bet · H301SfU15 · 2016-03-22 00:00:00 — Motionärerna anser att förslag om arbetsmarknadsprövning och krav på bindande arbetserbjudanden skulle göra det svårare att komma till . I kommittémotion 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om tilläggsdirektiv till Utredningen om åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden. Motionärerna anser att den som kommit till med arbetstillstånd men vars arbetsgivare brutit mot anställningsavtalet bör få stanna hela tillståndstiden för att söka ny anställning. Detta fångas inte upp av utredningens nuvarande direktiv och bör därför tydliggöras. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om arbetskraftsinvandring. Motionärerna anför att arbetskraftsinvandring förbättrar svenska företags möjligheter att hitta rätt personal och gynnar tillväxtmöjligheter samt att fler vägar in behövs för den som vill komma till för att arbeta. I motion 2015/16:1305 av (SD) begärs ett tillkännagivande om svensk arbetsmarknadsprövning. Enligt motionären bör möjligheterna att återinföra arbetsmarknadsprövning ses över för att trygga sysselsättningen för svenska medborgare. I motion 2015/16:1509 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att göra en helhetsöversyn av villkor för arbetstagare från tredjeländer. Motionärerna anför att ett system med förhands- och efterkontroller med kännbara sanktioner mot arbetsgivare bör införas, arbetserbjudanden bör göras juridiskt bindande och pressen nedåt på löner och villkor måste stoppas. Tredjelandsmedborgare som kommer till för att arbeta saknar enligt motionärerna ofta kunskap om svensk arbetsrätt och blir utnyttjade. Uppehållstillstånd för att söka arbete, starta företag m.m. I motion 2015/16:1048 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att förlänga visaperioden för utlandsstudenter efter examen. Detta, anför motionären, för att de ska kunna söka arbete här och svenska företag därigenom ges möjlighet att dra fördel av deras spetskompetens. I motion 2015/16:1546 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över migrationsreglerna för att underlätta för fler talangfulla personer att söka sig till för att starta företag och investera pengar. Motionären anser att dagens regler är krångliga och tidsödande samt att det finns en risk för att ratas som förstahandsval. I motion 2015/16:1547 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utvärdera hur de förbättrade möjligheterna att attrahera utländska studenter, forskarstuderande, forskare och medföljande fallit ut samt att vid behov återkomma med förslag till nödvändiga förändringar. Motionären anför att högskolorna utgör internationella miljöer och att det behöver bli lättare för talangfulla personer att komma till för att studera, forska och arbeta. I motion 2015/16:2636 av i (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ytterligare underlätta för arbetskraftsinvandring. Enligt motionären bör möjligheterna ses över att låta utlänningar som kan försörja sig vistas i för att söka arbete. Detta bör, anför motionären, även omfatta studenter och kvalificerad arbetskraft. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att utländska studenter lättare ska få stanna i . Detta, enligt motionärerna, för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten för organisationer eller svenska medborgare att erbjuda ytterligare en laglig väg genom stipendier eller liknande. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att studenter som studerar i bör ges möjlighet att stanna för att söka arbete eller starta företag. Motionärerna anför att det behövs fler vägar in i för den som vill komma hit och arbeta. I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka möjligheterna att ansöka digitalt. bör, enligt motionärerna, arbeta med att korta handläggningstiderna, särskilt för egenföretagare. Motionärerna anför även att har gjort framsteg i att digitalisera ansökningsprocessen men att det med tanke på rekryteringsbehov krävs fortsatta förbättringar. I kommittémotion 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd bör behandlas . Enligt motionärerna utgör rekrytering från andra länder för många företag en möjlighet och ibland en nödvändighet men handläggningstiden för ärenden om arbetstillstånd är för lång. Samma tillkännagivande begärs i kommittémotion 2015/16:2705 av m.fl. (M) i yrkande 5. I motion 2015/16:1048 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att förkorta processerna kring arbetskraftsinvandring. Motionären anför att svenska företag utsätts för hård konkurrens och att det är centralt att skapa goda förutsättningar för att attrahera kompetent arbetskraft. Vidare anför motionären att processen för arbetskraftsinvandring är omständlig och utdragen och att regeringen måste säkerställa kortare handläggningstider. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om att göra det möjligt för externa aktörer att ta fram underlag för arbetstillståndsgivande. Aktörerna ska ha specialiserad kunskap och syftet är att korta handläggningstiderna. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att förenkla förfarandet för tillståndsgivning vid arbetskraftsinvandring för att kunna förkorta handläggningstiden. I motion 2015/16:202 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om snabbare och enklare arbetstillstånd. Motionärerna anför att är ett av världens mest framgångsrika länder för nystartade internetbolag men att det är behäftat med problem att anställa tredjelandsmedborgare. Enligt motionärerna kan processen att anställa delas in i fem steg, av vilka fyra bör slopas. I partimotion 2015/16:3126 av m.fl. (SD) begärs i yrkandena 41–44 tillkännagivanden om blåkortsdirektivet och arbetskraftsinvandring. I fråga om definitionen av ”högkvalificerad arbetskraft” anför motionärerna att bör införa de undantag som är möjliga enligt blåkortsdirektivet och att det är felaktigt av regeringen att godta yrkeserfarenhet som tillräckligt bevis på högre yrkeskvalifikation. När det gäller restriktioner efter anställningens andra år med avseende på vissa yrken anser motionärerna att möjligheten att laglig anställning låta en EU-blåkortsinnehavare få tillträde till arbetsmarknaden på samma villkor som de egna medborgarna bör tas bort. Slutligen anser motionärerna att regeringen bör genomföra direktivets möjlighet till begränsning i fråga om likabehandling när det gäller stipendier, studiemedel, andra bidrag och lån som avser sekundärutbildning, högre utbildning, yrkesutbildning samt förfaranden för att erhålla bostad. Enligt motionärerna ska dörren inte stängas till kvalitativ arbetskraftsinvandring för yrken där det råder en tydlig brist i , men en tydlig behovsprövning bör göras. Slutligen begär motionärerna i yrkande 45 ett tillkännagivande om en standardiserad giltighetstid för EU-blåkort . Motionärerna menar att samtliga uppehållstillstånd som beviljas ska vara av tillfällig karaktär, med möjlighet till förlängning vid behov. Enligt motionärerna bör vara ettåriga förstagångstillstånd. I motion 2015/16:1783 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att låta regeringen återkomma med ett förslag på ett poängsystem för beviljande av uppehållstillstånd som baseras på kriterier byggda på möjligheter för individen att på ett gott sätt ta del av det svenska samhället. Motionären anför att det är rimligt att integrationsreglerna förstärks för att underlätta för människor att få arbete och en plats i samhället samt minska spänningarna. Poängsystemet ska enligt motionären bygga på invandrarens möjligheter att komma in i samhället till liten eller ingen kostnad. I kommittémotion 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att utvidga EU:s blåkortssystem så att det öppnar för arbetskraftsinvandring av mindre kvalificerad arbetskraft än . Enligt motionärerna skulle detta bättre tillgodose behoven på arbetsmarknaden och fler skulle ges möjlighet att söka arbete i . I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om EU-blåkort. Enligt motionärerna ska personer kunna komma till EU för att arbeta oavsett kvalifikationsgrad och meriter och i ett nästa steg borde det skapas en möjlighet att få ett EU-blåkort för att komma till EU och söka arbete. Även i motion 2015/16:1990 yrkande 8 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att EU-blåkort ska kunna ges till personer oavsett kvalifikationer. I motion 2015/16:1613 av (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att ta fram en handlingsplan för hur man ska bekämpa den olagliga arbetskraften. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att överväga att se över straffskalorna för brott avseende utnyttjande av olaglig arbetskraft och i yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att studera hur andra länder i EU har löst problem med olaglig arbetskraft och vad man vidtagit för åtgärder. Motionären motiverar sina yrkanden på följande vis. uppvisar stor kreativitet vad gäller att undanhålla skatt från staten, t.ex. genom olagliga anställningar. Dessa företag, som ibland utgör en del av ett större kriminellt nätverk, måste begränsas i sina möjligheter att utnyttja arbetskraft för att en fri och öppen europeisk arbetsmarknad ska vara möjlig. Utskottet har i tidigare sammanhang (senast i bet. 2014/15:SfU13) uttalat sig om betydelsen av den svenska arbetskraftsinvandringen. Enligt utskottet är migration en positiv kraft som bidrar till öppnare och rikare samhällen. Svenska företag agerar i stor omfattning på en global marknad där arbetskraftens kompetens och kunskaper avgör företagens förmåga att konkurrera. En växande del av arbetskraften blir alltmer rörlig, och förmåga att attrahera arbetskraftsinvandrare är en avgörande framtidsfråga. Den svenska befolkningen blir allt äldre, och många äldre har lämnat arbetslivet. står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Behovet av vård och omsorg kommer också att öka till följd av att befolkningen blir allt äldre. När pensionärerna blir fler måste fler arbeta för att upprätthålla välfärden. Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta denna utmaning. råder det brist på arbetskraft inom flera yrken och sektorer på arbetsmarknaden. Om ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs enligt utskottets mening ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. Utskottet kan konstatera att arbetskraftsinvandringen ligger på en fortsatt hög nivå och ser positivt på att antalet arbetstillstånd ökar. Arbetskraftsinvandringen vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin samt tillför kunskap och erfarenhet till , men liksom i övriga EU förekommer det problem med oseriösa arbetsgivare som utnyttjar personer utan uppehålls- och arbetstillstånd. Som ett led i arbetet med att motverka missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft har EU arbetat fram det s.k. sanktionsdirektivet. Direktivet har genomförts i svensk rätt och regler finns således om straffrättsligt ansvar för arbetsgivare som anställer utlänningar som saknar rätt att vistas i eller som saknar föreskrivet arbetstillstånd. En arbetsgivare kan i sådana fall straffas med böter eller, vid försvårande omständigheter, fängelse i högst . Arbetsgivare kan bli skyldiga att betala en särskild avgift, vilket även är fallet för underleverantörer. En arbetsgivare som har haft en utlänning anställd som saknar arbetstillstånd kan vidare fråntas rätten till offentligt stöd, bidrag och förmåner och en återbetalningsskyldighet kan uppstå. Under vissa omständigheter ska en dömd arbetsgivare uteslutas från offentliga upphandlingar. För att skydda arbetstagaren finns det vidare en särskild lag, lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i , som ger utlänningar utan rätt att vistas i rätt till lön och annan ersättning för utfört arbete. I samband med att den nuvarande ordningen för arbetskraftsinvandring infördes pekade utskottet särskilt på att arbetstagarorganisationerna ska yttra sig över löner och andra anställningsvillkor och att , förutom att kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras, ska kontrollera att de villkor som erbjuds inte är sämre än dem som gäller för arbetstagare i (bet. 2008/09:SfU3). Utskottet noterar att bl.a. har särskilda utredningskrav för att bevilja arbetstillstånd till arbetsgivare med verksamhet som har pågått än (nystartad verksamhet) och inom vissa uppräknade branscher. För vissa branscher krävs att arbetsgivaren redovisar hur företaget klarar av att garantera lönen för den person som söker arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska också visa skattekontoutdrag om personer från länder utanför EU/EES har anställts tidigare. Vidare ska anställningsvillkoren och lönen vara på minst samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom yrket eller branschen. Det innebär bl.a. att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten från anställningen inte är så låg att arbetstagaren behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle (prop. 2007/08:147 s. 59). trädde regeländringar i kraft med syfte att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. möjlighet till kontroller har stärkts genom att verket har rättsligt stöd att göra efterkontroller i arbetstillståndsärenden för att kontrollera bl.a. att arbetstagaren påbörjat sitt arbete och att de erbjudna anställningsvillkoren och i synnerhet lönen följs. Om anställningen inte har påbörjats , eller om anställningsvillkoren inte är uppfyllda, ska återkalla arbetstillståndet. Vidare ska arbetsgivaren på begäran av på heder och samvete lämna skriftliga uppgifter om de villkor som gäller för anställningen. Om arbetsgivaren lämnar uppgifter som är oriktiga kan detta få straffrättsliga påföljder. Utskottet vill också erinra om att grundläggande skyddsregler inom arbetsrätten, exempelvis arbetstidslagen, i betydande delar kan tillämpas. Utskottet anser att det är rimligt att ett arbetstillstånd är kopplat till ett visst yrke eller en viss arbetsgivare, för att underlätta kontroll och för att upprätthålla en reglerad invandring. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen och anser inte att det finns några skäl för att nu göra något tillkännagivande om ändring i regelverken. Utskottet vill också peka på att regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka i vilken omfattning arbetskraftsinvandrare utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och att föreslå lämpliga åtgärder för att motverka att så sker. Utredaren ska överväga bl.a. krav på att anställningsavtal ges in i samband med en ansökan om arbetstillstånd, begränsningar i arbetsgivarens möjligheter att försämra anställningsvillkoren efter att arbetstillstånd har beviljats, utökade sanktioner mot arbetsgivare och utökade kontroller av arbetsgivare. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag för de åtgärder som föreslås och uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att resultatet av utredningen bör avvaktas. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:1953 (M, C, FP, KD), 2015/16:2705 (M) yrkande 4, 2015/16:1703 (M), 2015/16:2636 (M) yrkande 2, 2015/16:1305 (SD), 2015/16:3048 (C) yrkandena 20, 21 och 22, 2015/16:378 (V) yrkande 10, 2015/16:2567 (KD) yrkande 30, 2015/16:1613 (M) yrkandena 2–4 och 2015/16:1509 (S). Uppehållstillstånd för att söka arbete, starta företag m.m. Utskottet vill peka på att i syfte att öka attraktionskraft har reglerna för utländska studenters möjlighet att i anslutning till att studierna avslutats stanna kvar i för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här utvidgats. Utskottet noterar också att det pågår ett arbete inom EU med ett nytt direktiv med regler om inresa och vistelse för bl.a. studenter och forskare från länder utanför EU. Enligt utskottets mening bör detta arbete avvaktas. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:1048 (M) yrkande 3, 2015/16:1546 (M), 2015/16:1547 (M), 2015/16:2636 (M) yrkande 1, 2015/16:3048 (C) yrkandena 11 och 27 och 2015/16:2567 (KD) yrkande 31. En väl fungerade arbetskraftsinvandring från tredjeland förutsätter bl.a. att handlägger ansökningar om arbetstillstånd på ett rättssäkert och effektivt sätt. Utskottet konstaterar att handläggningstiden vid en ansökan om arbetstillstånd är beroende av hur fullständig ansökan är. Behöver en mer omfattande utredning göras kan mer än krävas. I årsredovisning framgår att antalet öppna ärenden ökat . Som förklaring till detta anges dock att antalet ansökningar ökat , att äldre ärenden som är mer tidsödande har prioriterats och att personal flyttats från handläggning av arbetstillståndsärenden till asylverksamheten. Regeringen har i regleringsbrevet för understrukit vikten av att fortsatt digitalisering av verksamheten sker, för ökad effektivitet och minskad sårbarhet, samt att digitaliseringen ska medföra betydande produktivitetsökningar . Utskottet finner inte skäl att nu göra något tillkännagivande om handläggningen hos . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:3241 (M) yrkande 20, 2015/16:2445 (M) yrkande 10, 2015/16:2705 (M) yrkande 5, 2015/16:1048 (M) yrkande 1, 2015/16:3048 (C) yrkandena 23 och 24 samt 2015/16:202 (FP). Europeiska unionens råd antog blåkortsdirektivet . I direktivet fastställs villkoren för inresa och vistelse för högkvalificerad anställning på medlemsstaternas territorium för tredjelandsmedborgare som har EU-blåkort samt deras familjemedlemmar. Direktivet, som syftar till att locka högkvalificerade arbetstagare till EU, genomfördes i svensk rätt . I samband med genomförandet uttalade utskottet bl.a. att förutom högskoleutbildning bör även motsvarande relevant yrkeserfarenhet om inom det yrke eller den bransch som anställningen avser kunna ligga till grund för ett EU-blåkort. Utskottet såg positivt på att ett EU-blåkort knyts till en viss anställning och ett visst slag av arbete men att det efter en sammanlagd tillståndstid bara är knutet till ett visst slag av arbete. Detta då det ansågs eftersträvansvärt att de bestämmelser som infördes med anledning av blåkortsdirektivet i så stor utsträckning som möjligt skulle motsvara den reglering som gäller för annan arbetskraftsinvandring. Utskottet instämde i regeringens bedömning att EU-blåkortsinnehavare bör likabehandlas när det gäller stipendier, studiemedel inkluderat andra bidrag och lån avseende sekundärutbildning och högre utbildning samt yrkesutbildning och även beträffande förfaranden för att få en bostad. Enligt utskottet saknas det skäl för att göra ett tillkännagivande om ändring av regelverket. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:3126 (SD) yrkandena 41–45, 2015/16:1783 (SD), 2015/16:3048 (C) yrkande 25, 2015/16:2567 (KD) yrkande 32 och 2015/16:1990 (KD) yrkande 8. Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2795 av m.fl. (SD), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31 samt 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2015/16:368 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:557 av och (båda S), 2015/16:867 av Lawen Redar (S), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Dagens generösa regler medför problem genom att anhöriginvandrare hamnar i utanförskap och äktenskap används som väg in i landet med beroendeställning som följd. I bör ställas krav liknande dem som gäller i , nämligen att makar och partner ska vara för att uppehållstillstånd ska kunna beviljas, att anknytningspersonen ska ha fullt försörjningsansvar och kunna erbjuda en bostad av rimlig storlek, att det ska finnas en giltig sjukförsäkring, att anknytningspersonen inte ska få vara dömd för grova brott och inte ska få ha mottagit försörjningsstöd som föregår ansökan, att anknytningen inte ska få vara större till något annat land än (om inte anknytningspersonen är svensk medborgare, /EES-medborgare eller har varit bosatt i ) och slutligen att en anpassningsförklaring ska avges av båda parter. De krav som ska uppställas för anhöriginvandring ska vara uppfyllda till dess ett svenskt medborgarskap beviljas, i annat fall ska uppehållstillståndet återkallas. En regel om att båda parter ska vara skulle motverka tvångsäktenskap, eftersom det är svårare att tvinga en 24-åring än en 18-åring att gifta sig. En motsvarande regel har införts i och där fick den relativt snabbt effekt. En 24-årsregel skulle också motverka begränsningar av ungas rätt att själv välja partner och underlätta för kvinnor att stå emot hederskultur och tryck från familjen. Regeringen bör återkomma med förslag enligt vad som anförts i motionen. Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16 samt 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2015/16:368 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:557 av och (båda S), 2015/16:867 av Lawen Redar (S), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2015/16:2795 av m.fl. (SD), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31. En ansökan om uppehållstillstånd som anhörig ska kunna lämnas från . Vidare bör äldre anhöriga som finns kvar i hemlandet kunna återförenas med sina barn i , så länge de själva kan stå för de kostnader som uppstår under vistelsen i . Regeringen bör återkomma till med förslag enligt vad som anförts. Uppehållstillstånd för anhöriga, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:83 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2015/16:368 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:557 av och (båda S), 2015/16:867 av Lawen Redar (S), 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 3, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2015/16:2795 av m.fl. (SD), 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2015/16:3048 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31. I huvudsak saknas det lagliga vägar in i EU men en laglig väg som kan breddas är anhöriginvandringen. Det bör vara möjligt för vårdnadshavare med permanent uppehållstillstånd att i lämna in en ansökan om familjeåterförening å sina barns vägnar. För att inte processen ska bli invecklad och barn tvingas till en ambassad i ett annat land behövs en möjlighet för den anhörige i att ansöka om uppehållstillstånd för sin familj. Barn i måste ha föräldrar eller en särskilt utsedd person som kan bekräfta barnets ansökan för att denna ska kunna prövas. Id-handlingar från t.ex. och anses ha lågt bevisvärde och gör det i stort sett omöjligt att bevisa vem som är ett barns ställföreträdare, vilket leder till att ansökan inte prövas.