bet · H301UbU11 · 2016-01-11 00:00:00 — I det avsnitt i förskolans läroplan som berör utveckling och lärande (avsnitt 2.2) finns flera mål som förutsätter tillgång till barnlitteratur i förskolan, bl.a. att förskolan ska sträva efter att varje barn utvecklar intresse för bilder, texter och olika medier samt sin förmåga att använda sig av, tolka och samtala om dessa och att förskolan ska sträva efter att varje barn utvecklar ett intresse för skriftspråk samt förståelse för symboler och deras kommunikativa funktion. Det gäller även målet om att förskolan ska sträva efter att varje barn som har ett annat modersmål än svenska utvecklar sin kulturella identitet och sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. har fått i uppdrag av regeringen att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom det allmänna biblioteksväsendet (, Ku2014/01693/KI, Ku2015/00747/KI). Det allmänna biblioteksväsendet består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet, och där ingår bl.a. folkbibliotek. Syftet är att det ska finnas biblioteksverksamhet av hög kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som ställs i bibliotekslagen (2013:801). Uppdraget att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi ska genomföras efter samråd bl.a. med . ska lämna en fördjupad delredovisning av uppdraget med förslag till en nationell biblioteksstrategi till (, med kopia till ) . En slutredovisning ska lämnas . Utskottet anser att det är av stor vikt att stimulera barns intresse för läsning och litteratur redan i tidig ålder och att det är viktigt med god tillgång till barnlitteratur i förskolan. Som framgår ovan förutsätter skollagen och förskolans läroplan tillgång till barnlitteratur i förskolan. I sammanhanget kan nämnas det regeringsuppdrag Kungl. har att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi. Även om tillgången till barnlitteratur i förskolan inte omfattas av uppdraget framgår det dock av bibliotekslagen (8 §) att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att föregripa arbetet med biblioteksstrategin och ser inte heller i övrigt skäl att vidta åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motion 2015/16:100 (V) yrkande 6. 2015/16:UbU11 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att arbetsmiljölagen ska omfatta barn i förskolan på ett liknande sätt som den omfattar elever i grund- och gymnasieskolan. Jämför reservation 10 (V). I motion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs att regeringen ska återkomma med ett förslag om att arbetsmiljölagen ska omfatta barn i förskolan på ett liknande sätt som den omfattar elever i grund- och gymnasieskolan. Bakgrund och gällande rätt ersatte arbetsmiljölagen (1977:1160) arbetarskyddslagen. I och med tillkomsten av arbetsmiljölagen utvidgades lagens tillämpningsområde bl.a. på så sätt att lagen även skulle gälla för den som genomgår utbildning, dock inte en elev i lägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande. utvidgades lagens tillämpningsområde på utbildningsområdet till att gälla även för elever i låg- och mellanstadium. I motiveringen framhölls bl.a. att den nya läroplanen för gjorde det möjligt att ha praktisk yrkeslivsorientering även i låg- och mellanstadierna. Särskilt med tanke på att skadorna i mellanstadiet enligt gjorda undersökningar var fler än på högstadiet ansågs det rimligt att man vid genomgång av lokaler, belysning m.m. skulle ha stöd av arbetsmiljölagen även när det gällde de yngre eleverna. När förskoleklassen infördes som en egen skolform uttalades i förarbetena (prop. 1997/98:6) att eleverna inom förskoleklassen får anses genomgå utbildning och därför torde omfattas av arbetsmiljölagen. föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:121) ett utvidgat utbildningsbegrepp, som även innefattade förskolan och skolbarnomsorgen. beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppdrag att bl.a. utreda om arbetsmiljölagens tillämpningsområde skulle utvidgas till att också omfatta barn i förskolor och på fritidshem. Uppdraget redovisades 2006 i delbetänkandet Bättre arbetsmiljö-regler I – Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningen avstod från att föreslå att även förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skulle falla inom ramen för arbetsmiljölagens tillämpning. Vid bedömningen tog man särskilt fasta på den grundläggande invändningen att arbetsmiljölagen bygger på det arbetsrättsliga systemet och är utformad med tanke på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. betonade i stället ett förstärkt ansvar för huvudmannen för barnens hälsa och säkerhet när de vistas i förskolor och på fritidshem och en tillsyn av verksamheten i detta avseende. I den nuvarande skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö i 5 kap. 3 och 4 §§. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller enligt 2 § alla skolformer utom förskolan. För förskolan gäller enligt 8 kap. 8 § skollagen att huvudmannen för verksamheten ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Det övergripande ansvaret för verksamheten i förskolan ligger hos huvudmannen, som kan vara en kommun eller en enskild huvudman. Skolinspektionen har det yttersta ansvaret för tillsynen av förskolans verksamhet när huvudmannen är en kommun (26 kap. skollagen). Kommunen har tillsynsansvar när det gäller förskolor med enskilda huvudmän. Förskolan omfattas förutom av skollagen av flera andra lagar och bestämmelser som berör barnens säkerhet och förskolans miljö. /11 ställde sig bakom ett tillkännagivande från utbildningsutskottet. föreslog i betänkande 2010/11:UbU6 (rskr. 2010/11:170) ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle återkomma till med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och på fritidshem ska förbättras. Utskottet biföll ett motionsyrkande med denna innebörd. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan kan förbättras och säkerställas (U 2012:03, dir. 2012:36). Utredningen att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26), som presenterades , föreslår att en ny bestämmelse förs in i skollagen som anger att varje huvudman ska bedriva ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i förskolan. Utredningen föreslår också att förslaget om ett målinriktat arbete för barnens säkerhet kompletteras med ett krav på att systematiska och kontinuerliga åtgärder ska vidtas för att förebygga och förhindra olyckor och tillbud. Syftet med förslaget är att tydliggöra huvudmannens ansvar och förbättra Skolinspektionens och kommunernas möjligheter att utöva tillsyn över förskolornas arbete med säkerhet och därmed förebygga och förhindra olyckor och tillbud. Det finns förutom skollagen en rad lagstiftningar och bestämmelser som omfattar förskolans verksamhet, miljö och säkerhet. Utredningen konstaterar att varje enskilt regelverk som berör barns miljö, hälsa och säkerhet i förskolan är en viktig komponent och att varje myndighet och tillsynsmyndighet har en omistlig roll i de delar av sina uppdrag som omfattar förskolan. Som framgår av ovan har utredningen att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26) lämnats till regeringen. Utredningen föreslår en lösning som både innebär en ambitionshöjning och ett klarläggande när det gäller ansvaret för och tillsynen över barnens lärandemiljö i förskolan med fokus på säkerhet. Dessutom har syftet varit att ta fram ett förslag som på ett bättre och mer ändamålsenligt sätt utgår från ett barnperspektiv än om arbetsmiljölagen utvidgats till att omfatta barnen (2013:26, s. 13). Betänkandet bereds inom (). Utskottet ser inte skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motion 2015/16:100 (V) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om underlättande av bildande av föräldrakooperativ, om skyldighet för kommuner att erbjuda pedagogisk omsorg och behovet av fler öppna förskolor. Jämför reservationerna 11 (SD), 12 (SD, KD), 13 (KD), 14 (KD) 15 (SD) och 16 (KD). I kommittémotionerna 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 30 anförs att regeringen bör utreda hur det ska bli lättare att bilda och driva förskolor som föräldrakooperativ. Detsamma framförs i motion 2015/16:64 av och (båda SD). Enligt kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 28 och motion 2015/16:58 av och (båda SD) bör få i uppdrag att utreda varför antalet dagbarnvårdare minskat. Om det beror på bristande kännedom om alternativet bör möjligheter att aktivt arbeta med informationskampanjer om möjligheten att välja respektive arbeta som dagbarnvårdare öka. Motionärerna vill även inrätta nationella riktlinjer om likvärdig tillgång till dagbarnvårdare i alla kommuner. I partimotion 2015/16:2569 av m.fl. (KD) yrkande 42 anförs att familjedaghemmen bör uppvärderas. Det finns enligt motionärerna en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför den pedagogiska omsorgen, vilket gör att familjedaghemmen minskar som barngrupperna i förskolan blir allt större. Risken är att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. Enligt yrkande 43 anser motionärerna att kommunerna ska ha en skyldighet att erbjuda pedagogisk omsorg för de föräldrar som så önskar, och motionärerna föreslår därför en skärpning av 25 kap. 2 § skollagen. Vidare vill motionärerna enligt yrkande 44 genomföra en kartläggning för att öka antalet familjedaghem. I yrkande 46 anges att den öppna förskolan fyller en mycket viktig familjestödjande funktion. Det finns orter där öppen förskoleverksamhet helt saknas eller inte räcker till. Antalet öppna förskolor bör därför öka. Motsvarande framförs i kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 43 om en ökad tillgång på familjedaghem och i yrkande 45 om behovet av fler öppna förskolor. I motion 2015/16:2282 av (KD) anförs att pedagogisk omsorg bör bli en omsorgsform som är obligatorisk för kommunerna att tillhandahålla. Bakgrund och gällande rätt Det finns både kommunala och fristående förskolor. Bestämmelserna om fristående förskolor finns i 8 kap. 18–24 §§ skollagen. Fristående förskolor kan drivas som t.ex. föräldrakooperativ eller aktiebolag. Skollagens allmänna bestämmelser för förskolor, liksom läroplanen, gäller även för förskolor med enskild huvudman (8 kap. skollagen och Lpfö 98). Föräldrakooperativ drivs normalt som ekonomiska föreningar och omfattas då av regelverket för ekonomiska föreningar. I 25 kap. skollagen finns bestämmelser om annan pedagogisk verksamhet, som omfattar: pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds (”nattis”). De här verksamheterna är inte en del av skolväsendet, men skollagen innehåller bestämmelser om de krav som finns på verksamheterna och regler om bidrag. ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:11, rskr. 2008/09:220). Med pedagogisk omsorg avses verksamhet som inte är förskola, öppen förskola, fritidshem, öppen fritidshemsverksamhet eller omsorg på tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Pedagogisk omsorg kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem (traditionellt familjedaghem) eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Pedagogisk omsorg erbjuds i stället för förskola eller fritidshem och vänder sig till barn i samma ålder (1–) som de barn och elever som går i förskola och på fritidshem. Verksamheten ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. förskolan ska vara vägledande för verksamheten. Kommunen ska sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det (25 kap. 2 § Kommunen ska ta skälig hänsyn till föräldrarnas önskemål om verksamhetsform för sina barn (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi. En kommun får anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg (25 kap. 3 § skollagen). Öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de vuxna som följer med som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under Utskottet vill inledningsvis understryka att den förskola och annan pedagogisk verksamhet som finns måste hålla hög kvalitet och leva upp till skollagens mål. När det gäller frågan om att det ska bli lättare att bedriva föräldrakooperativ är dessa juridiskt sett att betrakta som fristående förskolor och omfattas således av skollagens bestämmelser om fristående förskolor. Utskottet ser inte skäl att ändra gällande regelverk och avstyrker motionerna 2015/16:64 (SD), 2015/16:476 (SD) yrkande 10 och 2015/16:3095 (SD) yrkande 30. Ett flertal motionsyrkanden handlar i huvudsak om en ökad tillgång till pedagogisk omsorg, bl.a. att familjedaghemmen bör uppvärderas, att kommunerna ska ha en skyldighet att erbjuda pedagogisk omsorg och att det bör utredas varför antalet dagbarnvårdare minskar. Den senaste större studien om pedagogisk omsorg gjordes av 2012, en nationell kartläggning av pedagogisk omsorg i landets kommuner (, rapport 370, 2012). Vad gäller dessa frågor vill utskottet hänvisa till det regeringsuppdrag Skolinspektionen har som beskrivits ovan att granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse (U2015/2142/GV). pågår en granskning av pedagogisk omsorg (dnr 40–2015:3323). Det övergripande syftet med projektet är att granska om verksamheten inom pedagogisk omsorg utformas så att den främjar och stimulerar barnens utveckling och lärande. Granskningen, som avses presenteras i rapportform senare , fokuserar på om barnen får en pedagogisk omsorg som lever upp till skollagens mål. Mot bakgrund av det arbete som pågår ser inte utskottet skäl att vidta åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2015/16:58 (SD), 2015/16:2282 (KD), 2015/16:2569 (KD) yrkandena 42–44, 2015/16:2878 (KD) yrkande 43 och 2015/16:3095 (SD) yrkande 28. Vad gäller frågan om behovet av fler öppna förskolor är det frivilligt för en kommun att anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. fanns det totalt 439 öppna förskolor i landet. Öppna förskolor erbjöds 2014 i 190 kommuner. Utskottet ser mycket positivt på den verksamhet öppna förskolor bedriver men ser inget behov av att vidta några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2015/16:2569 (KD) yrkande 46 och 2015/16:2878 (KD) yrkande 45. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella riktlinjer för kompetensfrågor inom förskolan. Jämför reservationerna 17 (SD) och 18 (SD). Av kommittémotionerna 2015/16:476 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 25 framgår att och Kommuner och Landsting (SKL) bör åläggas att utforma nationella riktlinjer med krav på kommunerna att vidta sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser om vilka som får bedriva undervisning i förskolan. Detta framförs även i motion 2015/16:62 av och (båda SD). Av kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 36 framgår att det bör inrättas nationella riktlinjer så att alla anställda inom barnomsorgen regelbundet ges information om anmälningsplikten. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 8 § skollagen föreskrivs att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har utfärdats med stöd av skollagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar. Av 2 kap. 9 § skollagen framgår att det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef. Av 2 kap. 10 § skollagen följer att förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. I 2 kap. 13 § skollagen föreskrivs att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisning. Av 2 kap. 14 § skollagen framgår att utöver lärare och förskollärare får det i undervisningen i förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och Enligt huvudregeln får endast den som har legitimation anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § skollagen). I vissa fall är det nödvändigt att en huvudman tillåts göra undantag från skyldigheten att anställa lärare och förskollärare som har en legitimation och behörighet för den undervisning som de ska bedriva. När det särskilt gäller förskolan är det naturligt att det utöver förskollärare även finns annan personal som är anställd utan tidsbegränsning för arbete i Det kan t.ex. vara barnskötare, bild-, musik- dramapedagoger eller personer med något särskilt modersmål. huvudmannens ansvar att avgöra vilken personal utöver förskollärare som ska anställas i förskolan (prop. 2009/10:165 s. 272). Det finns bestämmelser om kompetensutveckling i skollagen. 34 § första stycket framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskoleenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. ska vidare enligt 2 kap. 34 § andra stycket se till att förskollärare och annan personal vid förskolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter professionellt. Av 29 kap. 13 § skollagen följer att huvudmannen för förskoleverksamhet eller pedagogisk omsorg och den som är anställd i sådan verksamhet, på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa, ska samverka med samhällsorgan, organisationer andra som berörs. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och föreskrifter som har utfärdats med stöd av lagen och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten. Det framgår av gällande bestämmelser i skollagen. Likaså framgår det att huvudmannen ska se till att förskollärare och annan personal vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet samt att huvudmannen och personalen har en skyldighet att anmäla till socialnämnden vid kännedom eller misstanke om att ett barn far illa i enlighet med socialtjänstlagen. Vidare bör i sammanhanget nämnas att Skolinspektionen har tillsynsansvar över den kommunala förskolan och också över hur kommunen uppfyller sitt tillsynsansvar över fristående förskolor (26 kap. skollagen). Utskottet ser därmed inte skäl att införa nationella riktlinjer i aktuella avseenden. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2015/16:62 (SD), 2015/16:476 (SD) yrkande 7 och 2015/16:3095 (SD) yrkandena 25 och 36. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att den allmänna förskolan ska gälla , om att stärka rätten till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga och om att vidareutveckla barnomsorgspengen. Jämför reservationerna 19 (M), 20 (SD), 21 (C) och 22 (V). I partimotionerna 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:3225 av m.fl. (M) yrkande 13 anförs att den allmänna förskolan bör utökas till att gälla i stället för dagens . Detsamma framförs i kommittémotionerna 2015/16:2736 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2774 av m.fl. (M) yrkande 1. Förskola för barn till arbetslösa m.m. Enligt motion 2015/16:532 av (M) bör regeringen utreda möjligheten att erbjuda förskola under fler timmar även till barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden. Av kommittémotion 2015/16:100 av m.fl. (V) yrkande 2 framgår att det bör göras en kartläggning och utvärdering av kommuner som utvidgat rätten till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga. Motionärerna vill införa en avgiftsfri allmän förskola, med rätt till en vistelsetid om minst , för barn . Ett steg på vägen mot ett sådant mål skulle vara att stärka rätten till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga. I kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 29 och motion 2015/16:163 av och (båda SD) anförs att man bör utreda och möjliggöra för anhöriga, t.ex. mor- och farföräldrar, att genom en särskild prövning och mot ersättning ansvara för barnomsorg, enligt ett liknande system som dagbarnvårdare men utan krav på ett minimiantal av barn, samt utreda möjligheten att låta detta vara ett omsorgsalternativ som kan nyttjas före . I kommittémotion 2015/16:2431 av m.fl. (C) yrkande 7 understryks betydelsen av barnfamiljers valfrihet. Vidare anförs att man bör värna och se över möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen så att familjer ska kunna välja förskola utanför hemkommunens gränser. motionärerna varierar kommunernas flexibilitet när det gäller att få förskoleplats i en annan kommun. Bakgrund och gällande rätt infördes allmän förskola för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller (8 kap. 20 § skollagen). Förskola för barn till arbetslösa m.m. I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn fr.o.m. ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Enligt 8 kap. 6 § skollagen ska barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § skollagen ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 del 2 s. 712). Den s.k. barnomsorgspengen är ett kommunalt bidrag till enskilda godkända förskolor, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet (25 kap. skollagen). är kommunerna skyldiga att förutom till förskolor och fritidshem även lämna bidrag till godkända former av pedagogisk omsorg, och därmed finns ett system med en barnomsorgspeng. Det kommunala bidraget följer barnet till den verksamhet som föräldrarna själva väljer. Kommunernas godkännande är en förutsättning för att en enskild huvudman ska ha rätt till bidrag. Verksamheten som får bidrag måste uppfylla de krav på kvalitet som ställs i skollagen – samma krav som ställs på motsvarande verksamhet. Syftet med en barnomsorgspeng är att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja olika former av pedagogiska verksamheter för sina barn. Föräldrar vars barn är berättigade till en plats i förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg kan välja en plats i en verksamhet med en enskild