bet · H301UU12 · 2016-05-03 00:00:00 — Utskottet konstaterar att det i samband med föredragningen för utskottet inför framgick att regeringen välkomnar att presidentrådet etablerat sig i som ett viktigt steg i genomförandet av LPA och att regeringen ger sitt stöd till den libyska samlingsregeringen och understryker vikten av att den i sitt arbete eftersträvar inklusivitet och legitimitet. Vidare konstaterar utskottet att det framgick av föredragningen att regeringen anser att det är viktigt att EU står redo att bidra till långsiktig stabilitet i och att EU:s engagemang i måste präglas av långsiktighet och lyhördhet för libyska behov och samordnas med alla berörda aktörer, inte minst FN. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:2971 (M) yrkande 26 i denna del. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som bereds förenklat enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Bekämpande av Daish i och , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 4 samt 2015/16:3192 av (FP) yrkande 1. framfart i och har förvärrat situationen i och orsakat ett stort mänskligt lidande i regionen. måste möta denna situation med en tydlig utrikespolitik. Liberalerna anser att den högsta utrikespolitiska prioriteringen i måste vara att stoppa Daishs framfart i och . Det krävs militära medel för att stoppa Daish. De flyganfall som den internationella koalitionen utför mot Daish i och är nödvändiga. bör stödja den internationella koalitionen mot Daish med militära medel och erbjuda KRG (Kurdish Regional Government) i ytterligare militärt stöd för att pressa tillbaka Daish. Det kan avse transportfordon för bergs- och ökenterräng (bandvagnar) och understödsvapen, såsom granatgevär (t.ex. och AT-4) med ammunition. Peshmerga bör även stödjas inom områden som sjukvård, logistik, minröjningsutrustning och skydd mot massförstörelsevapen, i synnerhet kemiska stridsmedel. Humanitära insatser är också viktiga. Bekämpande av Daish i och , punkt 2 – motiveringen (V) av (V). Det är med bestörtning och sorg vi kunnat se hur våldet eskalerat i och . har tydligt fördömt de grova och omfattande övergreppen mot civila. Om inte världssamfundet nu gemensamt och kraftfullt agerar är risken överhängande att våldet kommer att fortsätta, eskalera och sprida sig. Våldet och kriget drabbar alla grupper i och . Men vi är särskilt oroade över att våldet tar sig alltmer sekteristiska uttryck. Kurder, yazidier, assyrier och andra minoriteter drabbas särskilt och attackeras på grund av sin etnicitet och/eller sin religion. Vi ser också hur de väpnade konflikterna drabbar män och kvinnor på olika sätt och i olika utsträckning. ser det därför som centralt att synliggöra hur kvinnor och flickor drabbas av Daishs terror och att särskilt stödja arbetet med att stödja kvinnors rättigheter. Men det är också centralt att se att kvinnor och flickor är aktörer och inte bara offer. Det är viktigt att verkar för att kvinnor ska inkluderas i de pågående försöken till fredssamtal. Att bekämpa Daish är en av vår tids viktigaste uppgifter. Ska Daish besegras behöver vi kapa deras försörjningsleder. Daish får in från oljesmuggling via . Utan oljesmugglingen skulle Daish snabbt få svårt att finansiera sin terror. Men EU verkar vara mer fokuserat på att förmå att stänga sina gränser för flyktingar på väg över än att förmå att stänga sina gränser för inresande kombattanter och smuggling av vapen och olja. anser att det är viktigt att och världssamfundet ställer tydliga krav på den turkiska regeringen. pågår samtal under FN:s ledning. Stora frågor är fortfarande olösta, och ett hårt diplomatiskt arbete kvarstår innan det finns en trovärdig färdplan mot fred i . Hitintills har , , , och satt sina egna intressen först. Man har blockerat FN, försvårat arbete för fred och i flera fall underblåst kriget. Men på länge finns nu verkliga förhoppningar om att omvärlden ska kunna enas mot Daish och för fred. Ett fredsavtal för och ett enat världssamfund skulle tydligt försvaga Daish och minska deras möjligheter att fortsätta sin terror. Ska Daish långsiktigt besegras behöver styrena i och i grunden förändras. Den starkt sekteristiska politiken i och som framför allt riktats mot sunniaraber har skapat en grogrund för extrema rörelser som Daish att vinna anhängare. Därför är det viktigt att understryka att är en av grundorsakerna till kriget i och inte kan vara en del av lösningen. och behöver demokratiska regeringar som kan företräda hela sina länders mångfald. I och bekämpas terrorn av modiga män och kvinnor. Det har man gjort Daish hissade sin fana i regionen. Men alltför ofta har de som står vid fronten mot terrorn ignorerats av väst, i värsta fall har de direkt motverkas. Bland annat de olika kurdiska grupperna har bekämpat Daish med både stort mod och stor framgång. De slog tillbaka Daish i Kobane, de har kapat av flera av Daishs viktigaste försörjningsleder och de befriade Sinjar. har en militär utbildningsinsats i . har stött utbildningen av kurdisk peshmerga-milis. är det svenska stödet till kurderna i , i Rojava, mycket begränsat. behöver nu gå in med både humanitärt stöd och bistånd till återuppbyggnad av de städer och byar som härjats av Daish. vill att omvärlden tar ett större ansvar för de humanitära insatserna och återuppbyggnaden så att kurderna kan fokusera på att bekämpa Daish. Men de kurdiska styrkorna och deras allierade slåss inte bara mot Daish. De behöver också försvara sig mot bombanfall. Vi är förvånade över och EU:s tystnad inför bombningar. bombningar av kurderna måste upphöra. Skydd för minoriteter och frågor om autonomi eller självständighet, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2936 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5–7, 2015/16:2129 av m.fl. (SD) yrkandena 1–7 och 2015/16:2900 av och (båda SD) yrkande 1 och 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkandena 5–8, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2900 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3. Minoriteter drabbas hårt av konflikterna i och . Det finns anledning att lyfta fram de kristna minoriteternas situation. Kristna har fördrivits, flytt och mördats. Kyrkor har förstörts och präster och biskopar har kidnappats. Olika kristna samfund är på väg att utplånas. Förföljelserna har tilltagit till följd av Daishs framväxt. När Daish erövrade staden i flydde den kristna befolkningen från staden. anser att det pågår en utrensning av kristna i och som kan likställas med ett religiöst och kulturellt folkmord. Även andra minoriteter är utsatta. Bland dessa kan nämnas t.ex. yazidier, mandéer, turkmener, judar, romer och shabaker. expert på minoritetsfrågor betecknar utvecklingen för områdets minoriteter som förödande och oåterkallelig. ser med stor oro på kristnas och andra minoriteters situation i och , och vi vill därför att regeringen i internationella sammanhang verkar för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i och , visar ett tydligt stöd för kristna och andra utsatta minoriteter i regionen, verkar för att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och och ökar de humanitära insatserna i konfliktområdena. Det finns påtagliga svårigheter för de olika religiösa, kulturella och etniska grupperna i att samexistera i en och samma stat. vill därför att regeringen verkar för att en långsiktig konstitutionell lösning utarbetas som tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter. Den kristna befolkningen på kräver att området ska få en autonom provins inom ramen för . anser att bör verka för att detta blir verklighet. är en svag statsbildning med en regering som inte fullt ut kontrollerar landets territorium. Kurderna i norra har en demokratiskt förankrad kontroll över ett territorium. Kurderna har varit viktiga för att stoppa Daishs framryckning och skyddat kristna minoriteter under Daishs härjningar. Mot denna bakgrund är utgångspunkt att kurderna bör få ett utökat självstyre. En process som leder fram till ytterligare utökat självstyre eller till full självständighet måste ske fredligt. Andra minoriteters intressen måste tillvaratas och vägas mot kurdernas krav. vill därför att regeringen verkar för att det utarbetas en långsiktig konstitutionell lösning som tar hänsyn till såväl kurdernas anspråk på utökat självstyre som de kristnas anspråk på . När det gäller stöd till kurder i som helhet vill att ger regeringen i uppdrag att se över hur ett utvecklat stöd till kurdiska regioner i kan genomföras för att öka kurdernas självbestämmande och stödja deras humanitära gärningar. Detta är viktigt mot bakgrund av att kurderna under historien drabbats av vad som närmast kan betraktas som imperialism från starkare grupperingar och i ljuset av att den kurdiska befolkningen är den största etniska gruppen i världen som saknar ett land. Så länge kurderna kämpar för demokrati och fred bör få de få omvärldens stöd. Skydd för minoriteter och frågor om autonomi eller självständighet, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkandena 5–8 och 2014/15:2936 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5–7, 2015/16:2129 av m.fl. (SD) yrkandena 1–7, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2015/16:2900 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Daish framfart har visat hur bräcklig sammanhållningen i är. Daish har visst stöd bland sunniaraber som känner ett djupt missnöje med den shiitiska dominansen i landet. Även kurder, assyrier, syrianer, kaldéer och andra befolkningsgrupper i har återkommande uppvisat ett missnöje med centralregeringen i . Ett mer inkluderande irakiskt politiskt system är en förutsättning för ett stabilt och fredligt . bör stödja en process för att överbrygga motsättningarna i landet. Inom ramen för utrikes- och biståndspolitik bör skyddet för minoritetsgrupper prioriteras. Liberalerna anser att bör stödja en utveckling mot ett ökat regionalt självstyre för assyrier, syrianer, kaldéer på . Den irakiska regeringen aviserade att ett regionalt styre för minoritetsfolken på skulle inrättas, men ambitionerna har inte kunnat verkställas till följd av Daishs militära framryckningar. I närtid är det av största vikt att säkerställa ett skydd för nämnda minoritetsfolk genom att upprätta en skyddszon. bör agera inom EU för att få ökad kraft bakom orden. Trots att dras allt djupare ned i sekteristiskt våld går utvecklingen framåt i KRG. Liberalerna anser att bör bejaka denna utveckling. KRG har sedan fall 2003 byggt mer stabila samhällsinstitutioner och skapat en ekonomisk utveckling. Det finns ett parlament och en regering, och oljetillgångarna är omfattande. Det politiska ledarskapet är pragmatiskt, och den muslimska traditionen begränsar extremismen. Utrikes- och säkerhetspolitiken är västorienterad. Mot denna bakgrund är steget till självständighet för KRG inte särskilt stort. Relationerna mellan och KRG är goda. Flera svenska ministrar har varit på officiella besök i , och möten har hållits på talmansnivå och mellan riksdagsdelegationer. har i praktiken bilaterala relationer med KRG. Liberalerna vill värna och utveckla den bilaterala relationen och anser att bör stödja den pågående demokratiska processen mot en eventuell självständighet för KRG. Skydd för minoriteter och frågor om autonomi eller självständighet, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2014/15:1882 av m.fl. (FP) yrkandena 5–8, 2014/15:2936 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5–7, 2015/16:2129 av m.fl. (SD) yrkandena 1–7 och 2015/16:2900 av och (båda SD) yrkandena 1–3. har som ett av få länder tagit emot människor som flytt från undan förföljelse för att de är kristna. har blivit känt världen över som en för denna kristna minoritet som sedan tusentals år har haft sina rötter i länder som , , och . Utifrån denna unika situation och det kritiska läge som den kristna minoriteten i lever under, är det märkligt att regeringen i sin utrikesdeklaration inte nämnde det religiöst motiverade dödandet. Varken kristna, yazidier eller de muslimer som faller offer för Daishs framfart omnämndes av utrikesministern. Daish har satt hela regionen i gungning, och vårt engagemang för de utsatta minoriteterna är viktigt. Att stycka upp i enklaver är inte en långsiktigt framkomlig väg. Däremot skulle avgränsade områden kunna fungera som fredade zoner med hjälp av internationella styrkor som garanterar säkerheten. stöder idén om fredade zoner och lyckades också få att ställa sig bakom kravet på en fredad zon i norra som en dellösning på den humanitära katastrof som utspelar sig. Kravet på en fredad zon skickar viktiga signaler om att de internationella ansträngningarna för att bekämpa Daish inte kan ske halvhjärtat utan kräver långtgående gemensamma åtaganden från världens demokratiska stater. Erkännande av folkmord i och , punkt 4 (SD, L, KD) av (SD), (SD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1266 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:3192 av (FP) yrkande 2. Den s.k. arabiska våren som startade var en folkresning mot sociala orättvisor, korruption och envåldshärskare. Den arabiska våren har i flera länder i och utvecklats till ett inbördeskrig där miljontals människor tvingats på flykt och flera hundra tusen människor har blivit dödade. Daish har utnyttjat den politiska instabiliteten i regionen och lyckats erövra stora landområden i och med målet att etablera ett kalifat. I denna kaotiska situation pågår ett nytt folkmord på bl.a. de kristna invånare i regionen som är ättlingar till offren av folkmordet under det sönderfall i . Metoden och målet är desamma som vid folkmordet . Tvångskonvertering, mord och kidnappning används som vapen. Kvinnor och barn våldtas och säljs som sexslavar. Kulturhistoriska byggnader, kyrkor och kloster förstörs av Daish. Med våld fördrivs kristna och yazidiska invånare från sina hemtrakter, och deras egendom konfiskeras. näst största stad och Nineveregionen har tömts på kristna och yazidier. månad tvingades flera hundra tusen kristna invånare men också flera hundra tusen yazidier att lämna området på . De som har tvingats på flykt till den kurdiska regionen i norra lever nu under mycket svåra förhållanden. Många kristna och yazidier är fortfarande kidnappade av Daish. Varken eller förmår skydda utsatta minoriteter från förtryck och förföljelse av Daish och andra terrororganisationer. Folkmord definieras enligt artikel 2 i folkmordskonventionen som handlingar begångna i avsikt att utplåna, helt eller delvis, en grupp på nationella, etniska, rasmässiga eller religiösa grunder, exempelvis dödande eller orsakande av allvarlig kroppslig eller mental skada på medlemmar tillhörande en grupp eller att förhindra födslar inom gruppen eller att tvångsförflytta barn tillhörande gruppen till en annan grupp. Av artikel 1 i folkmordskonventionen framgår att de anslutna staterna, däribland , har en skyldighet att förebygga och bestraffa folkmord. Internationella organisationer och världssamfundet varnar för det pågående folkmordet. antog med bred majoritet en resolution som erkänner och fördömer folkmordet. följde snart efter och antog även den en liknande resolution. Vidare har även påven och ett flertal ministrar och regeringschefer benämnt massakrerna som folkmord. Omvärlden får inte blunda eller vara passiv. Daish dödar kristna, yazidier och muslimer som inte delar deras tolkning av islam. Invånarna i dessa länder behöver omvärldens stöd för att skapa fred, frihet och demokrati som vilar på rättsstatsprincipen. De behöver internationellt stöd för att överleva i sina egna hemländer. Ett stort ansvar vilar på FN, EU och inte minst på att aktivt uppmärksamma detta folkmord. Med ett erkännande av förbrytelserna som folkmord följer en uppmaning till att överföra det som sker till den vilket ger möjlighet att åtala förövarna och de som är skyldiga till folkrättens allra värsta och mest avskyvärda brott. FN har ett stort ansvar att agera för att slå ut dessa destruktiva krafter som halshugger, kidnappar och våldtar människor. Vi anser att bör erkänna den etniska och religiösa utrensningen på kristna (syrianer, kaldéer, assyrier och melkiter), armenier, mandéer, yazidier och andra etnoreligiösa minoriteter i och som folkmord. Vi anser också att regeringen bör verka för ett sådant erkännande av . Situationen för kopter i , punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2766 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:2127 av m.fl. (SD) yrkande 1. Situationen för kristna kopter i har länge varit svår och förvärrades avsevärt som Muslimska satt vid makten i landet. Efter president fall har kopter blivit utsedda till syndabockar i vissa kretsar, och det har bland extrema islamister förekommit uppmaningar att rikta våld mot kristna. Detta har lett till att kristna blivit utsatta för omfattande och grymma attacker. Koptiska hem har plundrats och vandaliserats, och kyrkor och affärer har bränts ned. har starkt kritiserat egyptiska myndigheter för att inte skydda landets kristna befolkning från islamistiskt våld. Mot denna bakgrund är det av stor vikt att visar ett tydligt stöd för de kristna i och verkar för att EU och FN ställer tydliga krav på att dels stoppa uppmaningar till våldsanvändning gentemot kristna, dels garantera kristnas säkerhet och rättigheter. , , fredsprocessen och erkännandet av som stat, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2745 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2015/16:2111 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2015/16:128 av m.fl. (V) yrkandena 2–19 och 2015/16:2404 av m.fl. (C) yrkandena 1–3. står inte bakom regeringens erkännande av . Beslutet var förhastat och främjar inte fred. Beslutet saknar vidare folkrättslig grund. Ett grundläggande krav för att erkänna en stat enligt folkrätten är att de styrande kontrollerar sitt territorium. Även om och terrororganisationen försöker samarbeta ser vi inga tecken på att detta kommer att leda till att Hamas släpper kontrollen över . Vi ser inte heller några tecken på en långsiktigt fungerande palestinsk regering som kan styra en stat i enlighet med demokratiska principer och med respekt för mänskliga rättigheter. Beslutet kan inte heller ses som representativt för då regeringen inte hade en riksdagsmajoritet bakom sig. anser att det är angeläget att symboliskt viktiga ställningstaganden av denna karaktär grundas i ett brett och blocköverskridande stöd som garanterar en långsiktig svensk linje. Mot denna bakgrund vill att regeringen återkallar sitt erkännande av och förklarar att erkännandet var ett misstag som saknade parlamentarisk förankring. anser att det internationella samfundets övergripande målsättning i måste vara en långsiktigt hållbar fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. stöder en tvåstatslösning som leder till långsiktig fred. För att en varaktig fred ska vara möjlig krävs förhandlingar där både palestinier och israeler tvingas till uppoffringar och avstår från provocerande handlingar. De palestinska grupperna måste vara beredda att erkänna som en judisk stat, upphöra med terrorism och ta avstånd från antisemitism. måste förhindra sammandrabbningar mellan bosättare och palestinier på . Omvärlden måste ge parterna utrymme att komma fram till varaktiga lösningar. Målsättningen för alla måste vara en långsiktig fredslösning, inte att vinna kortsiktiga politiska poäng genom att erkänna en stat som delvis styrs av en terrororganisation. Hamas är en terrororganisation och har länge varit tydliga med att de vill förinta staten och döda alla judar. har de beskjutit med över 11 000 raketer. Hamas urskillningslösa våldsanvändning begränsas inte till . Enligt har terrorgruppen gjort sig skyldig till ett stort antal fall av tortyr, kidnappning och summariska avrättningar riktat mot politiska motståndare bland palestinierna. betonar vikten av att ta avstånd från all form av terrorism. Det är ett uttryck för dubbelmoral att regeringen säger sig vilja ta krafttag mot terrorismen och erkänner ett område som delvis styrs av en terrororganisation. Det är också motsägelsefullt att påstå sig vara för fred och erkänna ett som i princip inte är kapabelt att stå upp för en fredlig relation med . I regeringens beslut att erkänna borde regeringen åtminstone tydligt ha tagit avstånd från Hamas och tydligt ha deklarerat att Hamas inte kan ses som en legitim part i en samlingsregering. Det är orimligt att ska behöva acceptera Hamas som förhandlingspartner. Mot denna bakgrund anser att regeringen tydligt bör deklarera att en statsledning som inkluderar Hamas inte kan betraktas som legitim. förtroende för , PLO och palestinska myndigheten är lågt. Dessa entiteter avlönar terrorister, uppmanar till terrorhandlingar och bidrar till att sprida antisemitisk propaganda. Den palestinska myndigheten visar också stora brister när det gäller korruption, yttrandefrihet, rättssäkerhet och diskriminering av kvinnor. menar att regeringen bör inta en mer realistisk inställning till PLO och palestinska myndigheten och vara tydlig med att kritisera de uppenbara brister som finns och ställa mycket tydliga krav. Sådana grundläggande krav måste vara att palestinska myndigheten upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och uppmaningar till terrordåd, tydligt tar avstånd från antisemitism och visar prov på att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter i en fredlig relation med . stöder inte den beslutade höjningen av biståndet till den palestinska myndigheten, utan föreslår i stället en avveckling av biståndsmedlen så länge myndigheten inte lever upp till ovannämnda krav. , , fredsprocessen och erkännandet av som stat, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2404 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2014/15:2745 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2015/16:128 av m.fl. (V) yrkandena 2–19 och 2015/16:2111 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. värnar den internationella rätten. Den är en viktig grund för att lösa olika konflikter. Övergrepp som begås av alla parter i konflikter måste dokumenteras och bli föremål för rättsprocesser. Genom att säkerställa en god rättsprocess skapas en grund för att läka de sår som alltid följer på konflikter. Straffrihet är aldrig acceptabelt, och alla ska ha rätt till en rättvis rättegång. Därför välkomnar också såväl som precis som alla övriga länder att ansluta sig till .