bet · H301FöU13 · 2016-04-14 00:00:00 — Även om det vi diskuterar i kammaren specifikt gäller granskning av länsstyrelsernas krisberedskap kan det vara värt att ta med sig att det civila försvaret i hög grad bygger och bygger vidare på krisberedskapens strukturer. Krisberedskap och civilt försvar är två tätt sammankopplade begrepp. Länsstyrelserna är geografiskt områdesansvariga och fungerar som en länk mellan den lokala och den nationella nivån. De är dessutom högsta civila totalförsvarsmyndigheter. Länsstyrelserna är kort sagt centrala aktörer på krisberedskapsområdet. skrivelse berör flera olika områden. Det handlar bland annat om övningsverksamhet, finansiering samt tillämpning av risk- och sårbarhetsanalyser. På flera av de områden som har undersökt har regeringen genomfört förändringar som syftar till att förbättra förutsättningarna för krisberedskapsarbetet och som delvis svarar mot rekommendationer. När det gäller projektmedel från det så kallade 2:4-anslaget, som finansierar särskilda satsningar för att utveckla krisberedskapen regionalt och lokalt, har regeringen vidtagit åtgärder för att ge mer långsiktighet i arbetet och genom delfinansiering stimulera länsstyrelsernas egna satsningar på krisberedskap och civilförsvar. Krisberedskapsområdet är inte unikt i att i hög grad vara beroende av tillfälliga medel, något som skriver mycket om, utan nära hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader finansieras på ett sådant sätt. Men denna utveckling är inte hållbar. Den är inte till gagn för verksamheterna. Regeringens mening är också att fortsätta arbetet med att renodla länsstyrelsernas finansiering. Ett annat område som uppmärksammar är tillämpningen av risk- och sårbarhetsanalyser, RSA. Meningen med RSA:erna är förstås inte att de ska produceras för producerandets skull och att de ska bli hyllvärmare, utan meningen är att de ska fungera som underlag vid till exempel prioritering av övningsverksamhet och bidra till de nationella riskbilderna. Regeringen har därför ändrat kraven på länsstyrelsernas redovisningar från till , vilket har varit ett önskemål från många länsstyrelser, och har förtydligat att det ska handla om sammanfattande redovisningar. Ytterligare värt att nämna - som tidigare talare har varit inne på - är Västmanlandsbranden och den rapport som MSB har lämnat, där vissa slutsatser sammanfaller med iakttagelser, till exempel hur krisberedskapen fungerar på ett övergripande plan, liksom behovet av att vidareutveckla övningsverksamheten. Vissa av MSB:s förslag skulle, om de blir verklighet, ha bäring på länsstyrelsernas verksamhet. I det här sammanhanget kan det vara värt att nämna det pågående arbetet med att ta fram en gemensam lägesbild för det vidare arbetet med en totalförsvarsplanering där länsstyrelserna har en viktig roll. Sammantaget, herr talman, kan man konstatera att det pågår en hel del aktivitet inom krisberedskapsområdet i . Regeringen har sedan den tillträdde vidtagit ett flertal åtgärder, som vi genom nya utredningar och granskning har bibringats ny och viktig kunskap. som vi höjer ambitionerna genom arbetet med en sammanhållen totalförsvarsplanering är det viktigt att vi vårdar och utvecklar de förmågor som redan finns inom krisberedskapssystemet. Alla ingående delar måste fungera för att helheten ska bli bra. säger i talarstolen att det inte har förts några samtal med några partier utanför den så kallade försvarsgruppen och att det inte heller förs några resonemang. Eftersom detta är en ganska viktig fråga, mot bakgrund av att regeringen kallar sig en samarbetsregering, vill jag fråga: De uppgifter som har framfört i ett tidigare replikskifte, är de inkorrekta? Så till den andra frågan. I Försvarsberedningen - där dessvärre inte fick representera Socialdemokraterna, utan det var andra representanter för det partiet - tog vi som en viktig fråga fram Försvarsmaktens stöd till det civila samhället. Det är kostnadsrationellt och folkförankrande, och det höjer kompetensen inom Försvarsmakten. Vi var alla överens om att vi behöver ha en översyn av stödförordningen, det legala instrument som reglerar Försvarsmaktens bistånd till det civila samhället. vill jag fråga : Varför har Socialdemokraterna ändrat uppfattning i denna fråga som är synnerligen viktig, inte minst för samhällets krisberedskap? Tack, , för frågan! Jag tror att jag var ganska tydlig i mitt anförande: Inga sådana samarbeten existerar. Om andra partier uppskattar vår försvarsminister och om han går hem i breda lager är det väl positivt. Men några samarbeten existerar inte. Så till den andra frågan. Jag skulle lite grann vilja påminna oss om varifrån vi kommer. Vi kommer från en situation där civilt försvar och totalförsvarsplanering har legat nere . Vi har påbörjat det arbetet. Försvarsmakten och MSB sitter just nu som bäst och jobbar tillsammans för att ta fram en gemensam lägesbild. Det är bra. Det är ett steg i rätt riktning. Det är ett sätt att få de här två sidorna att komma samman och presentera en helhetssyn som kommer . Jag tycker inte att vi ska springa före den analysen utan börja i den änden, låta det arbetet landa och sedan gå vidare. vill regeringen utmärka sig för sina initiativ när det gäller totalförsvarsplaneringen. Det är min bild, herr talman, att redan med den föregående regeringen startade arbetet med att se över både det civila och det militära försvaret och samordningen dem emellan. Det är väl alldeles uppenbart att det inte råder någon större brådska från regeringens sida när man tittar på de ambitioner som finns när det gäller totalförsvaret. Vi var, herr talman, på besök hos MSB och fick då reda på att nästa totalförsvarsövning - den första som vi har haft - är planerad att ske 2024. Det är från . Jag tror, herr talman, att ambitionerna måste vara lite större från regeringens sida. Avslutningsvis: Jag tror inte att menade att det förekom något regelrätt samarbete, utan han sa att man resonerar och att man samtalar med majoriteten i utskottet. Det kunde vara intressant om kunde ta oss ur eventuella villfarelser om detta i sin avslutande replik. Precis som jag hejar och försöker vara trevlig med liksom övriga ledamöter i försvarsutskottet gör jag ingen skillnad på partibeteckning i de delarna. Men där går också gränsen - punkt. Den tidigare regeringen sa såg över civil- och totalförsvarsplaneringen. Just det: Ni såg över den. Men det hände inte så värst mycket mer. Vi kan återigen, herr talman, påminna oss om att det inte är som vi hörde borgerliga politiker på ett ganska flagrant sätt vifta bort den alltmer oroande omvärldsutvecklingen i . har vi en regering som inte bara ser över utan faktiskt tar initiativ, lägger ut beslut och pekar till myndigheterna: är det att börja jobba. Det är en tydlig ny inriktning, skulle jag säga. säger att vi inte har någon brådska. Jag talade med tjänstemän som jobbar med civilt försvar , och de tyckte att det var lite stressigt. De har mycket jobb att göra på ganska när det gäller att ta fram gemensamma lägesbilder. Vi har bråttom med detta. Vi vill få detta på plats. Vi vill sätta igång arbetet och se resultat. Jag vill börja med att kommentera diskussioner och påståenden om arbetsmiljön i försvarsutskottet. För oss sverigedemokrater är det viktigast att vi har en sammanhängande egen försvarspolitik, vilket vi har. Sedan händer det från tid till annan att vi röstar för både rödgröna och blå motioner när vi tycker att de är bra. Men det händer aldrig att de andra blocken röstar för våra motioner. Vi är öppna för förhandlingar för att diskutera olika motioner och förslag , för att få fram att bra politik. Vi är öppna, men ni är slutna. Försvarsmakten får inte dimensioneras för att stödja det civila samhället. Det får vissa följder. Exempelvis har våra Herculesplan inga vattenskopor för att släcka skogsbränder. Det är synd att de inte har det, men Försvarsmakten har ingen användning av skogsbrandssläckningsförmåga. Det förslag vi funderar på är att man ska ha ett särskilt anslag inom utgiftsområdet som är till för civila ändamål så att man kan köpa vattenskopor till och annat som är bra för samhället om det finns. Vi funderar på vår kammare och ni på er kammare. Vi kan fundera tillsammans och förhandla om förslagen, men då får ni vara öppna för det. Vi är öppna för det. Jag kommer till mitt egentliga anförande. Jag yrkar bifall till reservation 2. har iakttagit och kritiserat att länsstyrelserna satsar ojämna resurser på sin förmåga till krisberedskap. Det kan ha flera orsaker. Krisberedskap och civilt försvar är snarlika verksamhetsområden. När det civila försvaret mer eller mindre avvecklades blev det mindre anslag totalt för dessa snarlika verksamheter. Eftersom verksamheter brukar kräva en kritisk massa, ett visst omfång, för att bli effektiva har också krisberedskapen vid länsstyrelserna blivit lidande. Det är lätt att förstå men måste åtgärdas. har blottlagt ett problem, nämligen att krisberedskapsarbetet ofta vilar på projektanslag i stället för på förvaltningsanslag. Det gör krisberedskapsarbetet mindre kontinuerligt. Krisberedskapsarbete behöver vara kontinuerligt för att ge oss den trygghet som det är tänkt. Därför föreslår vi att regeringen ser över anslagsstrukturen för att skapa mer jämna villkor för länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Vi föreslår även att den övergripande bilden av kommunernas arbete enligt lagen om skydd mot olyckor ska bli tydligare och mer användbar för analys. Det är vad vi kan göra . Det är positivt att vi i försvarsbeslutet beslöt att återta det civila försvaret. Det civila försvaret är den verksamhet som gör det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs. När vi har återtagit det civila försvaret har vi tillsammans med det militära försvaret åter ett totalförsvar. När funktioner upprättas nationellt, regionalt och lokalt för det civila försvaret kommer också krisberedskapsfunktionerna indirekt att gynnas. För att detta ska bli verklighet krävs naturligtvis att det finansieras. Det civila försvaret torde kosta i statens budget. Det är partiernas ansvar att anslå dessa medel. Det får inte bli som i det militära försvaret: en upprustning utan väsentligt höjda anslag. Såväl det militära som det civila försvaret bör inriktas och planeras så att man undviker kraftiga svängningar i totalförmåga samt kraftiga girar i inriktning. Det har tyvärr inte varit fallet i . En tidigare hög förmåga har avvecklats nästan helt, och har vi beslutat om att försöka hastigt återta försvarsförmåga. Inriktningen har girat fram och åter. Från invasionsförsvar till insatsförsvar och tillbaka till invasionsförsvar. Vi borde göra som polackerna och införa en säkerhetspolitisk integrator i grundlagen. Genom att i lag reglera en miniminivå för det militära respektive civila försvaret genom parametern kostnad i relation till bnp skulle svängningarna minska betydligt . Mitt förslag är för det militära försvaret och för det civila försvaret. Vad gäller planering för krisberedskap och civilt försvar hade ett mycket starkt och genomtänkt system tillika infrastruktur. Jag fick höra att vid en rökdykarträning i ett berg i , fann rökdykarna en dörr inne i berget och innanför dörren en bortglömd fabrik för granattillverkning. Mycket är bortglömt, men en del kunskap finns kvar som vi kan tillägna oss genom att titta på det gamla systemet för civilt försvar. Viktigt är att bygga ett system där ledarskapet är tydligt. I det militära försvaret har vi befälhavare som kan hantera snabba lägen och ta beslut efter hand. Samma måste gälla i det civila försvaret. Civila befälhavare måste ha beslutsrätt och tränas i denna beslutsmiljö. Det finns en tam diskussion som säger att om vi samverkar kommer ledarskapet att lösa sig av sig självt myndigheterna emellan. Så är det inte, och det visade om inte annat den stora branden i . Som en stomme i vårt återtagande av ett civilt försvar bör vi upprätta en civilförsvarsmyndighet. Vårt samhälle utsätts med jämna mellanrum för kriser som epidemier, terrorism, naturolyckor och störningar i teknisk infrastruktur. Därtill kan kriser uppstå som är helt nya för oss. För att inte stå helt handfallna är övningar viktiga. Krisberedskap såväl som civilt försvar måste övas. Inte minst gäller det små kommuner. I små kommuner blir avdelningen för beredskap liten och allt därigenom känsligare. Den lägsta beredskapsnivån är individen. Många kommuner har redan börjat uppmärksamma invånarna om att alla bör vara beredda att klara sig på egen hand i innan det civila försvaret hunnit mobilisera. Vi är tidigt ute med detta eftersom det civila försvaret ännu inte är klart. Jag brukar få frågan om jag själv klarar , och jag har en svag punkt eftersom jag saknar en transistorradio för batteridrift. Det är min läxa i sammanhanget. Låt oss tillsammans ta tag i dessa viktiga trygghetsfrågor. I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). Jag är inte helt säker på att pendeln har svängt fram och tillbaka under när det gäller vårt lands försvarsutgifter och vilka ambitioner vi har haft med vårt försvar. I realiteten har det varit en enda lång nedåtgående rörelse ekonomiskt sett då vi låg på 3 ½ procent av bnp till det som den nya regeringen kommer att uppnå , nämligen att trillar av bnp i försvarsanslag. Jag bedömer nog att värdering är korrekt. måste försvarsanslag uppgå till av bnp. Däremot, herr talman, tror inte vi liberaler att detta är någonting som behöver befästas vare sig i vanlig lag eller i grundlag, utan det måste vara upp till politikerna och deras förmåga till ansvarstagande att se till att man har en sådan kontinuerlig ekonomi i försvaret. satt i den försvarsberedning som i total enighet beslöt att föreslå en översyn av den så kallade stödförordningen. Han talar sig nu också här i talarstolen varm för idéer som handlar om att förse med vattentunnor för skogsbrandssläckning. Mot den bakgrunden, herr talman, blir det lätt obegripligt varför inte stöder yrkandet om den rättsliga regleringen som är själva verktyget för att kunna göra de här sakerna när det uppenbarligen helt sammanfaller med egen politik. Jag lyssnade noga till vad sa beträffande dialogen med Socialdemokraterna i utskottet. Är det rätt uppfattat att dementerar de uppgifter som gav här i kammaren? Miljön i försvarsutskottet är bra. Alla pratar med alla. Men att prata och att förhandla är två olika saker. Vi är öppna för att förhandla med alla partier om de har tagit fram bra förslag. Men de andra partierna är inte öppna för det. Det finns alltså ingen förhandling. Men vi pratar alla mycket med varandra. Vad gäller olika förslag är vi inne på samma linje, nämligen att man på något vis ska öppna för att delar av Försvarsmakten ska dimensioneras för att kunna hjälpa samhället vid en kris. Men våra förslag och era förslag, , är inte alltid exakt likadana. Vi kommer att prioritera vårt förslag när det gäller stöd till samhället vid en kris. Att anslaget minskar är sant. Att det var Socialdemokraterna som lade ned nästan alla förband är också sant. Men de åtta åren med Alliansen var också förödande för försvaret då anslaget fortsatte att minska. Det är bedrövligt att det minskar även , även om det kanske mest drabbar internationella fredsoperationer. Enligt är det som kommer att komma ned på av bnp i försvarsanslag. Under de flesta alliansåren var regeringens försvarsanslag förvisso blygsamma, men Socialdemokraternas försvarsanslag var ännu blygsammare. När det var som värst satsade man 2 miljarder mindre än den dåvarande regeringen anslog. Jag kan inte uppfatta svar på något annat sätt än att de uppgifter som lämnades tidigare inte var korrekta. Liberalerna förhandlar och samarbetar inom Alliansen, med de partier som vi förbereder ett maktövertagande med till 2018. Vilka man förhandlar med är en sak. Men det är svårt att förstå att man när det lagts fram förslag i kammaren som skulle möjliggöra förverkligande av visioner, om att utrusta både helikoptrar och C130 för skogsbrandssläckning, likväl tackar nej - uppenbarligen bara för att man upplever att man inte har fått tillräckligt många förhandlingsinviter. Då är politiken illa ute, herr talman. Verkligheten är den att alla partier lägger fram bra förslag till och från, även i försvarspolitiken. Och ni röstar aldrig för våra förslag, . Ni röstade inte ens för vårt förslag om ett nytt rekryteringskontor för Försvarsmakten i . Det önskar alla däruppe. Ni i partiet var också för det när vi besökte . Men bara för att det var vi som lade fram förslaget dog frågan. Det är alltså snarare på det sättet att ni inte kan rösta för våra förslag när de är bra. Vi är inne på samma spår när det gäller att öppna upp för ökad möjlighet för Försvarsmakten att lägga resurser på stöd till samhället vid en kris. Men de resurserna måste naturligtvis tas i ett civilt perspektiv. Vi är inne på samma linje. Men vi bedömde att er motion inte var den absolut bästa. Jag känner igen retorik. Han fastnar i detaljer och har inga stora perspektiv. Du tycker att det är smart, . När du talar om och annat fastnar du i detaljerna. Men jag tror att du måste vidga det här och försöka tänka lite annorlunda. När vi samtalar med olika partier frågar vi dem - lyssna nu noga - vad de tycker, varför de tycker så och hur de har kommit fram till det ställningstagandet. Prova det , ! Du har aldrig någonsin ställt en sådan fråga till någon av oss, såvitt jag vet. Du verkar helt ointresserad. Men om något enda ord skulle kunna missuppfattas är du där, när det handlar om de små detaljerna. Jag vill vara tydlig . Vi samarbetar inte med Socialdemokraterna. Vi frågar dem: Hur tycker ni? Vi får svar. Vi pratar om varför de tycker på det sättet. Vi pratar om det, för att bilda en uppfattning om vad försvarsministern tycker. Och vi tycker att han är totalt överlägsen vad ni åstadkom på den posten. I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). kanske tycker att vilka partier i som samarbetar, förhandlar och resonerar med varandra är en detalj. Men finns det en försvarsuppgörelse mellan fem av åtta partier. Det är klart att uppgifter som för tankarna till att det sker förhandlingar utanför den gruppen inte är någonting mindre än politisk dynamit. Jag skulle inte kalla det för detaljer i sammanhanget. Jag har förstått, inte minst av det anförde, att det inte sker några samtal, att det inte resoneras och att det inte samarbetas med den rödgröna majoriteten. Det är korrekt uppfattat. säger att varken eller något alliansparti någonsin har frågat: Hur kom ni fram till detta, hur har ni resonerat och hur tänker ni? Det kan vara intressant att veta att jag aldrig har fått någon sådan fråga från representanter för heller. Jag har talat färdigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.)