bet · H301MJU10 · 2016-03-11 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka användningen av främmande trädslag i skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:214 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1107 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna betydelsen av den svenska skogsnäringen och träskyddsbranschen och att inte försvåra deras näringsförutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1283 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för att få tillstånd för markavvattning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1363 av m.fl. (C, M, FP, KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inriktningen för arbetet med det nationella skogsprogrammet ska baseras på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet, och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta förenkla reglerna för skogsägare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2077 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ”svenska modellen” med två övergripande och jämställda skogspolitiska mål – miljömålet och produktionsmålet – fortsatt bör bevaras och utvecklas vidare i samarbete med skogsnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans med skogsnäringen bör arbeta mer för att öka andelen röjd skog och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta dispensförfarandet vid avverkningsanmälan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket kring dikesrensningen bör förenklas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddad skog och att ansluter sig till FAO:s definition av skogsmark, och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utöka sin rådgivning kring natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer ska stödja arbetet med att registrera och kartlägga okända forn- och kulturlämningar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om art- och habitatdirektivet respektive fågeldirektivet och dess implementering i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbete med nyckelbiotoperna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2409 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bibehålla den grundläggande strukturen i skogspolitiken med en bibehållen stark äganderätt och ett förvaltningsansvar under devisen ”Frihet under ansvar” inom ramen för två jämställda mål, ekonomi och miljö och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverken utformas efter ambitionen att maximalt utnyttja skogens möjligheter som en förnybar resurs och som en koldioxidsamlare men också som en viktig förutsättning för många jobb och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2454 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen på ett nationellt skogsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2607 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen för ett nationellt skogsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att förenkla regler för skogsbruket och skogsindustrin och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3018 av m.fl. (C): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta med arbetet med visionen om Skogsriket, där bl.a. produktion, miljö och rekreation bidrar till fler jobb på landsbygden, och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med ett nationellt skogsprogram ska ske utan nya parallella processer och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt skogsprogram ska bidra till fler jobb på landsbygden och att skogen och dess värdekedja bör utgöra stommen i en biobaserad samhällsekonomi och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelförenkling och bättre myndighetskontakter där du lämnar alla uppgifter en gång till ett ställe är viktiga fokusområden för att kunna utveckla skogsnäringen och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 11 Motioner som bereds förenklat m.fl. (M) m.fl. (SD) [1] KOM(2013) 659 En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn. Vi ska nu debattera MJU10 Skogspolitik, som är ett motionsbetänkande. Det finns två tillkännagivanden i betänkandet. S, MP och V har också två reservationer som jag står bakom, men för att inte uppta kammaren med mer obefogad borgerlig oro och strunt yrkar jag inte bifall till dem. i var en verklig väckarklocka för alla länder. Grunden är ett hållbart samhälle och ett samhällsbyggande med bioekonomi som kan ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Det är nu dags att gå från ord till handling och snabbt börja arbetet med att ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Råvaror som inte reproduceras i naturen skadar klimatet och kommer förr eller senare att ta slut. Vi lever på en ändlig planet. Skogen och svenskt skogsbruk fyller här en viktig roll eftersom förnybara produkter från skogsråvara kan bli globala bidrag för att dämpa klimatförändringen. Men lösningen består inte i att elda upp skogen i stället för oljan. Samhället behöver lyfta blicken och inse att det inte bara är energin som ska ersättas. För att leva behöver vi människor goda livsbetingelser såsom mat, rent vatten och ren luft. Skogen kan bidra med allt det. För att utvecklas behövs det många fler saker. Energi är en sådan, men det behövs också råvaror att tillverka av. Skogen kan bidra med allt det. Trä kan och ska primärt användas för att substituera sådana saker som görs av olja, stål och betong. De flesta vet att trä är ett av de mest klimatsmarta byggnadsmaterialen - förutom möjligen dagens konservativa byggföretag. Men det vill vi ändra på. Skog kan dessutom via förädling i bioraffinaderier ersätta allt vi gör av olja, till exempel kläder och färg. Det är därför skogen inte enbart ska ses som ett sätt att lösa framtida energibehov. Men det finurliga med produkter skapade från skogsråvara är att de kan eldas upp när de inte längre behövs eller har gått sönder. kan vi vara säkra på att vi kommer att få se helt nya produkter från skogen. Det lär bli många och klimatsmarta produkter som vi inte ens vet att vi efterfrågar eller behöver. Grunden för ett hållbart samhällsbyggande med bioekonomi är att ersätta fossila råvaror med förnybara alternativ. Här har skogen en nyckelroll. Den växande skogen kan genom fotosyntesen binda all den koldioxid vi släpper ut. Genom att exportera varor från skogen som ersätter fossila produkter i andra länder får vi inte enbart intäkter till landet. Vi kan även påverka andra länders klimatarbete - länder som inte har samma tillgång på skog - på ett positivt sätt. Vi kan helt enkelt exportera klimatnytta. behöver politiker, forskare, företag, myndigheter och skogsbruk bli bättre på att berätta för allmänheten om alla insatser som behöver göras för att bejaka skogens alla värden. De viktiga samtal som pågår inom det nationella skogsprogrammet lyfter också fram skogens rekreationsvärden på helt nya sätt. Det finns många idéer om att ta till vara och utveckla miljöhänsynen för att bejaka och beakta skogens frilufts- och kulturmiljövärden. Det som görs i det nationella skogsprogrammet är att hitta möjligheter och förutsättningar för ett hållbart, långsiktigt skogsbruk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Den borgerliga gruppen vill gärna fastna i den tidigare landsbygdsministerns låsningar. Borgerligheten är lite rädd för parallella processer. Man är särskilt rädd för översynen av skogsvårdslagen. Låt mig nämna några andra viktiga parallella processer som vi inte ska glömma. En process gäller sjysta villkor för arbetstagarna i skogen. När jag talade om motsvarande betänkande tog jag upp några av de skamligheter som GS-facket fann vad gäller utnyttjandet av migrantarbetare i . har totalt 25 arbetstagare och 47 egenföretagare omkommit i arbetsplatsolyckor inom skogsbruk, jordbruk och fiske. Regeringen, under ledning av , jobbar nu vidare med detta. I samråd med , länsstyrelserna och ska tillsynen inom de gröna näringarna förbättras. Dessutom ska arbetsvillkoren för de utländska arbetstagarna förbättras. Dessa arbetstagare är viktiga för att vi ska få det skogs- och miljöunderhåll som vi behöver. En annan process är att regeringen jobbar vidare med att öppna vägnätet för tyngre fordon upp till 74 tons bruttovikt. har lämnat en rapport till regeringen med anledning av regeringsuppdraget om tyngre och längre lastbilar för att minska klimatpåverkan och förbättra transportmöjligheterna för skogen. Det är under ledning av , och ambitionen är att vi ska kunna fatta beslut i närtid. Det är också en parallell process. En annan parallell process är kompetensförsörjningen. Söktrycket till jägmästarprogrammet sjunker, och naturbruksgymnasierna upplever många problem med att få elever. Det är tyvärr Gy 2011 som spelar in här, och jag förstår att det inte finns majoritet för att ändra den. Men, herr talman, vi måste förbättra det här och komma överens om att ge långsiktiga förutsättningar och stärka dem som vill göra sitt yrkesval och utbilda sig på naturbruksgymnasierna. Den här regeringen vill också förbättra möjligheterna till riskkapital. Statens kapital ska inte ligga på hög, utan det ska ut till företagen. Det ska ut till nya företag, men så är det inte . Det är därför som regeringen presenterar propositionen Staten och kapitalet. Där presenterar man också möjligheter till försöksanläggningar i skogen och såddkapital i tidiga skeden. Det är många faktorer som har betydelse för skogen. Jag hoppas att vi här inne och i miljö- och jordbruksutskottet kan komma överens om breda riktlinjer för att få skogen att vara den klimatmotor som vi så väl behöver. Det behövs också att vi kommer överens om långsiktiga spelregler för att få nya investeringar, god skogsvård och en klimatnytta till gagn för samhället och för kommande generationer. Skogen, vårt gröna guld, som vi nu har förmånen att debattera har betytt oerhört mycket för genom historien, inte minst för skapandet av vårt välstånd. Att vi är ett rikt välfärdsland är mycket tack vare de värden som vi har kunnat skapa genom att nyttja kraften i älven, genom att bryta malmen i berget och inte minst genom att bruka skogen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik i den politiska debatten kan man få intrycket att detta är just bara historia, att skogsbruket och skogsindustrin inte längre betyder särskilt mycket för den svenska ekonomin och att framtiden enkom handlar om tjänsteproduktion. Så ser inte verkligheten ut. Faktum är att skogsindustrin har ett exportvärde på omkring 120 miljarder och att omkring 55 000 människor är direkt sysselsatta i industrin. Därutöver skapar industrin indirekt tiotusentals ytterligare jobb. Enligt branschorganisationen har uppemot 175 000 arbetstillfällen skogen som bas. Blickar vi framåt ser vi att skogsbruket och skogsindustrin har en fantastisk potential att bidra med såväl nya jobb och ökat välstånd som produkter och material som bidrar till ett mer hållbart samhälle. För våra möjligheter att skapa ett biobaserat samhälle och en biobaserad ekonomi är skogen helt fundamental. Vad kan då skogen ge oss ? Ja, det är nog bara fantasin som sätter gränserna. Vi ser hur träbyggandet ökar och utvecklas, hur bioraffinaderier växer fram och hur det gröna guldet kan ge oss allt från insatsmedel i betong till textilier, gröna kemikalier och drivmedel. För att ta vara på skogens alla värden behövs en sammanhängande politik. Dagens skogsvårdslag med dess två jämställda mål om miljö och produktion lägger en bra grund. Sedan dagens lagstiftning beslutades har vi sett en rätt fantastisk utveckling i det svenska skogsbruket. har ökat som hänsynen till såväl miljömässiga som sociala värden har ökat. Dessa framsteg har inte tvingats fram utan gjorts med frivillighet som grund och möjliggjorts av en lagstiftning som skapar förutsättningar för en mångfald såväl i brukandet som i naturen. Alltför ofta hör jag dock kollegor från andra partier raljera i den här talarstolen över att vi har en skogspolitik med frihet utan ansvar. Jag finner det provocerande. Visst finns det skogsägare som missköter sig, självfallet begås det misstag i brukandet och ja, körskadorna behöver minska. Men generellt sett tar 330 000 skogsägare ett mycket stort ansvar genom att bruka skogen hållbart. För varje träd som avverkas i planteras två nya, och vid varje avverkning tas miljöhänsyn genom kantzoner intill vatten och gamla träd och död ved som lämnas kvar. Inte bara miljömässiga hänsyn tas utan också sociala. Tack vare miljöcertifieringarna inom skogsbruket blir också de frivilliga avsättningarna allt större. Alla de skogsägare som väljer att certifiera sin skogsfastighet åtar sig att avsätta av sin produktiva skogsmark för miljöändamål. uppgår de frivilliga ansättningarna till totalt 1 produktiv skogsmark. Jag måste säga, herr talman, att jag tycker att det är fantastiskt. Vilka andra företagare väljer att helt frivilligt och utan ersättning avstå så mycket som av sin produktion? För att ytterligare utveckla det svenska skogsbruket måste vi bygga vidare på den framgångsrika utveckling och politik som vi sett sedan nuvarande skogsvårdslag trädde i kraft. Dessvärre tycks den nuvarande regeringen gå i andra tankar. Alliansen tog initiativ till ett nationellt skogsprogram i syfte att skapa fler jobb med skogen som bas och för att skapa en dialogprocess om skogens alla värden - de sociala, miljömässiga och ekonomiska. Detta var en konkret åtgärd för att ta svensk skogspolitik framåt och för att bygga vidare på det framgångsrika arbete som pågår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Den nuvarande regeringen arbetar vidare med programmet, och det är bra. Mindre bra är att man är otydlig om inriktningen och att regeringen har tappat tempo i arbetet. Regeringen uppvisar ett bristande ledarskap, vilket gör just att man har sackat efter. Möten med det nationella programrådet ställs in, och svåra frågor eller frågor där olika synpunkter finns verkar man sopa under mattan eller väja för. Det är oroande. Det nationella skogsprogrammet har rätt utformat potential att bli ett viktigt verktyg för att utveckla skogsbruket och skogsindustrin. Vi i Alliansen vill att programmet ska bidra till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi. Det är bra att en majoritet i miljö- och jordbruksutskottet därför, på Alliansens initiativ, har ställt sig bakom förslaget om att göra ett tillkännagivande om detta och tydliggöra för regeringen vilken inriktning som det nationella skogsprogrammet ska ha samt att arbetet med programmet ska ske just utan parallella processer. Det är tyvärr så, herr talman, att regeringen har initierat en parallell process som på allvar stör arbetet i det nationella skogsprogrammet genom att tillsätta en utredare som ska se över skogsvårdslagen. Från sida ser vi inte behovet av en översyn av skogsvårdslagen utan är i stället bekymrade över att utredningen fått i uppdrag att utreda ett antal frågeställningar som kan leda till att beslut om skogsbruket i allt större utsträckning avgörs i domstolar i stället för på den enskilda skogsfastigheten. Det skulle inte gynna den svenska skogspolitiken. Vad som också skulle vara olyckligt är om beslutanderätten över den svenska skogspolitiken flyttade från till EU och . Jag är en sann Europa- och EU-vän. EU är oerhört viktigt för att vi ska kunna tackla gränsöverskridande utmaningar, riva hinder för handel, skapa fri rörlighet och ge en stark röst internationellt. För att EU ska kunna vara starkt är det dock viktigt att EU just fokuserar på den typen av frågor som inte kan lösas på ett bra sätt på nationell nivå. Skogsbruket är inte en sådan fråga. Skogsbruket i EU:s 28 medlemsländer ser väldigt olika ut. Egentligen är det bara ett fåtal av EU:s medlemsländer som har ett skogsbruk att tala om. Att EU:s skogsareal ökade när och klev in i unionen säger väl egentligen det mesta. Regeringen måste fortsätta värna vår nationella beslutanderätt över skogsfrågor, och därför är jag glad att utskottet vill bifalla det moderata yrkandet om att göra ett tillkännagivande till regeringen om just detta. Beslut om svenskt skogsbruk ska inte fattas i utan av 330 000 skogsägare inom ramen för den lagstiftning som vi har i . Ett arbete som ständigt måste vara pågående och prioriterat är arbetet med regelförenklingar. Därför vill jag yrka bifall till reservation 4. I den reservationen lyfter vi från Alliansen fram behovet av ett fortsatt förenklingsarbete. Vi vill se tydliga målsättningar och konkreta åtgärder. Dessvärre ser vi inget av detta från regeringens sida, utan regeringens översyn av skogsvårdslagen riskerar snarare att leda till ökat regelkrångel och mer byråkrati. Det är helt fel väg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Moderat skogspolitik präglas av höga ambitioner vad beträffar såväl miljö som produktion och av en övertygelse om att ambitionerna bäst nås genom en politik som präglas av tilltro och frihet under ansvar för skogsägare. Tack, , för anförandet! Jag hade förmånen att också få höra när vi debatterade biologisk mångfald. När jag nu hör honom debattera skogen känns det som om det hackar lite. , när det gällde biologisk mångfald, kändes det som om han tyckte att det behövdes många insatser på många olika områden för att förstärka den biologiska mångfalden. Men i skogsdebatten framstår det som om det i alla fall inte är så när det gäller skogen. Annars känns det som om mest är oroliga och lite bekymrade. Det kan ha att göra med att man tappade regeringsmakten och måste förhålla sig till det. framför att många av de nationella programråden har blivit framflyttade eller inställda. Jag kan säga till att jag tror att jag har varit på fem programråd, men jag har aldrig sett på något av dem. Det måste alltså vara något annat som också har missats, tänker jag. Men det pågår ju flera parallella processer för att vi också fortsättningsvis ska kunna exportera skogen. Vi måste ha sjysta arbetsvillkor. Vi måste ha transporter som fungerar. Vi måste ha utbildade människor som ska jobba i skogen. Är det också sådana parallella processer som tycker inte så gärna borde ingå i det nationella skogsprogrammet? De som deltar i det nationella skogsprogrammet tycker att de frågorna är väldigt viktiga. Det går naturligtvis inte att nå alla politiska mål med bara ett enda verktyg. Det nationella skogsprogrammet syftar till att ta ett samlat grepp om många frågeställningar och utifrån det arbete som görs i det nationella skogsprogrammet gå vidare med konkreta åtgärder. Bakgrunden till det nationella skogsprogrammet är det arbete som vi gjorde i Miljömålsberedningen och den proposition som regeringen lade fram om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, som vi debatterade . skickade vi en tydlig uppmaning till regeringen om att faktiskt gå vidare med de konkreta åtgärder som den strategin innehåller för att nå målen om biologisk mångfald som vi har enats om i den här kammaren. Den uppmaningen vill jag gärna upprepa. Det krävs mycket riktigt många åtgärder för att förbättra miljöhänsynen inom skogsbruket och skapa bättre biologisk mångfald totalt sett. Frågan är bara om man kan tvinga fram en ökad mångfald i skogsbruket och med lagstiftning driva fram den bästa miljöhänsynen. Jag är tveksam. Jag tror att en modell, baserad på frihet under ansvar och en skogspolitik som lägger en grundplatta men inte i detalj styr den enskilda skogsbrukaren, är den bästa modellen och den bästa vägen framåt. Det finns rätt mycket empiri som talar för det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Sedan den nuvarande skogsvårdslagen sjösattes har miljöhänsynen inom skogsbruket tagit stora och viktiga steg framåt. Vi ser nu hur skogsägare helt frivilligt avsätter enormt stora arealer produktiv skogsmark just för att man vill bidra i arbetet för den biologiska mångfalden och för bevarandet av värdefulla miljöer. När nu regeringen går fram med en översyn av skogsvårdslagen, som riskerar att ta oss till samma situation som vi debatterade - alltså där frågor ska avgöras i domstol - är jag väldigt bekymrad. Jo, det är väl så att mest är bekymrade. Jag är också bekymrad. Det sker ett generationsskifte bland skogsägarna. Allt färre skogsägare är som den gamle mannen med , gummistövlar och Husqvarnamotorsåg i handen, som bodde på sin fastighet och skötte den exemplariskt. Många ärver fastigheter. Många säljer dem vidare. Väldigt många bor inte på sin fastighet och känner inte till den så noga. I många fall säljer de avverkningsrätter till företag, som i sin tur säljer dem vidare. Annars kanske någon uppköpare köper upp den och tar in en entreprenör. Är det då inte rimligt att man tydliggör ansvarsfördelningen, just för den enskilde skogsägarens skull, så att den enskilde skogsägaren kan vara säker på att inte åka dit om entreprenören kör sönder hans mark? Eller att man tydliggör vad som ska ingå i en upphandling och vad det är för straffvärde som körskadorna egentligen betingar? tyder mycket på att det nationella skogsprogrammet kommer att vara färdigt långt innan utredningen om skogsvårdslagstiftningen ska vara klar. Man har flyttat fram det till . Men de här delarna, och vem som egentligen har talerätt, är väl viktiga frågor att utreda och tydliggöra? Särskilt för skogsägarna är det viktigt att veta vem som är skyldig om det skulle hända något. Är det inte så, ? Det är ganska hedrande att försöker försvara utredningen av skogsvårdslagen. Jag tror i ärlighetens namn inte för en sekund att Socialdemokraterna egentligen önskade den översynen. Jag är rätt övertygad om att det är en eftergift för att numera sitter i regeringen. Det faktum att man först behövde på sig för att komma fram till vilka utredningsdirektiv som skulle gälla och därefter ytterligare för att enas om vem som skulle få uppdraget att genomföra den vittnar om att regeringspartierna har oerhört svårt att komma överens. Jag är verkligen bekymrad, . En av de saker jag är bekymrad över är vem det är som styr. Vem styr inriktningen, och vad vill regeringen? Det är väldigt oklart. Man får olika svar beroende på vilken minister man frågar. Hade det varit och som styrt över svensk skogspolitik tror jag faktiskt inte att vi hade haft så mycket att debattera om. Jag tror att vi har en ganska stor samsyn moderater och socialdemokrater emellan om att skogen är viktig för och att vi måste ha en skogspolitik med balans mellan miljö och produktion, så att vi når både målen om full sysselsättning och våra högt uppsatta miljömål. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skogspolitik Men har vi ett miljöparti som är angeläget om att gå in och detaljstyra och som hyser stor misstro mot skogsägare. Detta gör mig bekymrad när nu översynen av skogsvårdslagen är påbörjad.