bet · H401UbU1 · 2016-12-08 00:00:00 — I årskurs 7–9 var andelen legitimerade och behöriga lärare störst i idrott och hälsa, historia och franska. Minst var den i teknik, spanska och svenska som andraspråk. I sameskolan var andelen lärare med legitimation och behörighet högst i , där av lärarna var legitimerade och behöriga för minst ett undervisningsämne. [42] Uppgifter om rektorer saknas för sameskolan. Av lärarna i grundsärskolan var andelen legitimerade och behöriga för rätt ämne och nivå förhållandevis låg. Av lärarna med inriktning mot undervisning i årskurs 1–3 hade legitimation och behörighet för grundsärskolan, nivån och i minst ett ämne. Motsvarande andel mot årskurs 4–6 var och mot årskurs 7–9 var andelen . Av lärarna i specialskolan hade legitimation och behörighet. Indikatorn Andel tjänstgörande lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med legitimation och behörighet per ämne visar att av lärarna i gymnasieskolan var behöriga att undervisa i något eller några ämnen i gymnasieskolan. [43] Skillnaderna i lärarnas behörighetsgrad mellan olika ämnen är betydande. Störst andel behöriga fanns i historia, biologi och kemi och lägst andel behöriga i naturkunskap, teknik och svenska som andraspråk. Det finns vissa regionala skillnader i andelen legitimerade och behöriga gymnasielärare. I synnerhet vissa kommuner i inland samt i norra respektive västra har en mindre andel legitimerade och behöriga gymnasielärare än övriga delar av landet. I gymnasiesärskolan var andelen legitimerade och behöriga lärare för rätt ämne och nivå låg, var legitimerade och behöriga. Störst andel legitimerade och behöriga fanns i idrott och hälsa respektive engelska. Minst andel fanns i bild och svenska som andraspråk. Indikatorn Andel tjänstgörande lärare i vuxenutbildningen med legitimation och behörighet per ämne visar att av lärarna i komvux hade legitimation och behörighet i minst ett ämne. [44] Det finns vissa skillnader i lärares behörighet mellan olika ämnen. På grundläggande nivå hade störst andel lärare legitimation och behörighet i kemi, engelska och matematik. Minst andel legitimerade och behöriga fanns i religionskunskap, svenska som andraspråk och samhällskunskap. På gymnasial nivå hade störst andel lärare legitimation och behörighet för bild, biologi och fysik. Minst andel legitimerade och behöriga fanns i teknik, svenska som andraspråk och filosofi. Av lärarna i särvux hade legitimation, och av lärarna i sfi var legitimerade och behöriga för undervisning i sfi. /15 hade av rektorerna i en pedagogisk högskoleexamen, och hade dessutom legitimation. Av rektorerna i gymnasieskolan hade en pedagogisk högskoleexamen och en legitimation. Av rektorerna i komvux hade en pedagogisk högskoleexamen och en legitimation. I samtliga skolformer hade rektorerna någon typ av högskoleutbildning. Den vanligaste utbildningsbakgrunden var lärarutbildning, vilket hade (2016, Beskrivande data 2015, rapport 434). För lärar- och förskollärarutbildningarna finns det tre resultatindikatorer. Indikatorn Söktryck till lärar- och förskollärarutbildningarna (antal behöriga förstahandssökande per antagen) är fortfarande låg. Söktrycket var 1,4 sökande per antagen . Det skiljer sig dock mellan de olika inriktningarna. Högst söktryck är det till specialpedagogutbildningen och förskollärarutbildningen. gick det nästan två behöriga förstahandssökande per antagen till dessa utbildningar. Sedan höstterminen 2011 har ämneslärarutbildningen haft lägst söktryck med drygt en behörig förstahandssökande per antagen. var söktrycket dock marginellt lägre till speciallärarutbildningen. Den hade då knappt 1,1 sökande per antagen. Indikatorn Antalet nybörjarstudenter på lärar- och förskollärar-utbildningarna var närmare 15 000 nybörjarstudenter . Indikatorn Antalet examinerade från lärar- och förskollärarutbildningarna visar att –2015 har i genomsnitt 8 500 personer fått en lärarexamen i . De som har examinerats har examinerats i enlighet med examensordning. De första reguljära programstudenterna att examineras års lärar- och förskollärarutbildning examinerades under i synnerhet 2015 och 2016. Regeringen redovisar i detta sammanhang också uppgifter om den s.k. befattningsutbildningen för rektorer. Av de rektorer som har arbetat som rektor har avslutat utbildningen med godkänt resultat. I avsnitt 2.5.3 redovisas pågående och beslutade statliga insatser för att påverka tillgången på utbildade lärare och förskollärare. Regeringen konstaterar att svenskt skolväsen har haft problem att rekrytera tillräckligt många utbildade lärare och förskollärare och att många insatser har genomförts för att stärka yrkenas och utbildningarnas attraktivitet och på så sätt locka fler studenter och få fler yrkesverksamma att stanna i yrket. Regeringen konstaterar att ansvaret för frågor som rör yrkets attraktivitet dock är delat mellan stat och skolhuvudmän. Regeringen redovisar följande insatser för att stärka attraktiviteten i yrket: en nationell samling för läraryrket, en legitimation för lärare och förskollärare, karriärvägar för lärare, ett lärarlönelyft och en informationskampanj för lärar- och förskolläraryrkena. Regeringen redovisar också de generella statliga fortbildningsinsatser som genomförs för vissa yrkesgrupper i skolväsendet: Förskolelyftet, bidrag för kompetensutveckling av yrkeslärare, kompetensutveckling för lärare i nationella minoritetsspråk, fortbildning för förskolechefer och fortbildning för rektorer. [46] Andra satsningar som kan väntas få positiva effekter för läraryrkets attraktivitet är enligt regeringen t.ex. satsningen på fler anställda i förskoleklass och lågstadiet. För att få legitimation som lärare eller förskollärare krävs en behörighetsgivande examen. Regeringen redovisar olika utbildningsvägar som kan leda till en behörighetsgivande examen. För de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna redovisar regeringen följande insatser: nya lärar- och förskollärarexamina, en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor, höjda ersättningsbelopp för lärar- och förskollärar-utbildningen, en försöksverksamhet med lämplighetsbedömning och fler platser inom lärar- och förskollärarutbildningarna. För att skapa fler vägar in i läraryrket för personer med annan yrkes- eller utbildningsbakgrund redovisar regeringen följande insatser: en särskild kompletterande pedagogisk utbildning, en kompletterande pedagogisk utbildning för forskarutbildade, en vidareutbildning av yrkesverksamma lärare utan behörighetsgivande examen (), en kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning () och en ämneslärarutbildning i minoritetsspråk. För att locka fler till utbildningar som leder till en behörighetsgivande examen pågår ett antal insatser som ska förbättra villkoren : ett statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare, en anställning under viss kompletterande utbildning och en möjlighet till den högre bidragsnivån inom studiemedlet. När det gäller utbildningsinsatser för utökad behörighet finns Lärarlyftet II för att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Befattningsutbildningen för rektorer m.fl. är obligatorisk . I avsnitt 2.5.4 presenteras regeringens analys och slutsatser. Regeringen konstaterar att det svenska skolväsendet står inför en betydande personalbrist och pekar på flera bidragande faktorer, såväl kommande pensionsavgångar som antal examinerade från landets lärarutbildningar och demografiska förändringar i elevunderlaget. redovisade sitt uppdrag om en prognos över behovet av olika lärarkategorier för regeringen (U2014/04128/S). Prognosen utgick från lärarsituationen 2014 och sträckte sig . Regeringen konstaterar att mycket dock har ändrats , inte minst i och med de stora flyktingströmmar som nått , men också genom olika reformer som ökar personalbehovet. () följer därför noggrant de olika prognoser som görs, framför allt när det gäller befolkningsutvecklingen. () senaste beräkning gjordes efter () befolkningsprognos och baseras på prognos . Prognosen visar att det totala rekryteringsbehovet kan komma att uppgå till 79 000 heltidstjänster perioden –2019. Enligt regeringen finns det flera förklaringar till det stora rekryteringsbehovet. En orsak är ett förväntat ökat elevunderlag i samtliga verksamhetsformer; t.ex. väntas elevunderlaget öka med i och i gymnasieskolan. Parallellt med att eleverna blir fler blir också den befintliga lärarkåren äldre. Enligt prognos är rekryteringsbehovet av yrkeslärare i förhållande till yrkeskåren mycket stort, och en orsak är att de är förhållandevis äldre. En annan orsak är att kvarvaron i yrket är lägre hos yrkeslärare, som har en alternativ arbetsmarknad. De flesta lärare fortsätter dock att arbeta som lärare, enligt . Huvudmännens bedömning av personalsituationen I SCB:s arbetskraftsbarometer uppger en stor majoritet av de tillfrågade arbetsgivarna att det råder brist på såväl nyutexaminerade som yrkeserfarna lärare inom ett flertal inriktningar och ämnen. Störst brist rapporteras för grundskollärare med inriktning mot senare år och matematik/naturorienterande ämnen (NO). Skolinspektionen fick regeringens uppdrag att kartlägga huvudmäns och skolledares arbete med att säkra tillgången till behöriga lärare och förskollärare. I redovisningen av uppdraget (Skolinspektionen 2015, Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola) fram-kommer att de största utmaningarna för huvudmännen och skolledarna att anställa legitimerade förskollärare och legitimerade och behöriga lärare består i att det finns för få sökande med rätt kvalifikationer, att det är hård konkurrens om de med rätt kvalifikationer samt att det är svårt att erbjuda tillräckligt attraktiva anställningsformer och anställningsvillkor. Genom förordningen (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning har staten gjort det möjligt för huvudmän att söka statsbidrag för att genomföra personalförstärkningar. I förordningen anges att de huvudmän som ansöker om statsbidrag ska bifoga en beskrivning av sina lokala rekryteringsstrategier. har regeringens uppdrag att analysera den information som presenteras i dessa beskrivningar. har i en första uppföljning analyserat redogörelser från 559 huvudmän (2015, Redovisning av analys av den information som förmedlas i de lokala rekryteringsstrategier som lämnas i enlighet med förordningen [2015:215] om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning). Analysen visar att huvudmännen i någon form har en rekryteringsstrategi eller kompetensförsörjningsplan. Det handlar t.ex. om att upprätta register över lärarnas behörighet samt kartlägga kommande pensionsavgångar. Det är främst kommunala huvudmän som lyfter fram svårigheter i förhållande till nyanlända elever. Detta förklaras enligt de enskilda huvudmännen av regelverkets utformning; många av dessa har köer till sina skolor. Likt Skolinspektionens rapport visar analys att bristen på utbildade och legitimerade lärare och pedagoger är det största problemet. En viktig del i att motverka lärarbrist är att utbildade lärare väljer att fortsätta arbeta som lärare. Kvarvaron i yrket är också hög. Ändå arbetar 40 000 personer med lärarutbildning inte som lärare, enligt SCB, och en stor andel lärare uttrycker missnöje med sitt yrke, enligt . Detta pekar enligt regeringen på betydelsen av att sträva efter att det ska vara attraktivt att arbeta som lärare. Det är sannolikt också betydelsefullt för inströmningen till yrket. De kommande pensionsavgångarna bland lärare är den största orsaken till den befintliga och prognostiserade lärarbristen. För vissa lärarkategorier är åldersfördelningen bland de yrkesverksamma lärarna särskilt problematisk. Exempelvis sticker lärare i gymnasieskolans yrkesämnen ut som en lärarkategori med en högre genomsnittlig ålder. För att göra en lärarkarriär attraktiv har regeringen bl.a. initierat Lärarlönelyftet och vidareutvecklat karriärtjänstsystemet. Arbetet fortsätter också bl.a. inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket inom vilken regeringen tillsammans med berörda parter arbetar för att stärka läraryrkets attraktivitet. Resultatredovisningen visar att antalet förskollärare och lärare, oavsett utbildningsbakgrund, i hög grad har följt antalet barn och elever. I förskolan och har antalet barn och elever per årsarbetare varit stabilt fram till , medan det däremot har ökat i förskoleklassen och i fritidshemmet i takt med att elevkullarna vuxit och framåt. Redovisningen visar genomgående att snabba ökningar i antalet elever sammanfaller med en sjunkande andel lärare med pedagogisk högskoleutbildning. Det är enligt regeringen en likvärdighetsfråga för eleverna att få en utbildning av hög kvalitet oavsett om man tillhör en liten eller stor elevkull. Regeringen påpekar att det tar att utbilda lärare, vilket gör det svårare för universitet och högskolor att planera utbildningsutbudet. Det talar enligt regeringen för att det måste finnas alternativa sätt att få en behörighetsgivande examen, vid sidan om de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna, för att möta skolväsendets behov. Utöver fler platser i de reguljära lärar- och förskollärarutbildningarna har man därför satsat på ytterligare möjligheter för yrkesverksamma lärare att bredda sin behörighet och skapat fler vägar in i läraryrket för personer med annan yrkes- eller utbildningsbakgrund. Regeringen bedömer dock att ytterligare insatser behövs och har därför förstärkt personalsituationen i verksamheterna generellt, inklusive personal som inte är lärare och förskollärare. /14 har det totala antalet pedagogisk personal i skolväsendet ökat med 13 000 heltidstjänster. Detta innefattar personal i samtliga skolformer exklusive förskolan. I förskolan har antalet årsarbetare ökat med 2 500 heltidstjänster. Utbildningen måste enligt regeringen också vara likvärdig för elever inom en och samma elevkull, och eleverna ska enligt regeringen ges samma förutsättningar att nå målen oavsett vilken bakgrund de har och var i landet de bor. Regeringen menar att det därför är oroande att det i resultatredovisningen finns tecken på vissa skillnader i skolors tillgång till legitimerade och behöriga lärare. Det finns dels vissa regionala skillnader, dels skillnader mellan skolor som kan härröras till socioekonomiska faktorer i elevsammansättningen. Många av de skolor och regioner som redan har en lägre andel legitimerade och behöriga lärare i grund- och gymnasieskolan har också tillhört de som tagit emot många nyanlända. Regeringen har därför genomfört satsningar riktade mot skolor med svåra förutsättningar, t.ex. Samverkan för bästa skola och karriärtjänster i utanförskapsområden. Antalet examinerade från lärar- och förskollärarutbildningarna har legat i nivå med toppnoteringarna under den första halvan av . I och med att nya lärar- och förskollärarexamina infördes , liksom en lärar- och förskollärarlegitimation, fluktuerar tidsserierna kraftigt. Det är därför svårt att bedöma trenden, men det finns skäl att tro att antalet examinerade kan fortsätta att öka i och med att antalet nybörjarstudenter har ökat . Trots detta visar resultatredovisningen att antalet examinerade inte täcker de prognosticerade behoven. Enligt prognos finns ett årligt examinationsbehov om 16 800 personer (2015–2019), 14 100 personer den andra perioden (2020–2024) och 12 700 personer den tredje perioden (2025–2029). /15 påbörjade ca 13 000 personer en lärar- eller förskollärarutbildning som, givet en examinationsfrekvens om , motsvarar ca 8 500 examinerade. Det täcker således halva examinationsbehovet. Utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2015 Mot bakgrund av att de riktade statsbidragen inom skolområdet ökat i antal och omfattning har utbildningsutskottet beslutat att inom ramen för utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 särskilt följa upp sådana riktade statsbidrag (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Uppföljningen har genomförts av , föredragande vid kansliet. I utskottets budgetbetänkande från /16 identifierades elva riktade statsbidrag och två uppdrag inom fem olika anslag inom skolområdet (bet. 2015/16:UbU1, bilaga 5). Samtliga statsbidrag är s.k. stimulansbidrag. Denna typ av statsbidrag syftar till att påverka huvudmännens prioriteringar. De är av mer tillfällig karaktär och avser insatser som syftar till att stimulera skolutveckling, t.ex. undervisningen i vissa ämnen, lärarfortbildning eller personaltäthet. De aktuella anslagen och statsbidragen, eller satsningarna där statsbidragen är en del, samt uppdragen är följande: Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet – En förstärkt elevhälsa – Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i – Nationella skolutvecklingsprogram (uppdrag) – Samverkan för bästa skola (uppdrag) – Ökad specialpedagogisk kompetens Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. – Mindre barngrupper i förskolan Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Anslaget 1:18 Lågstadielyftet (nuvarande 1:16 Fler anställda i lågstadiet) – Fler anställda i lågstadiet Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner – Höjda lärarlöner – Lärarlönelyftet – Karriärtjänster för lärare (tidigare anslag 1:5) Denna genomgång fokuserar på statsbidragens syfte och utformning eller motsvarande för uppdragen samt utfallet [47]. Förordningen beskrivs i det fall det finns en sådan. Syftet med statsbidragen enligt förordning alternativt enligt uppdragens utformning kartläggs inför utskottets uppföljning av regeringens bedömning av måluppfyllelsen. En slutlig uppföljning bör göras när en satsning är avslutad. En förstärkt elevhälsa är den enda av satsningarna som avslutades . Denna satsning följs upp vad gäller regeringens bedömning av måluppfyllelsen. För denna satsning redovisas även uppföljning. Nedan redogörs för de elva statsbidragen, eller satsningarna där statsbidrag är en del, och de två uppdragen. Redovisningen innefattar statsbidragens syfte och utformning enligt förordning eller uppdrag och utfallet (såväl antal deltagare – huvudmän och enskilda lärare – som medelsanvändningen) enligt i huvudsak regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2015/16:102), årsredovisning och budgetpropositionen 2017 (prop. 2016/17:1 utg.omr. I anslutning till dessa redogörs för de aktuella anslagens medelsanvändning enligt regeringens skrivelse Årsredovisningen för staten (skr. 2015/16:101). Sist redovisas en tabell med en översikt över statsbidragens utformning och en tabell som visar kommande uppföljningar och utvärderingar. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet används bl.a. för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget används även för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ligger bl.a. Matematiklyftet, Läslyftet, En förstärkt elevhälsa, Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i , Nationella skolutvecklingsprogram, Samverkan för bästa skola och Ökad specialpedagogisk kompetens. Dessa redogörs för nedan. har 2012–2016 regeringens uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid ansvara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för lärare som undervisar i matematik, det s.k. Matematiklyftet (dnr U2012/02013/GV). avsattes till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av förordningen (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare framgår att syftet med satsningen är att öka elevers måluppfyllelse i matematik genom att ge matematiklärare möjlighet att få ökade kunskaper i matematikdidaktik genom kollegialt lärande så att innehåll, metoder och former för matematikundervisningen kan stärkas, och att ge dessa lärare professionellt stöd genom matematikhandledare (2 §). Fortbildningen vänder sig till lärare inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, den kommunala vuxenutbildningen och den särskilda utbildningen för vuxna. Det finns också stödmaterial för personal inom förskolan och förskoleklassen. Huvudmannen beslutar om deltagande. I uppdraget till ingår att utbilda matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för det didaktiska stödmaterialet i fortbildningen. Materialet bygger på forskning om lärande i matematik och på analyser av svenska elevers resultat i nationella och internationella undersökningar. Statsbidrag lämnas för ett kalenderår (bidragsår) i sänder (4 §). Statsbidrag lämnas till skolhuvudmännen med ett schablonbelopp för matematiklärare som deltar i fortbildning och för personer som tjänstgör som handledare för matematiklärare som deltar i fortbildningen (5 och 6 §§). ska följa upp och utvärdera hur statsbidraget har använts (12 §). Statsbidraget är indelat i två delar: ett bidrag per matematikhandledare och ett bidrag per deltagande lärare. /2015 var statsbidraget per matematiklärare. För en matematikhandledare lämnas statsbidrag som ersättning för lön. Det är ett schablonbelopp som ska motsvara högst av en genomsnittlig heltidslön för en matematiklärare. Under /15 utbetalades per matematikhandledare och läsår. Av de som till och med /15 har fullgjort kompetensutvecklingsinsatsen är totalt män och kvinnor. För del är förhållandet kvinnor och män och för gymnasieskolans del kvinnor och män. /16 deltar ca 230 huvudmän, 8 987 lärare och 590 matematikhandledare i satsningen. Det sista läsåret med bidrag är 2015/16, vilket innebär att de sista som fullgör Matematiklyftet har gjort detta . Då har drygt 37 000, , av alla matematiklärare runt om i landet deltagit i satsningen. Totalt har aviserats för Matematiklyftet (prop. 2016/17:1, utg.omr. 16 s. 108). avsattes i enlighet med vad som ovan anförts till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades , varav i form av statsbidrag för lärare och handledare (skr. 2015/16:102, s. 48). Andra stora utgiftsposter har varit bl.a. utgifter för didaktiskt stödmaterial i form av moduler (), handledarutbildning () och utbildning av rektorer () (årsredovisning 2015 s. 42). –2018 har i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling, med fokus på det kollegiala lärandet (U2013/7215/S). Målgruppen för insatserna är i första hand lärare i den obligatoriska skolan samt i gymnasie- och gymnasiesärskolans första år. Även förskollärare och lärare i förskoleklass omfattas dock av satsningen. Vissa insatser riktas även till rektorer. Material ska också tas fram för förskolan och för personal i skolbibliotek. ansvarar även för att anordna utbildning av handledare med uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. /15 genomfördes en provomgång med ett representativt urval av skolor. Satsningen genomfördes i större skala under /16. avsattes till satsningen på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att utvidga Läslyftet till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier samt satsa på utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare med inriktning mot förskolan (prop. 2016/17:1 utg.omr. 196–197).