bet · H301MJU20 · 2016-06-14 00:00:00 — Regeringen bedömer att fortsatta och förstärkta satsningar krävs inom många olika områden för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Regeringen avser att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Enligt skrivelsen utgör för klimatanpassning liksom utredningen om ett stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat också viktiga underlag för det fortsatta arbetet med klimatanpassning. Regeringen gör bedömningen att åtgärder för att anpassa samhället till ett förändrat klimat behöver vidtas såväl i närtid som på lång sikt och inom många verksamhetsområden. I skrivelsen anförs vidare att Miljömålsberedningen i betänkandet Med miljömålen i fokus (SOU 2014:50) har gjort bedömningen att det görs relativt få praktiska åtgärder för att anpassa användningen av mark och vatten till ett förändrat klimat trots de statliga satsningar som bl.a. gjorts för att ta fram ny kunskap, sprida information och stötta kommunerna i deras arbete med den fysiska planeringen. Miljömålsberedningen och (i regeringsuppdraget Underlag till kontrollstation 2015, dnr M2015/01162/Kl) samt flera andra myndigheter, Kommuner och Landsting och forskare har pekat på att det finns skäl att se över organisation, ansvarsfördelning och samordning inom området klimatanpassning för att arbetet ska utvecklas. Enligt skrivelsen har regeringen därför tillsatt utredningen stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat (dir. 2015:115). Enligt direktiven ska en särskild utredare analysera hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att anpassa den pågående och planerade markanvändningen och den bebyggda miljön till ett gradvis förändrat klimat. I de delar där ansvarsfördelningen är otydlig eller inte ändamålsenlig ska utredaren föreslå förbättringar. Utredaren ska också analysera eventuella hinder och begränsningar i lagstiftningen för genomförande av sådana anpassningsåtgärder. Vid behov ska författningsförslag i berörda författningar lämnas. Här ingår även att se över den befintliga lagstiftningen och föreslå de ändringar som krävs för en långsiktigt hållbar dagvattenhantering i syfte att göra den bebyggda miljön mer översvämningssäker. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt motion 2015/16:3322 av m.fl. (C, M, L, KD) i denna del har fortsatta insatser för slutförande av en nationell höjdmodell stor betydelse för det fortsatta klimatanpassningsarbetet ute i landet. Det anförs vidare att fler områden behöver kartläggas i fråga om ras och skred för att skapa underlag för åtgärder. Motionärerna framhåller också att klimatanpassningsarbetet i stor utsträckning måste genomföras ute i kommunerna och av sektorsmyndigheter, näringslivet och enskilda, men att det är av stor vikt att ett samlat underlag för åtgärder och stöd för genomförande finns tillgängligt. Härvid utgör arbetet vid vid en viktig grund för bl.a. länsstyrelsernas arbete enligt motionen. I kommittémotion 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkande 15 anförs att ett större finansiellt fokus bör läggas på att förbereda för eventuella framtida klimatförändringar som kommer att ske oavsett hur många miljarder vi väljer att lägga på s.k. klimatsatsningar. Därför är det enligt motionärerna rimligt att det utöver forskning läggs ett större fokus på att säkra svensk infrastruktur mot ett varierat klimat. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (utg.omr. 6) framhålls att en av många utmaningar vi står inför som en konsekvens av ett förändrat klimat är ett mer extremt väder med ökade risker för naturolyckor. För att minska risken för och mildra konsekvenserna av naturolyckor är det förebyggande arbetet av stor betydelse. Vidare påpekas att det lämnades statliga bidrag till 11 kommuner från anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor för totalt för förebyggande åtgärder i områden där risken för naturolyckor bedöms som särskilt stor. Åtgärder avsedda att skydda samhällsviktig verksamhet har prioriterats, enligt propositionen. I propositionen anförs vidare att för att möjliggöra fler förebyggande åtgärder mot naturolyckor, som förväntas öka i ett förändrat klimat, ökas samma anslag med , 2017, 2018, och 2019. , 2018 och 2019 beräknas anslaget till . Enligt regleringsbrev ska redovisa hur myndigheten tillsammans med berörda aktörer tydliggör hur medel från olika EU-fonder kan användas mer effektivt i klimatanpassningssyfte och hur detta kommuniceras och samordnas av de förvaltande myndigheterna. Speciellt bör möjligheter till synergier mellan IP-projekt under LIFE-fonderna och ESI-fonderna uppmärksammas. Utskottet gör liksom regeringen bedömningen att fortsatta och förstärkta satsningar krävs inom många olika områden för att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Utskottet kan också konstatera att mycket arbete utförs. Exempelvis har Lantmäteriet skannat av yta. Vidare arbetar (), geologiska undersökning (SGU) och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fortlöpande med ras-, skred- och erosionskartering samt översvämningskartering. Utskottet noterar även att arbetet inom , som bl.a. ansvarar för för klimatanpassning, fortsätter. För samtliga län finns nu analyser som visar i vilken grad klimatet förändras. Som regeringen framhåller behöver kommuner och andra aktörer säkerställa att förebyggande åtgärder vidtas för att begränsa konsekvenserna av de mer intensiva och frekventa väderhändelser som vi står inför. Liksom regeringen anser utskottet att för att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle måste fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av allvarliga störningar ses i ett helhetsperspektiv. Utskottet noterar att regeringen under utgiftsområde 6 har föreslagit att öka anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor med , 2017, 2018, och 2019 och att har fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten tillsammans med berörda aktörer kan använda medel från olika EU-fonder mer effektivt i klimatanpassningssyfte. Utskottet välkomnar vidare regeringens avsikt att utarbeta en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Utskottet ser även positivt på den utredning som regeringen har tillsatt med uppgift att analysera hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att anpassa den pågående och planerade markanvändningen och den bebyggda miljön till ett gradvis förändrat klimat. Utskottet noterar att utredaren också ska analysera eventuella hinder och begränsningar i lagstiftningen för genomförande av sådana anpassningsåtgärder och att uppdraget ska slutredovisas . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2015/16:3322 (C, M, L, KD) i denna del och 2015/16:2542 (SD) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2015/16:87 Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning till handlingarna och avslår motionsyrkanden om en biobaserad samhällsekonomi, skogens roll för klimatomställningen och konsumenternas möjlighet till mat- och klimatval. Jämför reservationerna 35 (M) och 36 (C). Enligt skrivelsen ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, bl.a. genom att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Det anförs vidare att regeringen även har påbörjat arbetet med ett nationellt skogsprogram för . Detta program är en långsiktig skogsstrategi som optimerar skogens möjligheter att bidra i utvecklingen av en biobaserad ekonomi som tar till vara skogens hela värdekedja. Enligt skrivelsen ska det nationella skogsprogrammet bidra till att stimulera flera strategiska satsningar och politikområden, t.ex. klimat. Enligt partimotion 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 15 bör en nationell strategi för omställningen till en biobaserad samhällsekonomi tas fram bl.a. för att öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av träproduktion i samt för att skapa förutsättningar för grön kemi med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen. Skogens roll för klimatomställningen I kommittémotion 2015/16:2607 av m.fl. (M) yrkande 5 framhålls vikten av skogens roll för klimatomställningen. Motionärerna anför att skogen har en central roll i den gröna omställningen och att den är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Enligt motionärerna är det därför viktigt att det nationella skogsprogram som tar form på allvar tar vara på möjligheten att minska klimatpåverkan genom insatser för att höja produktionen och öka uttaget av biomassa. Konsumenters möjlighet till mat- och klimatval I motion 2015/16:354 av (S) framhålls vikten av att främja konsumenters möjlighet till medvetna mat- och klimatval. I motionen anförs att det ska vara lätt för den som vill göra medvetna val och ställa krav på producenterna att göra det, och att konsumenterna därför måste få tillräckligt med information om de produkter som de köper. behandling och kompletterande uppgifter I den ekonomiska vårpropositionen 2015/16:100 framhålls att i en cirkulär och biobaserad ekonomi är skogar, vatten, mineraltillgångar och jordbruksmark en stor tillgång för en hållbar råvaruproduktion och för omställningen till ett hållbart samhälle. kan nya affärsmöjligheter och nya jobb skapas i såväl städer som på landsbygden och påverkan på klimat, miljö och hälsa kan minska. I propositionen anförs vidare att produkterna ska hålla längre och vara lättare att återvinna och att avfall ska ses som en resurs i ett giftfritt kretslopp. Enligt propositionen kan det handla om att återanvända, hyra, dela och reparera olika produkter. Från skogen kommer förnybar råvara som till en betydande del kan ersätta olja i allt från material till drivmedel. Regeringen framhåller vidare att en cirkulär ekonomi även kan innebära ekonomiska vinster för företag genom ökad resurseffektivisering. I kommissionens meddelande om en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (KOM(2015) 61) anförs att biobaserade material, dvs. material baserade på biologiska resurser (som trä, grödor eller fibrer), kan användas för en lång rad produkter (byggmaterial, möbler, papper, livsmedel, textilier, kemikalier m.m.) och för energiändamål (biobränslen). En biobaserad ekonomi ger således alternativ till fossila produkter och fossil energi, och kan bidra till den cirkulära ekonomin. I meddelandet framhålls också att biobaserade material har fördelar eftersom de är förnybara, biologiskt nedbrytbara eller kan komposteras. Det påpekas också att användning av biologiska resurser å andra sidan kräver att man uppmärksammar deras miljöpåverkan under hela livslängden och tillämpar en hållbar materialförsörjning. Vidare uppmärksammas att de många möjligheterna till användning av biobaserade material också kan leda till konkurrens och skapa press på markanvändningen. Enligt meddelandet kommer kommissionen att undersöka hur bioekonomistrategin kan bidra till den cirkulära ekonomin och titta på om den behöver uppdateras. I utskottets utlåtande /16:MJU13 välkomnade utskottet kommissionens avsikt att främja en effektiv användning av biobaserade resurser. Utskottet framhöll att det är viktigt att inom ramen för den cirkulära ekonomin se till att förnybara, biobaserade produkter används och ersätter fossila produkter. Skogens roll för klimatomställningen I den ekonomiska vårpropositionen 2015/16:100 anförs att regeringen avser att presentera ett nationellt skogsprogram med åtgärdsprogram . Utskottet erinrade i sitt betänkande 2015/16:10 om att den förra regeringen initierade en satsning på att stärka den svenska skogens roll. Initiativet Skogsriket drevs av en vision om hur än mer nytta skulle kunna dras av alla de värden som finns i och kommer från den svenska skogen. Vidare påbörjades ett arbete med att ta fram ett nationellt skogsprogram. I betänkandet konstaterade utskottet vidare att den nuvarande regeringen har fortsatt arbetet med det nationella skogsprogrammet. För att säkerställa att utvecklingen av skogsprogrammet drivs med samma grundsyn som tidigare ansåg utskottet att bör ställa sig bakom det som anfördes i motion 2015/16:1363 (C, M, FP, KD) yrkande 5 om att inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet ska baseras på två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Skogsprogrammets inriktning bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Utskottet tillstyrkte även förslaget om att arbetet med ett nationellt skogsprogram ska ske utan nya parallella processer (S, MP och V reserverade sig med motiveringen att inriktningen på det pågående arbetet med det nationella skogsprogrammet inte avviker i någon betydande utsträckning från det som efterfrågas i motionerna och att det därför saknades skäl för ett tillkännagivande). Konsumenters möjlighet till mat- och klimatval I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU11 framhöll utskottet att har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet, varav klimatpåverkan är en del. uppgift är att i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Det senare omfattar bl.a. kostråd riktade till storhushåll och privatpersoner. I betänkandet anförs vidare att klimatinformation är ett styrmedel som syftar till att öka kunskapen om klimatförändringarnas orsaker och konsekvenser, sprida den senaste kunskapen från forskningen, öka förståelsen för de samhällsomställningar som är nödvändiga för en hållbar utveckling och visa på möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser. Enligt uppgifter från kan man på verkets hemsida läsa mer om hur olika typer av mat belastar miljön på olika sätt. På hemsidan kan man för utvalda livsmedel bl.a. läsa om livsmedlens påverkan på klimatet, användning av växtskyddsmedel, påverkan på odlingslandskapet och på växt- och djurlivet och övergödning. (), har tagit fram Mat-klimat-listan vars syfte är att sammanställa och tillgängliggöra klimatsiffror för livsmedelskategorier på hög nivå. Enligt SLU är tanken med Mat-klimat-listan att den ska användas för översiktliga beräkningar av växthusgasutsläpp från livsmedelskonsumtion från en verksamhet eller en viss typ av kosthållning. Mat-klimat-listan behandlar endast miljömålet Klimatpåverkan och ska, enligt SLU, inte användas som ensamt verktyg vid kostplanering. Det är nödvändigt att även beakta miljöaspekter såsom biologisk mångfald, användning av bekämpningsmedel och antibiotika, samt andra aspekter såsom djurvälfärd och, självfallet, näringsinnehåll. Enligt uppgifter från SLU pågår initiativ runt om i världen för att möjliggöra för konsumenten att göra aktiva klimatmedvetna matval. Klimatmärkning av livsmedel förekommer både i och internationellt, men ännu inte i sådan skala att informationen enkelt kan tillämpas av konsumenten. SLU informerar även om att det inom ett flertal offentliga verksamheter, inom privata företag, liksom inom flera olika privat och offentligt finansierade projekt genomförs beräkningar av växthusgasutsläpp från livsmedelskonsumtionen. Till exempel har flera beräkningar genomförts av växthusgasutsläpp från den totala livsmedelskonsumtionen i kommuner. Enligt SLU ökar behovet av sådana beräkningar när det ställs krav på minskade utsläpp. SLU uppger även att enskilda konsumenter är intresserade av att beräkna klimatpåverkan från maten de äter och att handeln och grossisterna har stora möjligheter att påverka vad konsumenterna köper genom att tillhandahålla klimatsmarta alternativ, samt genom att marknadsföra dessa på olika sätt. Med hjälp av Mat-klimat-listan kan dessa aktörer få en uppfattning om storleksordningen på utsläppen för olika typer av livsmedel. På finns Märkesguiden, som översiktligt beskriver vad olika miljömärkningar i svenska livsmedelsbutiker betyder. Utskottet välkomnar regeringens ambition att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, bl.a. genom att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet påminner även om att kommissionen har tagit fram ett meddelande om en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, KOM(2015) 61, i vilken det anförs att biobaserade material kan användas för en lång rad produkter som alternativ till fossila produkter och fossil energi, och att dessa produkter kan bidra till den cirkulära ekonomin. Enligt meddelandet kommer kommissionen att undersöka hur bioekonomistrategin kan bidra till den cirkulära ekonomin och titta på om den behöver uppdateras. Utskottet påminner även om att det i utlåtande /16:MJU13 välkomnade kommissionens avsikt att främja en effektiv användning av biobaserade resurser. Utskottet anser alltjämt att det är viktigt att inom ramen för den cirkulära ekonomin se till att förnybara, biobaserade produkter används och ersätter fossila produkter och fossil energi. Utskottet ser även positivt på att det påbörjade arbetet med ett nationellt skogsprogram för fortsätter. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att presentera skogsprogrammet tillsammans med ett åtgärdsprogram . Utskottet noterar även att programmet enligt skrivelsen ska bidra till att stimulera flera strategiska satsningar och politikområden, t.ex. klimat. Utskottet påminner även om att det i betänkande 2015/16:MJU10 finns ett tillkännagivande från utskottet med innebörden att regeringen bör basera inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet på två jämställda mål: produktionsmålet och miljömålet, och att inriktningen bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi (res. S, MP, V, enligt ovan). När det gäller hur olika typer av mat belastar miljön noterar utskottet att arbete pågår både inom och för att ta fram information till konsumenter som vill göra medvetna mat- och klimatval. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2015/16:2369 (C) yrkande 15, 2015/16:2607 (M) yrkande 5 och 2015/16:354 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser vidare att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa klimatfrågor i de internationella förhandlingarna, koldioxidransonering, markanvändning vid utsläppsberäkningar, utsläpp från flygplatser, handlingsplan för livsmedelskedjan, klimatekonomi, biokolteknik, biogas, biogödsel och vindkraft. Jämför särskilda yttrandena 3 (M), 4 (SD), 5 (C) och 6 (V). De motionsförslag som tas upp i förslagspunkt 22 rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare i utskottets betänkanden /15:MJU13 Klimatpolitik m.m. och 2014/15:MJU2 utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Klimat- och energimålen till 2020, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 3. Enligt Europeiska rådets ramverk, som regeringens skrivelse refererar till, förordas utsläppsminskningar av växthusgaser . Det är uppfattning att bör följa internationella överenskommelser, men av allt att döma är vi på väg att nå en sänkning av utsläppen . Det finns fördelar med detta eftersom det minskar vårt oljeberoende, men med allt lägre priser på energi ställer vi oss frågande till en alltför långtgående strategi vad gäller att ytterligare minska koldioxidutsläppen på kort och medellång sikt. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Klimat- och energimålen till 2020, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:3321 av m.fl. (SD) yrkande 1. Till 2020 bör de totala utsläppen av växthusgaser i minska med (jämfört med ) genom åtgärder inom landet. För den icke handlande sektorn blir klimatmålet minskningar i jämfört med . I ton räknat handlar klimatmålet om att minska utsläppen med koldioxidekvivalenter (CO2e) i . Utsläppen bör minska från CO2e 1990 till CO2e 2020. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1 och 5 samt 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5 och 9, 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 13, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 32. För att kunna åstadkomma ett klimatavtal som säkerställer att den globala uppvärmningen håller sig krävs det att EU agerar som en kraftfull och konstruktiv förhandlingspart i internationella förhandlingar. Därför krävs det att fortsätter visa ett tydligt ledarskap, såsom –2014, och kraftfullt trycker på för att EU ska hålla en hög ambitionsnivå även efter COP21. Alliansregeringens klimat- och energiöverenskommelse lade en grund för långsiktighet i den svenska klimatpolitiken. Genom att förena ekonomisk tillväxt med minskade utsläpp visade vägen mot en framtid utan nettoutsläpp av växthusgaser. Även på den internationella arenan var en nyckelspelare. Det var under svenskt ordförandeskap som EU 2009 enades om sitt långsiktiga klimatmål på 80–95 procents minskning till 2050. behöver vara fortsatt pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal där de länder som har störst andel utsläpp av växthusgaser tar ett större ansvar inom ett klimatramverk som är bindande, långsiktigt, tydligt och transparent. Det som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Målen för de internationella klimatförhandlingarna inom ramen för FN, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 13 samt 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5 och 9, 2015/16:1362 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1 och 5, 2015/16:1935 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2601 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3149 av m.fl. (KD) yrkande 32. Det mest prioriterade när det kommer till klimatförhandlingarna på global nivå är att samtliga stora aktörer ansluter sig till den framtida uppgörelsen. bör verka för att internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara bindande samt att de så långt det är möjligt ska vara rättvisa på så vis att det är de som släpper ut mest som också ska minska sina utsläpp mest. Ett stort problem är hur man ska kunna åstadkomma ett rättsligt bindande avtal och vilka sanktionsmöjligheter som kan tänkas finnas gentemot länder som inte fullföljer sina åtaganden.