bet · H401FiU2 · 2016-12-09 00:00:00 — Enligt propositionen har tidigare beslutat om en sådan tills vidare gällande kredit. Krediten aktualiseras för prövning på nytt. Området omfattar personal- och lönepolitiska frågor som t.ex. löneutveckling, pensionsvillkor och kompetensförsörjning. och () hör till området tillsammans med flera nämnder som t.ex. , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och . och disponerar inte några anslag för sin verksamhet på statens budget. verksamhet finansieras av medlemsavgifter, och SPV disponerar ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som regeringen anger i myndighetens regleringsbrev. Förvaltningsutgifterna för de nämnder som hör till området belastar Kammarkollegiets anslag och anslaget för arbetsgivarpolitiska frågor. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor – anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. – SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. Regeringens mål och resultaten inom området De mål och delmål som styr området är beslutade av regeringen, och i propositionen följer regeringen upp dem. Regeringens övergripande mål är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål och utgår från den långtgående arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna: – Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. – Andelen kvinnor på ledande befattningar ska öka. – Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. – Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. – Arbetsmiljön i staten ska vara god. – De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen noterar att utvecklingen är positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare. Sålunda fortsätter löneskillnaderna mellan kvinnor och män att minska och andelen anställda med utländsk bakgrund öka på samtliga nivåer. Sjukfrånvaron i staten fortsätter dock att öka, och andelen kvinnor på ledande befattningar har minskat marginellt och ligger på ungefär samma nivå som 2014. Kompetensförsörjningen i staten bedöms i huvudsak fungera väl. Regeringen framhåller att uppdragen till myndigheterna att tillhandahålla praktikplatser –2018 och regeringens satsning på moderna beredskapsjobb i staten är viktiga delar i regeringens sysselsättningspolitik. Moderna beredskapsjobb i staten införs successivt och ska sysselsätta minst 5 000 personer 2020. Efter tidsbegränsade satsningar på värdegrundsfrågor –2016 fortsätter nu arbetet med en god förvaltningskultur i staten genom att Statskontoret får i uppgift att främja och samordna arbetet. Regeringen konstaterar att sjukfrånvaron i staten följer utvecklingen på arbetsmarknaden i stort och ökar . Erfarenheter och kunskaper från myndigheternas arbetsmiljöarbete behöver tas tillvara och spridas inom förvaltningen som en del i ett intensifierat arbetsmiljöarbete. Avslutningsvis skriver regeringen att det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörjning och utvecklar formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare. Anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Det får också användas för förvaltningsutgifter avseende vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Regeringen föreslår att anslaget förblir oförändrat jämfört med , dvs. att anvisas till arbetsgivarpolitiska frågor . Anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget belastas med utbetalningar av statliga tjänstepensionsförmåner, premiebefrielseförmåner, grupplivförmåner, personskadeersättningar samt räntor och skatter på dessa förmåner. Anslaget är det beloppsmässigt största inom utgiftsområde 2. föreslår regeringen ett anslag på . Basen i anslaget utgörs till stor del av utbetalningar som kan hänföras till redan beviljade förmåner. Jämfört med 2016 föreslås anslaget ökas med till följd av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring och att såväl antalet förmåner som nybeviljas som storleken på dessa förmåner har ökat. SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där väsentliga penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Det senare penningflödet omsätter ca . För att minimera risken för övertrassering i dessa flöden, föreslår regeringen ett bemyndigande om att få besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Nyttjandet av krediten var och avsåg premiebestämda pensioner. Området omfattar bl.a. ett antal lagar, ett statligt upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel. () hör till området. UHM ger stöd, information och vägledning om offentlig upphandling. () ansvarar för tillsynen över den offentliga upphandlingen i . KKV:s anslag redovisas inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:17 . Regeringens mål och resultaten inom området Regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt, anger regeringen, bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Regeringen anger att möjligheterna att följa upp utvecklingen med hjälp av indikatorer är begränsade. Den indikator regeringen redovisar, antalet anbud per upphandling, talar om att genomsnittligt antal anbudsgivare per upphandling i stort sett legat på samma nivå –2014. Konkurrensen på marknaden tillvaratas därmed i jämn utsträckning, bedömer regeringen. Regeringen framhåller att det förbättrade statliga upphandlingsstödet har ökat förutsättningarna för att upphandlande myndigheter och enheter har den kompetens som behövs för att genomföra sina upphandlingar strategiskt och mer effektivt. Verksamheten med att förvalta och utveckla hållbarhetskriterier har enligt regeringen varit framgångsrik, vilket är centralt för en miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Offentlig upphandling är enligt regeringen ett viktigt verktyg för att genomföra regeringens politik, och regeringen avser att se över målet för området i syfte att bättre uttrycka regeringens prioriteringar. Regeringen kommer att arbeta för att det nya upphandlingsregelverket ska bidra till att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och ge upphandlande myndigheter och enheter bättre och tydligare möjligheter att beakta miljöhänsyn, sociala hänsyn och innovativa lösningar vid sina upphandlingar. I övrigt nämner regeringen att det finns en stor potential i att använda upphandling som ett verktyg för att främja utveckling och innovation och att regeringen arbetar för att fler myndigheter ska göra det i sina upphandlingar. Regeringen avser också att arbeta för att fler myndigheter ska ställa miljökrav i sina upphandlingar och har påbörjat ett arbete för att förbättra den nationella upphandlingsstatistiken. föreslår regeringen ett anslag till på . Området omfattar () verksamhet som utgörs av utveckling, produktion, spridning och samordning av statistik. SCB är nationella statistikbyrå (NSI). SCB:s verksamhet finansieras med både anslag och avgifter. av verksamheten finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:9 . Regeringens mål och resultaten inom området Regeringens mål för verksamheten är statistik av god kvalitet som är tillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. Regeringen skriver att SCB utvecklat, producerat, spridit och samordnat officiell och europeisk statistik i enlighet med sin uppgift. SCB har i stor utsträckning nått målet om en statistik av god kvalitet samt, genom utveckling av ny statistik och förbättringar av sina digitala lösningar för åtkomst till SCB:s statistikdatabas och annat statistiskt material, ökat tillgängligheten till statistiken. Vidare bedömer regeringen att SCB bedriver ett systematiskt och effektivt arbete för att minska kostnaderna för uppgiftslämnandet. För att den officiella statistiken ska bidra till samhällsekonomisk effektivitet och samhällsnytta har regeringen ambitionen att förbättra den officiella statistikens tillgänglighet för alla användare. SCB behöver därmed förstärka sina insatser för att ta vara på digitaliseringens möjligheter. Vidare är det angeläget, anser regeringen, att arbetet för att minska bortfallet i urvalsundersökningar fortsätter. Regeringen kommer också löpande att överväga förändringar som tillvaratar berörda myndigheters möjlighet att dela data och uppgifter med varandra för att underlätta en effektiv produktion av officiell statistik. Regeringen konstaterar också att man inte kommer att vidta några förändringar med anledning av förslaget i utredningen databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79) om att flytta ansvaret för finansmarknadsstatistiken från till SCB. föreslår regeringen ett anslag till SCB på . Anslaget föreslås ökas med jämfört med vad som anvisats för ett uppdrag till SCB att ta fram indikatorer för välfärdsmått. föreslås anslaget minskas bl.a. för att finansiera förstärkningen av Statskontorets arbete med en god förvaltningskultur. Inom området ska ansvariga myndigheter följa upp och analysera ekonomiska utfall, utarbeta kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också arbetet med att ta till vara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevant för utformningen av den ekonomiska politiken. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom (), (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. De anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:7 . Regeringens mål och resultaten inom området Prognos- och uppföljningsverksamheten har flera syften. Verksamheten ska bidra till att det finanspolitiska ramverket efterlevs, till att politiska beslut och prioriteringar är välgrundade och till transparens i redovisningen av den ekonomiska politiken. Regeringens mål för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen används bl.a. kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste variablerna. Regeringen skriver att både KI:s och ESV:s prognosprecision är i linje med andra bedömares. Regeringen anser att myndigheterna inom området har en viktig roll för utformningen av den ekonomiska politiken och att de genom sina olika verksamheter bidrar till att regeringens mål för området uppfylls. Regeringen kommenterar rådets samtliga förslag i ett annat avsnitt i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.2). Regeringen lägger stor vikt vid att de analyser som används för den framtida ekonomiska politikens utformning bygger på bästa praxis. Det är också viktigt att den ekonomiska politiken är begriplig och förståelig för alla medborgare. Därför ska myndigheterna inom området fortsätta utveckla sina analysmetoder och utvärderingar i syfte att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken och samhällsdebatten. Vidare ska myndigheterna fortsätta att öka prognosprecisionen genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen och utveckla uppföljningen av sina prognosmetoder. Därvid ska särskild vikt läggas vid områden av stor ekonomisk betydelse. föreslår regeringen ett anslag till på . föreslår regeringen ett anslag till på . Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturpolitiska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Det handlar om bl.a. regeringsbyggnader, ambassader, de kungliga slotten, museer och teatrar, monument, markområden och vissa fastigheter som donerats till staten. () och (FortV) är de två största förvaltarna av statens fastigheter. Övriga myndigheter som förvaltar fastigheter gör det främst för sin egen verksamhet, t.ex. , och . SFV:s och FortV:s verksamheter finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Myndigheterna får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar också anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera underhållskostnader och löpande driftunderskott i sina bidragsfastigheter. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott, t.ex. kungliga slottsmiljöer, slottsparker, fästningsmiljöer, kloster och ruiner. Två världsarv, och delar av örlogsstad ingår också. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – investeringsplan för SFV – låneram för SFV – investeringsplan för FortV – låneram för SFV – anslaget 1:10 Bidragsfastigheter – beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning. Regeringens mål för området Regeringens mål är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Den ska bedrivas med rimligt risktagande och en likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Det innebär att fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå och att hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. Myndigheterna ska i sin tur uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar och ska inom sina områden verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Både SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en avkastning om på av myndigheternas respektive lån i . När det gäller bidragsfastigheterna är målet att deras intäkter ska öka. För övriga fastighetsförvaltande myndigheter finns inga särskilda mål för förvaltningen då fastigheterna endast utgör en liten del av myndigheternas verksamhet. Regeringens bedömning är att den statliga fastighetsförvaltningen i huvudsak fungerar bra. De resultatindikatorer som används pekar enligt regeringen på en stabil verksamhet och en positiv trend när det gäller effektivitet. Båda myndigheterna uppfyller avkastningskravet. beslutade riktlinjer för lokalförsörjnings- och fastighetsområdet ligger fast. Det innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att förvaltningen bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav och att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. Flera åtgärder har vidtagits för att effektivisera statens fastighetsförvaltning; t.ex. har regeringen beslutat om uppdrag till SFV och FortV om att utveckla sitt samarbete och hitta synergier, och fastighetsbestånd har förts över till SFV. Regeringen arbetar också vidare med att ta fram en strategi som utgår i från den nya anslagsnivå som föreslås för SFV:s bidragsfastigheter och som ska utgöra ett underlag för bl.a. den framtida förvaltningen och en avveckling av vissa befintliga fastigheter. Regeringen avser att återkomma i de frågor som berör det tillkännagivande som beslutade om att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Målet är att en mer transparent modell för hyressättningen ska tillämpas för att hyreskostnaderna ska bli mer förutsebara. Regeringen avser att börja tillämpa dessa nya principer . Investeringsplan för 2017–2020 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för SFV:s investeringar enligt tabell 1. och åren framöver genomförs renovering och ombyggnad av vissa regeringsbyggnader i . Dessutom genomförs en renovering och ombyggnad av och en ombyggnad av Universitetshuset i . Renovering av kajer och dykdalber på kommer också att genomföras. Bland de planerade större investeringar som ännu inte är beslutade av regeringen räknas i propositionen upp bl.a. renovering och ombyggnad av huvudbyggnad i , kvarteret i , Gustavianum och i samt om- och tillbyggnad av ambassadkansliet i . Tabell 1 Investeringsplan för 2017–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till detta och till tidigare upplåning föreslår regeringen att SFV ska få disponera en låneram i på för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Detta är en ökning med i jämförelse med 2016. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns en kategori fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott, s.k. bidragsfastigheter. föreslår regeringen ett anslag på . Det innebär en minskning med jämfört med vad som anvisades 2016, vilket motiveras av att en satsning för att täcka utgifter i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodkatastrofen i minskas med 2017. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2018. Investeringsplan för 2017–2020 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för FortV:s investeringar enligt tabell 2. Tabell 2 Investeringsplan för 2017–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Den redovisade planen för investeringar bygger på det investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till detta och till tidigare upplåning föreslår regeringen att FortV ska få disponera en låneram i på för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Detta är en ökning med i jämförelse med 2016. God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:13 . Regeringens mål och resultaten inom området ska utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens bokföring och årsredovisningar genom informationsinsatser. har verksamheten förskjutits från normgivningsarbete och myndighetskontakter till information till småföretagare m.m. Förklaringar som nämns är att det nu är tillämpningsfrågor om de nya K-regelverken som uppkommer och att kännedomen om myndighetens verksamhet har ökat bland företagen. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god. Det arbete för förenklingar som bedrivits har varit betydelsefullt. Regeringen anser att verksamheten även i fortsättningen ska inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Till följd av bl.a. att EU:s nya redovisningsdirektiv införlivas kommer ny lagstiftning på bokföringsområdet. De tillfälliga medel på som myndigheten fick för tillkommande normgivningsarbete vid införandet av ny lagstiftning på bokföringsområdet upphör . föreslår regeringen ett anslag på till . Vissa medlems- och garantiavgifter Området omfattar kapitaltillskottet till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), årliga medlemsavgifter till Bruegel, för offentlig förvaltning (EIPA) och utvecklingsbank (CEB) samt garantier till fem internationella finansieringsinstitut. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter. blev formellt medlem i AIIB . Uppbyggnaden och utvecklingen av verksamheten fortgår planenligt och beslutade banken om finansiering till de första projekten. I beslut om AIIB bemyndigades regeringen att –2020 för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter besluta om kapitaltillskott på högst . Kapitaltillskottet betalas in genom fem lika stora årliga utbetalningar där fyra återstår. Dac beräknas sent 2016 fatta beslut om i vilken grad kapitaltillskott i AIIB är att beteckna som internationellt bistånd. Bruegel är en tankesmedja vars forskning ska bidra till fördjupad förståelse av de, framför allt, ekonomiska utmaningar som kan väntas möta i en globaliserad värld. utvärderas tankesmedjan av en oberoende kommitté. I den senaste utvärderingen fick Bruegel goda omdömen för verksamheten 2010–2012. ska en ny kommitté utvärdera verksamheten. medlemsavgift till EIPA syftar till att stödja EIPA:s arbete med att genom forsknings- och utbildningsverksamhet bidra till utvecklingen av den offentliga förvaltningen i . För att bedöma måluppfyllelsen används uppgifter om antalet deltagare i EIPA:s olika utbildningsinsatser. Även om utvecklingen innebär ett minskat antal deltagare jämfört med föregående år, är utfallet i linje med tidigare års resultat och visar att antalet deltagare är relativt stabilt . Mål, prioriteringar och resultat för utvecklingsbank (CEB) framgår av regeringens skrivelse 2015/16:145. Garantier till vissa internationella finansieringsinstitut I enlighet med garantimodellen ska anslaget kunna belastas om garantier till sex internationella finansiella institutioner (av ett tiotal) behöver infrias: Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), (), Europeiska (), AIIB och CEB. Garantikapitalet innebär att svenska staten och övriga medlemsländer förbinder sig att under vissa omständigheter skjuta till ett bestämt kapitalbelopp till instituten, utöver det kapital som betalats in. Utestående garantiåtaganden uppgick till ca vid utgången av 2015 och har redovisats i Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101). har bedömt sannolikheten som låg för att staten skulle behöva skjuta till omfattande kapitaltillskott (Fi2016/01053/BATOT). Anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Till följd av beslut om att godkänna avtalet om att inrätta AIIB föreslås att anslaget ökas med ca 2017–2020 för att täcka de återstående fyra femtedelarna av kapitaltillskottet till AIIB. Regeringens budgetförslag baseras vidare på ett antagande om oförändrade eller svagt nominellt ökade utgifter för Bruegel, EIPA och CEB. föreslår regeringen ett anslag för vissa medlems- och garantiavgifter på . Kapitaljustering i Nordiska investeringsbanken (NIB)