och insatser på området. Utskottet ser gärna att ytterligare utvecklingsinsatser görs för att öka tydligheten i detta avseende inom hela utgiftsområde 13. Det är även önskvärt att utvecklingen av resultaten redovisas i längre tidsserier där det är möjligt. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar utskottets möjlighet att bedöma de redovisade resultaten och de slutsatser som regeringen drar. Där det är lämpligt bör också resultat utförligare analyseras och förklaras. Det skulle enligt utskottet vidare vara önskvärt att regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för vart och ett av de riksdagsbundna målen inom utgiftsområdet. Utskottet vill även framhålla att redovisningen har förbättrats inom integrationsområdet vad gäller härledningen av anslagsnivåerna för respektive anslag och uppdelningen mellan tidigare beslut och beslut i budgetpropositionen . Redovisningen är i detta avseende tydligare och mer transparent än tidigare, och utskottet ser gärna att denna utveckling även sker på de andra områdena inom utgiftsområdet. Utskottet kan i årets uppföljning av regeringens resultatredovisning sammanfattningsvis konstatera att utvecklingen har varit fortsatt positiv sedan förra årets redovisning. Utskottet välkomnar detta och ser fram emot att följa fortsatta utvecklingsinsatser för hela utgiftsområdet i nästa års resultatredovisning. Anslag inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. , , , och alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservation (SD) och särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering sammanlagt ska bestämmas till 32 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13 punkt 1). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 2). I det följande sammanfattas regeringens förslag för respektive område inom utgiftsområde 13. Regeringens förslag framgår i tabellform i bilaga 2 och 3. Nedan ges inledningsvis en bred översikt av de utmaningar och behov av insatser som regeringen ser inom politiken för nyanlända invandrares etablering som berör flera olika utgiftsområden. Därefter beskrivs regeringens förslag inom utgiftsområde 13 i fråga om nyanlända invandrares etablering. Att få till stånd ett hållbart mottagande av nyanlända i hela landet är en prioriterad fråga för regeringen. trädde lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning i kraft. Lagen innebär en skyldighet för kommuner att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. har Arbetsförmedlingen och ett delat ansvar för anvisningar enligt lagen. I syfte att renodla systemet kommer ansvaret fr.o.m. att helt ligga på . Länsstyrelserna har som uppdrag att föra dialog med kommunerna när det gäller att fastställa kommuntal och planera kommunernas mottagande. Det är enligt regeringen angeläget att och länsstyrelserna har tillräckliga resurser för att genomföra sina respektive uppdrag enligt lagen, och regeringen föreslår därför förstärkningar av anslagen till dessa aktörer (se utg.omr. 8 och utg.omr. Ett bra mottagande i kommunerna är enligt regeringen avgörande för nyanländas etablering. För att stärka välfärden och skapa långsiktiga planeringsförutsättningar för kommuner och landsting föreslår regeringen att 10 ska avsättas till kommunsektorn och framåt (se utg.omr. Förstärkningen ska i viss del inledningsvis särskilt stötta de kommuner och landsting som har störst behov av investeringar till följd av det stora antalet asylsökande och nyanlända. Regeringen konstaterar vidare att den stora ökningen av antalet ensamkommande barn innebär utmaningar för kommunernas mottagande. I syfte att förenkla regelverket, förbättra kommunernas planeringsförutsättningar, minska den administrativa bördan och öka kostnadseffektiviteten avser regeringen att reformera ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga. Det nya ersättningssystemet bör enligt regeringen träda i kraft . Den tid som den enskilde befinner sig i asylprocessen är enligt regeringen viktig att ta till vara och använda på ett meningsfullt sätt, och regeringen föreslår därför en förstärkning av medlen för tidiga insatser . Regeringen vill särskilt främja insatser genom det lokala föreningslivet. ansvar att samordna och organisera tidiga insatser för asylsökande m.fl. tas fr.o.m. över av länsstyrelserna. Inom ramen för detta ansvar ska länsstyrelserna bl.a. utlysa medel till framför allt civilsamhällets organisationer för att genomföra tidiga insatser (se utg.omr. Antalet deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag väntas öka kraftigt . Effektivare insatser inom etableringsuppdraget måste således till, och regeringen föreslår inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ett antal åtgärder i syfte att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett annat område som regeringen identifierar som viktigt för etableringen av nyanlända är tillgången till tolkar och översättare. Det råder brist på tolkar, och regeringen markerar att auktorisationsprocessen därför måste påskyndas (se utg.omr. Nedan presenteras regeringens förslag inom utgiftsområde 13, uppdelat per anslag. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget får användas för utgifter för åtgärder och statsbidrag till kommuner för att främja etablering på arbetsmarknad och i samhällslivet. Anslaget får även användas för uppföljning och utvärdering av integrationen. Regeringen föreslår att medel tillförs för tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden och viker en del av dessa för insatser genom det lokala föreningslivet. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Ersättning betalas ut med stöd av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. och med stöd av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Regeringen skriver att antalet avgjorda asylärenden beräknas öka betydligt , vilket innebär att antalet kommunmottagna väntas öka betydligt . Det medför kraftigt ökade utgifter på det aktuella anslaget. Som angetts ovan avser regeringen att reformera ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga. kommer även kostnaderna för det tidigare systemet att belasta anslaget, och utgifterna antas därför tillfälligt bli högre. Regeringen anför vidare att anslagsramen bör höjas för att kompensera kommunerna för kostnader för nyanlända med särskilda behov. Regeringen föreslår även en förlängning och förstärkning av den satsning som redan gjorts i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99), nämligen att skapa förutsättningar för en god bostadsförsörjning i kommunerna. Vad gäller svenska för invandrare för anläggningsboende föreslår regeringen att dessa medel riktas om till anslag 1:1 Etableringsåtgärder för att skapa ett bredare och mer flexibelt utbud av tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i anläggningsboenden. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 21 . 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas främst av antalet nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Även ökningen av antalet vidarebosatta (se utg.omr. 8) innebär att anslaget tillförs medel. En reform som har inverkan på anslaget i reducerande riktning är förändringar som gäller insatsen Nystartsjobb (se utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 6 . 1:4 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare: Anslaget får användas för utgifter för etableringslotsar, program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas framför allt av antalet nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Utfallet påverkas även av Arbetsförmedlingens anvisning till insatser inom ramen för etableringsuppdraget. Den föreslagna förstärkningen av främjande- och utvecklingsinsatser i samband med s.k. snabbspår medför en ökning av anslaget. Vidare leder den föreslagna ökningen av antalet vidarebosatta (se utg.omr. 8) till att anslaget förstärks. Förändringar avseende insatsen Nystartsjobb (se utg.omr. 14) påverkar anslaget i reducerande riktning, liksom förslaget om att rikta om medlen för svenska för invandrare för anläggningsboende (jfr anslag 1:1 och 1:2 ovan). Regeringens förslag innebär att anslaget bestäms till 3 . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2018–2027. 1:5 Hemutrustningslån: Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Hemutrustningslånen beviljas med stöd av förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Utgifterna antas öka till följd av ett ökat antal kommunmottagna som kan beviljas lån. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . För anslagen som rör diskriminering föreslår regeringen fortsatta satsningar mot diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet samt ytterligare åtgärder för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Satsningen 2016 på Ett som håller ihop behöver enligt regeringen fortsätta och vara långsiktig. Regeringen kommer att besluta en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. För att säkerställa ett långsiktigt och systematiskt arbete tillför regeringen resurser till detta arbete. Vidare fortsätter och förstärker regeringen det arbete som påbörjats inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får vidare användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Regeringen tillför anslaget medel för satsningar för att motverka rasism och diskriminering inom ramen för Ett som håller ihop samt för fortsatta satsningar inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Jämställdhetsintegrering är enligt regeringen en grundläggande förutsättning för att genomföra en feministisk politik. Regeringen anför att sedan regeringen tillträdde har ett intensivt arbete med s.k. jämställdhetsbudgetering pågått i . Regeringen konstaterar att viktiga steg har tagits för att säkerställa att budgetpolitikens jämställdhetseffekter synliggörs i underlag inför budgetbeslut, så att regeringen kan presentera en budget som främjar jämställdhet. Vidare uppger regeringen att det påbörjade arbetet med att stärka jämställdhetsintegrering på alla departement och berörda myndigheter fortsätter. Arbetet för jämställdhet är en prioriterad fråga för regeringen, och regeringen anför i budgetpropositionen att jämställdhetspolitikens fortsatta inriktning kommer att redovisas i en skrivelse till . I skrivelsen kommer också att presenteras en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor. Regeringen uppger vidare att den avser att inrätta en jämställdhetsmyndighet. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget får användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget får även användas för administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet hos berörda myndigheter. Regeringen föreslår att medel avsätts för att stärka de ideella tjej- och kvinnojourernas arbete. Vidare avsätts medel för den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2018. Regeringen för upp ett nytt anslag, 4:1 Åtgärder mot segregation, på statens budget i proposition 2016/17:1 inom utgiftsområde 13. Området för anslaget omfattar samordning av verksamhet som syftar till att minska segregation. Övriga insatser för minskad segregation redovisas av regeringen inom berörda utgiftsområden.