bet · H301KU20 · 2016-01-27 00:00:00 — betänkande 2015/16:KU20 Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Till grund för den granskning som redovisas har utskottet haft tillgång till bl.a. material som har tagits fram av utskottets kansli och av . Delar av det skriftliga utredningsmaterialet redovisas i bilaga A1.1.1–6.4.2. För att inhämta ytterligare upplysningar har utskottet hållit ett antal utfrågningar. Uppteckningar från utfrågningarna finns i bilaga B1–12. Under innevarande har utskottet bordlagt två gransknings- anmälningar. Båda gäller utrikesministerns relation till ett fackförbund (dnr 1146-2015/16 och 1158-2015/16). Utskottet avser att behandla dessa under nästkommande (utskottets särskilda prot. 2015/16:45 § 3). I det följande lämnas först en kort beskrivning av betänkandets disposition och en sammanfattning av resultaten av den genomförda granskningen. Därefter behandlas de olika granskningsärendena i betänkandets huvudavsnitt, och sedan följer sex reservationer (SD, V) och ett särskilt yttrande (SD). I betänkandet redovisas utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Utskottet har tidigare under innevarande på eget initiativ lämnat ett granskningsbetänkande som avser allmänna, administrativt inriktade frågor (bet. 2015/16:KU10). Det aktuella betänkandet inleds med ett kapitel i vilket vissa frågor om regeringens förhållande till behandlas och ett kapitel som särskilt tar upp hanteringen av vissa EU-frågor. Därefter följer ett kapitel om handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. I två därpå följande kapitel behandlas vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. Betänkandet avslutas med ett kapitel i vilket vissa frågor om hanteringen av flyktingmottagandet m.m. tas upp. Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Vissa resultat av granskningen Vissa frågor om regeringens förhållande till Utskottet har granskat hanteringen av budgetbeslut om särskilda medel till universitet och högskolor. Dagen efter budgetbeslut fattade regeringen beslut om att de aktuella medlen skulle få användas först efter beslut av regeringen, och ansvarigt statsråd informerade berörda myndigheter om att medlen tills vidare inte skulle göras tillgängliga. Med hänsyn till de omständigheter som rådde var agerandet enligt utskottet förenligt med ändamålet med regeringens prövningsrätt och dess skyldighet att vidta åtgärder vid risk för överskridande av utgiftstaket. Härutöver anför utskottet att det hade varit en fördel om regeringen informerat det berörda utskottet eller före det aktuella budgetbeslutet. När det gäller hanteringen av det brev som skickades ut med information till de berörda myndigheterna inskärper utskottet vikten av att man inom följer bestämmelserna om registrering av allmänna handlingar. Vidare har utskottet granskat regeringens beslut att ändra uppdraget för samordnaren för . Det ansvariga statsrådets svar i en tidningsintervju om det ändrade uppdraget överensstämde inte med hur uppdraget var utformat, och utskottet framhåller vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. Granskningen Regeringens agerande i samband med beredningen av biståndsbudgeten har framför allt inriktats mot budgetpropositionen som lämnades till och den information som lämnades av regeringen under beredningen i . Utskottet konstaterar att det inte har begåtts några formella fel. Regeringen borde dock ha varit tydligare i sin information till och utrikesutskottet om de budgetmässiga konsekvenserna för biståndet av sina beslut med anledning av de ökade kostnaderna för asylsökande. I granskningen av försvarsministerns hantering av frågor kring ett radarsystem understryker utskottet att det är viktigt att statsrådet vid svaret på den aktuella interpellationen hade säkerställt att hans uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. Statsråd som svarar på en interpellation ansvarar för vilket underlag de har för svaren, och det svar som försvarsministern gav var grundat på en promemoria från Försvarsmakten. När det gäller närvaron av en tjänsteman från Försvarsdepartementet vid en myndighets förevisning av radarsystemet har försvarsministern anfört att tjänstemannen inte vidtagit någon åtgärd för att påverka förevisningen. Utskottet understryker vikten av ett korrekt agerande från departementets sida. Härutöver har utskottet även granskat socialförsäkringsministerns hantering av beslut om jämställdhetsbonusen i föräldra- försäkringen, arbetsmarknadsministerns hantering av tillkännagivanden om översyn av Arbetsförmedlingen och utbildningsministerns hantering av tillkännagivandet om tioårig grundskola. Hanteringen av vissa EU-frågor F.d. klimat- och miljöministerns hantering av skriftligt samråd med har granskats av utskottet. Utskottet konstaterar att vissa beslutspunkter som omfattades av det aktuella samrådet endast redovisades på franska i det underlag som översändes till nämnden. Vidare noterar utskottet att de svenska annoteringarna i ett par fall var mindre utförliga än de gällande riktlinjerna kräver, samt att det i ett fall saknades annotering för en beslutspunkt där en sådan borde ha tagits fram. Då hanteringen av A-punkter och skriftliga samråd är förhållandevis omfattande och tidsmarginalerna kan vara knappa förutsätter utskottet att regeringen överlämnar det material som ska gå till nämnden så fort som det är praktiskt möjligt. bör regeringen presentera ett sådant underlag för nämnden att samrådet blir meningsfullt. Utskottet har vidare granskat statsministerns underlag under ett samråd med . Något skriftligt underlag skickades inte till inför samrådet, varför viss oklarhet förefaller ha uppstått vid nämndens möte. Att eventuella oklarheter under ett samråd ut är en angelägenhet för både och regeringen. Utskottet finner inte skäl att rikta någon anmärkning mot regeringen. Reservation SD, V Kultur- och demokratiministerns samt idrottsministerns agerande i efter samråd med har granskats av utskottet. Nämndens ståndpunkt har enligt utskottet innefattat dels inställningen till de föreslagna rådsslutsatserna, dels tillägg angående den nationella kompetensen. Vid rådsmötet ställde sig bakom slutsatserna, vilket var i enlighet med mandat, men tillägget framfördes inte. I den skriftliga återrapporten från mötet nämndes inte att tillägget angående den nationella kompetensen inte hade framförts. Utskottet framhåller vikten av att en ståndpunkt som förankrats i fullföljs fullt ut i rådet, och om regeringen av något skäl inte agerar i enlighet med nämndens ställnings- taganden ska skälen tydligt redovisas i den skriftliga återrapporten. I utskottet ställningstagande nämns också möjligheten för regeringen att söka förnyad kontakt med om den bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig. När det gäller inrikesministerns agerande i i frågan om EU:s gränskontroll anser utskottet att statsrådet genom sina uttalanden som gjorts under, respektive i nära anslutning till, det informella mötet har gett uttryck för en ståndpunkt som inte var i linje med vad som förankrats i . Statsrådet kan inte undgå kritik. I två granskningar konstaterar utskottet att det inte har förelegat någon informations- och samrådsskyldighet gentemot . Försvarsministerns samråd med om stöd till och Fråga om samråd med inför toppmötet i . Härutöver har utskottet även granskat utrikesministerns samråd med EU- nämnden om EU:s militära operation i och statsministerns samråd med angående Dublinförordningen. Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. Utskottet har granskat nomineringen av exekutivdirektör till Internationella I sitt ställningstagande framhåller utskottet att om det blir mycket vanligt att andra än de som sökt innan ansökningstiden gått ut utses riskerar förtroendet för den öppna utnämningspolitiken att undergrävas, i vart fall om det redan finns kvalificerade sökande. Utskottet har inget att invända mot regeringens hantering i det aktuella ärendet. Utnämningen av direktör för har också granskats. Utskottet, som tagit del av den kravprofil som upprättades för den aktuella tjänsten, noterar att det finns en kravprofil och ett underlag till grund för utnämningsbeslutet och att regeringen gjort bedömningen att den som utnämndes var den som bäst uppfyllde kraven i kravprofilen. inga invändningar mot regeringens handläggning av ärendet. Utskottet har granskat förra regeringens agerande avseende samförstånds- avtal med Nato om värdlandsstöd m.m. Utskottet konstaterar att sedan 1994 samverkar med Nato inom Partnerskap för fred och Euroatlantiska partnerskapsrådet samt deltar i utbildningar och övningar och har stått värd för sådana aktiviteter. blir tillämpligt endast i de fall först fattar ett nationellt beslut därom. det inte förelåg någon skyldighet för regeringen att överlägga med Utrikes- nämnden inför de aktuella besluten. Även regeringens överläggning med med anledning av begäran om hjälp har granskats. 42.7 om bilateral hjälp och assistans i fördraget om Europeiska unionen är enligt utskottet en sådan fråga av större vikt att regeringen ska överlägga med innan den fattar beslut. Granskningen visar att frågan om skulle eller inte skulle erbjuda bilateral hjälp eller assistans behandlades av före regeringens pressträff om det svenska Utskottets bedömning är att regeringens hantering av frågan i här aktuellt hänseende är i enlighet med de krav som följer av En granskning gäller regeringens uppgifter kring det brutna samarbets- avtalet med och ärendets hantering. inte annat än att de uppgifter som förmedlats av utrikesministern om varför hennes tal vid ställdes in är de som framförts till Vidare framstår de uppgifter som lämnats om när regeringen fattade beslut i frågan om uppsägning av avtalet som korrekta. Härutöver anför utskottet att givet den uppmärksamhet och betydelse som en uppsägning av avtalet rimligen kunde antas föra med sig i utrikespolitiskt hänseende får uppsägningen anses ha fallit inom ramen för frågor som bör bli föremål för överläggning i innan regeringen fattar beslut. Regeringen torde vidare ha haft skäl att i nära anslutning till utrikesministerns inställda tal och hemkallande av sin ambassadör lämna information till . Utskottet har vidare granskat hanteringen av en begäran om att få ta del av beräkningar inom . Mot bakgrund av det skyndsamhets- krav som gäller enligt tryckfrihetsförordningen är det inte tillfredsställande att så förflyter mellan det att beslutet fattas och expedieringen av beslutet. Att beslutet innebar att inga handlingar kunde lämnas ut föranleder ingen annan bedömning, enligt utskottet. I granskningen av dokumentationen av säkerhetspolitiska rådets möten och uttalanden därom har utskottet uppmärksammat hur anteckningar från rådets möten hanteras från tryckfrihetsrättslig synpunkt och de uttalanden som gjorts av statsministern om dokumentation i samband med en interpellationsdebatt om rådet. Vad som framkommit i granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Inte heller granskningen av dokumentation från innovationsrådets möten ger anledning till något uttalande från tryckfrihetsrättslig synpunkt. Med anledning av vad som framkommit i granskningen vill utskottet understryka att i den mån det skulle förekomma vid innovationsrådets möten att synpunkter och sakuppgifter framförs och sedan tillförs ett pågående ärende i bör de dokumenteras, i enlighet med de krav som gäller vid beredning av ärenden. Härutöver har utskottet även granskat tillsättande av ny generaldirektör vid , beredningen av uppdrag på skolområdet och hantering av begäran om att få ta del av brev till . Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen Den dåvarande näringsministerns agerande avseende handläggningen av gruvtillstånd har granskats av utskottet. Granskningen ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottet erinrar dock om den granskning av samordnare inom olika politikområden som utskottet genomförde och vad utskottet då anförde om bl.a. de fall då en samordnare har ett tydligt utåtriktat och pådrivande uppdrag inom ram. I granskningen Fråga om infrastrukturministerns inblandning i driftsstöd till flygplatser konstaterar utskottet att det aktuella ärendet vid avsåg myndighetsutövning och således faller under 12 kap. 2 § regerings- formen. Uppmaningen till skyndsam hantering fick allvarliga konsekvenser för det sätt på vilket kom att hantera ärendet. Statsrådet har det övergripande ansvaret för vad som sker inom departementet, och det fanns uppenbara skäl för henne att följa frågan och därmed även uppmärksamma hur kommunikationen mellan departementet och utvecklades. sådana åtgärder vidtogs dock inte av statsrådet. Utskottet finner också skäl att understryka vad det tidigare uttalat om dokumentation och konstaterar att kraven på dokumentation inte är tillgodosedda i det nu aktuella ärendet. Sammanfattningsvis anser utskottet att statsrådet inte kan undgå kritik för sitt agerande i frågan. Vidare har utskottet granskat hantering av Sjöfarts- verkets inköp av helikoptrar. Genom att avtalet ingicks av på det sätt som skedde föregreps beslut om investeringsplan och låneram för . utskottets bedömning inte i överensstämmelse med 9 kap. 8 § regerings- var på ett tidigt stadium medvetet om att Sjöfarts- verket ville köpa nya helikoptrar. Mot bakgrund av vad som framkommit i granskningen finner utskottet skäl att starkt framhålla vikten av att dialogen med myndigheterna sköts på rätt sätt, och utskottet påminner om vad det tidigare uttalat om dokumentation vid myndighetsdialoger. också att det är olämpligt av tjänstemän i att använda sig av privata e-postadresser, och om det sker är det viktigt att det finns rutiner som säkerställer att e-postmeddelandena hanteras enligt de rutiner som Det dåvarande statsrådet kan enligt utskottet inte undgå kritik för hantering av inköp av helikoptrar. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning Utskottet har granskat om statsministern genom decemberöverenskommelsen agerat i strid med regeringsformen. I sitt ställningstagande anför utskottet att decemberöverenskommelsen var en politisk överenskommelse mellan ett antal partier i , och sådana faller utanför vad har att En granskning gäller fördelningen av ansvar för horisontella EU-frågor Utskottet framhåller att varje regering och ytterst statsministern har att bestämma vilka departement och statsråd som ska finnas och hur arbetet ska fördelas mellan dem. Det är dock viktigt att vald arbetsfördelning är tydligt klarlagd och överensstämmer med innehållet i förordningen med instruktion för och eventuella förordnanden för statsråd. ansvarsfördelning mellan statsråden och departementen kan också innebära att innehållet i interna bestämmelser (t.ex. arbetsordningar) behöver ses över och ändras. Vidare har utskottet granskat befattningen vice statsminister och uppgiften att ersätta statsministern. Vid regeringsbildningen anmälde den tillträdande statsministern att den blivande chefen för även var vice statsminister. Denne var dock inte statsministerns ställ- företrädare, utan ersättare för statsministern blir den av de tjänstgörande statsråden som varit statsråd längst tid, enligt bestämmelserna i regerings- formen. Några formella fel har inte begåtts, men utskottet framhåller vikten av att det inte heller utanför regeringen bör råda något tvivel om vem som ersätter statsministern om han eller hon skulle ha förhinder. Genom att ge titeln vice statsminister en annan innebörd än vad som gjorts tidigare och som därtill inte fullt ut svarar mot den gängse betydelsen av ordet ”vice” finns en risk för glapp mellan omgivningens förväntningar och den ordning som faktiskt gäller. Informationen borde enligt utskottet ha varit tydligare, och en lämplig ordning kan vara att en statsminister i samband med regeringsbildningen ser till att informera om vem som ersätter statsministern om han eller hon har förhinder. När det gäller finansministerns agerande efter uppgifter om manipulerade utsläppsvärden hos en fordonstillverkare anförs i granskningen att finans- ministerns uttalanden kunde tolkas som att ställt frågor till och även övervägde att agera på andra sätt, vilket inte var fallet. Finansministerns uttalanden kunde uppfattas på olika sätt och kunde därför, anför utskottet, ge en felaktig bild. Som utskottet tidigare uttalat gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. I granskningen av närings- och innovationsministerns uttalande i en tidning anför utskottet att statsråd i likhet med andra har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. Beträffande det aktuella uttalandet konstaterar utskottet bl.a. att det inte innehåller någon information om sakförhållanden i en viss fråga eller fakta i ett ärende, det gjordes inte inom ramen för något regeringsärende eller riktade sig till någon myndighet eller domstol och det innehöll inte heller något hot om sanktion eller andra åtgärder som kan betraktas som ett försök till otillbörlig påverkan. Granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Sjukvårdsministerns och jämställdhetsministerns uttalanden om en tings- rättsdom har granskats av utskottet. I ett av fallen gjorde sjukvårdsministern ett tydligt ställningstagande i förhållande till den icke lagakraftvunna domen, och utskottet anser att det uttalandet kommer i konflikt med syftet med bestämmelsen i regeringsformen om rättskipningens självständighet. En annan granskning gäller statsministerns och inrikesministerns uttalanden om en tingsrättsdom. Några av uttalandena är enligt utskottet sådana som utgår från ett enskilt fall men där slutsatsen ges en allmän innebörd. Dessa kan inte uppfattas som att något av statsråden velat påverka domstolarnas avgöranden eller annars strida mot syftet med bestämmelsen i regeringsformen om rättskipningens självständighet. När det gäller inrikes- ministerns uttalanden om bevisningen i det aktuella fallet m.m. har han enligt utskottet uttalat sig på ett sätt som tar sikte på värdering som görs av domstolen och som ligger till grund för de aktuella domarna. Uttalandena kommer därmed i konflikt med syftet med nämnda bestämmelse i regeringsformen. Utskottet framhåller att statsrådet hade kunnat avstå från att yttra sig om det enskilda fallet eller i vart fall borde ha uttalat sig med större försiktighet. Även inrikesministerns uttalande om en åklagares bedömning av häktningsskäl i ett enskilt ärende har granskats. det fanns ett visst medieintresse av att statsrådet skulle ge en kommentar. Utskottet framhåller att han ändå hade kunnat avstå från att yttra sig om det Genom att ifrågasätta åklagarens beslut att inte göra en häktningsframställning till tingsrätten utan i stället försätta en person på fri fot har statsrådet enligt utskottet uttalat sig på ett sätt som kommer i konflikt med syftet med bestämmelsen i regeringsformen om myndigheternas själv- Utskottet har granskat f.d. klimat- och miljöministerns uttalanden om rättsläget vad gäller förbjuden båtfärg. Dåvarande statsrådet uttalade sig om tolkningen av gällande rätt, och det avsåg svar på frågor om bottenfärg på hennes och hennes sambos båt och deras syn på det aktuella regelverket. innebar uttalandet att hon offentligt gav uttryck för hur regler inom hennes ansvarsområde ska tillämpas av ansvariga myndigheter. att påverka myndigheter synes inte ha förelegat, men mot bakgrund av den återhållsamhet som bör gälla med hänvisning till bestämmelserna i regerings- formen om myndigheters självständighet borde hon ha avstått från att uttala sig på det sätt hon gjorde. En granskning gäller utrikesministerns uttalanden om utomrättsliga I sitt ställningstagande anför utskottet att utrikespolitiken i viss mån skiljer sig från andra politikområden. Bland annat måste utrikesministerns uttalanden anses ha särskild auktoritet när det gäller regeringens hållning i en utrikespolitisk fråga, och ett uttalande som uppfattas stå i strid med regeringens officiella hållning kan skapa oklarhet och risk för komplikationer, särskilt om det rör förhållanden till utländsk stat. uttalanden inom utrikespolitiken behandlas också. uttalandena som uppmärksammas i granskningen i sak följa en tradition inom svensk utrikespolitik, och de kan i sig inte sägas innebära någon ny utrikes- I flera av dem tas folkrättsliga principer generellt och ett konkret fall upp om vartannat. Uttalandena rör frågor som kan vara känsliga för bl.a. utländsk stat och där omgivningen kan ha olika uppfattningar. uttalandena har enligt utskottet uppenbarligen missförståtts. de särskilda krav som ställs på uttalanden av den minister som ansvarar för utrikespolitiken understryker utskottet vikten av att utrikesministerns uttalanden till sitt innehåll är så formulerade att de inte leder till missförstånd eller ger upphov till motstridiga tolkningar. Vissa frågor om hantering av flyktingmottagandet m.m. Utskottet har granskat regeringens förberedelse inför och agerande under Utskottet konstaterar inledningsvis att det stora antalet flyktingar som kom till innebar utmaningar för samhällsapparaten och att regeringen i sin styrelsefunktion har det yttersta ansvaret för att landet kan hantera också denna typ av utmaningar och Därefter går utskottet igenom frågor kring regeringens krisberedskap och krishantering, kontakter och informationsutbyte med myndigheter, beslut och deras beredning samt arbete inom EU. Bland annat konstaterar utskottet att regeringen fortlöpande har fått information från myndigheterna om läget och att det inte synes ha förelegat någon brist på information i . En har gått mellan att regeringen har fått information och att beslut som synes vara en följd av den inkomna informationen har fattats. Utskottet tar upp förberedelser för tillfälliga asylboenden i tält. I granskningen har det inte klarlagts om regeringen hade kunnat göra mer för att påskynda arbetet med tältboendena eller i det övriga arbetet för att ordna boendeplatser. Vidare uppmärksammas att det var många kontakter mellan myndigheterna och regeringen. Informella och frekventa kontakter kan, anför utskottet, vara nödvändiga för att en krissituation ska kunna hanteras. Även om inte alla kontakter kan dokumenteras vill utskottet framhålla att dokumentation även av kontakter av mer informell karaktär är värdefull. Enligt har de kontakter som förekom mellan berörd statssekreterare och generaldirektör inte dokumenterats. Utskottet anser att denna typ av kontakter borde ha dokumenterats i åtminstone enkel form, t.ex. genom loggboksanteckningar. När det gäller de beslut som regeringen har fattat anför utskottet att de ordinarie beredningsrutinerna har varit styrande även om vissa beslut har beretts brådskande. Regeringsformens beredningskrav ger utrymme för flexibilitet och snabb hantering i brådskande fall. För ett beslut – återinförande av inre gränskontroll – konstaterar utskottet att det fanns uppgifter om att aktuella rekvisit var uppfyllda åtminstone nära innan beslutet togs. När det gäller arbetet inom EU konstaterar utskottet att regeringen har gjort ansträngningar för att hantera flyktingsituationen och att vissa beslut också har fattats, men efterlevnaden av dessa bland EU:s medlemsländer har inte varit tillräcklig. Utskottet har inga skäl att ur sitt perspektiv i granskningen anlägga några kritiska synpunkter på regeringens arbete inom EU. Avslutningsvis anför utskottet att ett stort antal myndigheter och andra aktörer har varit berörda och arbetat för att hantera situationen, och en närmare analys av om de åtgärder som regeringen vidtagit har varit de mest ändamålsenliga och om de vidtagits kräver ett bredare underlag.