bet · H301NU22 · 2016-05-19 00:00:00 — Utredaren framför bl.a. att erfarenheterna av den praktiska tillämpningen visar att följerätten är etablerad på den svenska konstmarknaden och att bestämmelserna har bidragit till att förverkliga syftet med lagen på ett förhållandevis bra sätt. görs bedömningen att lagstiftningen i vissa delar kan bli mer effektiv och ändamålsenlig. Utredaren lämnar därför förslag om bl.a. en skärpt och utvidgad redovisningsskyldighet för den som är skyldig att betala följerättsersättning. I enlighet med tillkännagivandet har utredaren även övervägt om det lägsta försäljningspris som ska ge rätt till följerättsersättning bör ändras för att bättre tillgodose avvägningen mellan en effektiv hantering av ersättningssystemet och syftet att stärka bildkonstnärernas ställning. Utredaren föreslår att den nedre beloppsgränsen höjs. Utredaren föreslår dessutom ändringar i lagen för att bl.a. underlätta museers möjlighet att framställa exemplar. Enligt uppgift från har utredningens förslag remiss-behandlats och bereds nu vidare inom . Avsikten uppges vara att återkomma till när dessa överväganden är klara. Utskottet kan konstatera att överlämnade betänkandet Frågor om följerätt och om museernas kopiering (SOU 2014:36) till regeringen. Utskottet noterar att utredningens förslag nu bereds inom och ser inga skäl att föregripa detta arbete. Motion 2015/16:1136 (MP) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att arbete bör genomföras på EU-nivå för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden. I motion 2015/16:2872 anför (SD) att lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område kortfattat innebär att företag och organisationer kan bedriva brottsbekämpning. Rättighetshavare, som ofta råkar vara stora mediebolag, kan spåra personer som anses syssla med fildelning av upphovsrättsskyddat material. Utan brottsmisstanke kan företag alltså agera privatpolis, vilket inte ens är förenligt med svensk lag, genom att kräva ett utlämnande av ip-adresser. I motionen anförs att detta ger bolag en form av myndighetsutövning gentemot privata intressen och att det inte är rimligt att eventuella mål som dessa hanteras som civilmål där den enskilda medborgaren själv får stå för alla rättegångskostnader. Enligt motionären bör därför regeringen arbeta på EU-nivå för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. Det civilrättsliga sanktionsdirektivet (även kallat Ipreddirektivet) syftar till att närma medlemsstaternas lagstiftning till varandra när det gäller att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter för att på så sätt uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. beslutade (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11) att anta de lagändringar som följer av direktivet. Lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att domstolarna har fått möjlighet att ålägga vissa aktörer att ge rättighetshavaren information om intrångsgörande varors och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande). Genom införandet av informationsföreläggande skapades en möjlighet för domstolarna att ålägga en internetleverantör att ge rättighetshavaren information om vem som har det abonnemang som har använts för att begå ett intrång via internet. Vid genomförandet av Ipreddirektivet aviserade regeringen en utvärdering av regelverket. Utvärderingen blev föremål för ett tillkännagivande till regeringen om inriktningen på och redovisningen av densamma. gav regeringen en särskild utredare (dåvarande kammarrättslagmannen ) i uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyddet av immateriella rättigheter på internet (dir. 2009:68). Uppdraget redovisades i betänkandet Utvärdering av IPRED-lagstiftningen (SOU 2012:51). redovisade muntligen resultatet av utvärderingen för utskottet. Vidare kan nämnas att i arbetet med utvecklingen av den inre digitala marknaden avser att vidta åtgärder för att skapa en bättre fungerande gränsöverskridande digital miljö. Bland dessa åtgärder finns en översyn av regelverket för civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. avslutade en öppen konsultation där synpunkter inhämtades om bl.a. behovet av att bättre anpassa Ipredlagstiftningen till den digitala miljön. Liknande motionsyrkanden som det här aktuella har behandlats och avstyrkts av utskottet . Utskottet har då påmint om den särskilda utredarens redovisning och utvärdering av tillämpningen av bestämmelserna som genomfördes efter tillkännagivande (SOU 2012:51). Utskottet behandlade liknande yrkanden (bet. 2014/15:NU11) och fann då inga skäl att frångå vad det tidigare anfört när motsvarande förslag behandlats av . Inga reservationer framfördes. Utskottet vill inledningsvis påminna om att genomförandet av det civilrättsliga sanktionsdirektivet i svensk rätt (prop. 2008/09:67) följdes av att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyddet av immateriella rättigheter på internet. Utskottet uttalade sitt stöd för denna utvärdering och framförde synpunkter på utvärderingens inriktning och redovisning (bet. 2008/09:NU11). biföll utskottets förslag. Uppdraget redovisades (SOU 2012:51 Utvärdering av IPRED-lagstiftningen), och redovisade resultatet för utskottet. Ett likalydande motionsyrkande som i motion 2015/16:2872 (SD) avstyrktes av utskottet (bet. 2014/15:NU11). Mot denna bakgrund och eftersom frågan är föremål för en översyn på EU-nivå anser utskottet att det inte finns något skäl till ett riksdagsuttalande så som begärs i den aktuella motionen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2015/16:2872 (SD). Åtgärder för att stärka och värna upphovsrätten, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2015/16:2453 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2015/16:1181 av och (båda M) och 2015/16:2437 av och (båda C). Stärkta förutsättningar för de kreativa näringarna är en prioriterad fråga för oss i den politik för företagande och innovationer som vi vill driva. De kreativa näringarna växer allt snabbare i och sysselsätter fler personer än vad t.ex. fordonsindustrin gör. Det handlar exempelvis om arkitektur, dataspel, design, film, fotografi, konst, konsthantverk, bibliotek, museer, kulturarv, medier, musik, reklam och tryckta medier. Det handlar dessutom om framtidssektorer som spås växa ytterligare . Den digitala tekniken har på många sätt förändrat villkoren för de kreativa näringarna och upphovsmännen som verkar där. Nya möjligheter för kreativt skapande har uppstått liksom stora utmaningar när det gäller äganderätten till det som skapas. De kreativa näringarna har en gemensam grund i att de är beroende av att kunna tillgodogöra sig värdet av sitt kreativa skapande. Vi vill i detta sammanhang understryka att ett tydligt upphovsrättsligt ramverk är nödvändigt för att lägga denna grund och möjliggöra för upphovsmän att leva på sitt skapande och bestämma över sina verk. Det är också avgörande för att kreativa näringar ska kunna växa och skapa fler arbetstillfällen. Vi vet att piratkopiering och olovlig spridning av upphovsrättsskyddade verk påverkar upphovsmän och de kreativa näringarna negativt. Till exempel visar Mediavisions senaste rapport att piratkopieringen av film och tv i har ökat med sedan förra mätningen . piratkopierades ca 290 miljoner filmer och tv-avsnitt jämfört med 220 miljoner 2014. Förutom att utvecklingen går åt fel håll innebär mängden piratkopior stora förluster för upphovsmännen, företagen och staten. En viktig åtgärd för att stärka äganderätten till skyddade verk och öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande är att regeringen utreder upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden. Det kan bidra till att stoppa illegal spridning av upphovsrättsskyddat material. Vi vill också att samhället tydligare markerar mot de som väljer att kränka äganderätten och i ekonomiskt syfte stjäl andras verk. Det kan bl.a. göras genom att regeringen utreder möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Sammantaget kan dessa åtgärder minska den brottslighet som tjänar pengar på att olovligen sprida upphovsrättsskyddat material. För att ytterligare stärka och värna upphovsrätten menar vi att () bör ha ett uppdrag att informera allmänheten om upphovsrättens betydelse och funktion. Vi noterar att PRV fått ett uppdrag där en sådan informationsinsats ingår. Enligt uppdraget ska myndigheten göra lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten i syfte att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön samt öka det allmännas intresse för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Vi välkomnar denna satsning och avser att noga följa utvecklingen och avrapporteringen av uppdraget. Andra åtgärder som vi anser är nödvändiga för att de kreativa näringarna ska kunna växa är att det tas fram statistik som visar hur immateriella rättighetsintrång påverkar jobb och sysselsättning och att en nationell strategi för att främja investeringar i immateriella tillgångar tas fram. Avslutningsvis vill vi åter framhålla att detta är ett viktigt och prioriterat område för jobb, tillväxt och välfärdsskapande. bör enligt vår mening ställa sig bakom vad som anförts och tillkännage detta för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2015/16:2453 (M) och 2015/16:2455 (M) anses vara tillgodosedda i aktuella delar. De nämnda motionerna tillstyrks delvis i berörda delar, och övriga här aktuella motioner avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:124 Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:434) om ändring i patentlagen (1967:837). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:565 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för uppfinnare mot patentintrång och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:640 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att stödja små och medelstora företag vid patenttvister och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:704 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av handläggningstiderna hos och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:977 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av lagen om privatkopieringsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1136 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för konsthandeln i syfte att konstnärerna ska kunna ta del av sin lagstadgade följerätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag med utgångspunkt i utredningen om följerätt och om museernas kopiering (SOU 2014:36), men med undantaget att regeln om minimipriset för följerätten ska vara oförändrad, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta museers digitalisering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1181 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa juxtapositionen mellan tiden för ekonomisk och tiden för ideell upphovsrätt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka företagens affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar genom ett fortsatt uppdrag till och och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1245 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1491 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en genomgång av i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder samt vissa näraliggande frågor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter att väcka åtal för patentintrång och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2437 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en reform bör göras på immaterialrättsområdet för att säkerställa att såväl patent- som upphovsrätt är fungerande i ett digitalt samhälle, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2453 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och stärka upphovsrätten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2455 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om immaterialrätt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2872 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta inom EU för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område och tillkännager detta för regeringen. Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet är rubriken på det betänkande vi debatterar. Det är också rubriken på en proposition, som vi är överens och eniga om. Men det här är också ett motionsbetänkande som handlar om alla frågor som berör immaterialrätten. Där kan det finnas lite skillnader mellan partierna, och det är vid dem jag ska försöka uppehålla mig. Låt mig först säga någonting om immateriella tillgångars betydelse. Det har visat sig att de är oerhört viktiga både för arbetstillfällen och för ekonomin i . av våra arbetstillfällen kommer från bolag som är tunga i immaterialrätt. av ekonomi, av bnp, kommer från bolag som förlitar sig på de immaterialrättsliga tillgångarna. Det kan gälla patent, varumärkesfrågor, designskydd och upphovsrättsfrågor. Det är just vad gäller upphovsrätten som det finns skillnader mellan partierna. I övrigt verkar vi, åtminstone av det här betänkandet att döma, vara rimligt överens. När det gäller upphovsrätten är piratkopieringen det stora problem vi måste komma till rätta med. Den är som allra värst, herr talman, när det gäller filmindustrin. Där finns den stora utmaningen. kom en undersökning från bolaget , som tittat på hur utbredd piratkopieringen är i och jämfört med andra nordiska länder. Vi är sämst i ligan. Piratkopieringen är som störst i . Enligt denna undersökning - jag hade hoppats att det skulle finnas fler undersökningar att förlita sig på - är det av svenskarna som tittar på en film eller ett tv-program som kommer från en illegal källa. motsvarar 2,3 miljoner människor. I snitt är det bortåt fyra fem filmer man tittar på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet För industrin och för medarbetarna inom de kulturella och kreativa näringarna försvinner som ett resultat av detta. Det drabbar framför allt filmindustrin. Ska man sätta den siffran i relation till något kan man säga att är dubbelt så mycket som staten lägger i budgeten på den statliga filmpolitiken. Kan vi komma till rätta med detta problem tillförs alltså massor av resurser till manusförfattare, skådespelare, regissörer och producenter, till hela den industrin, vilket naturligtvis också är bra för den svenska kulturen och den svenska filmen. Hur ska vi då komma till rätta med det här problemet? Vi har i grund och botten tre olika verktyg i verktygslådan, som jag ser det. Det första är kommunikativa insatser, som kan göras såväl av staten i form av myndigheter och liknande som av branschen. Det handlar om att förmedla till människor att det inte är acceptabelt att ladda ned eller streama från illegal källa. har det nästan blivit socialt accepterat. Det andra verktyget är att branschen själv vidtar åtgärder och affärsutvecklar på ett sådant sätt att man gör det attraktivare att välja de lagliga alternativen i stället för de olagliga. Det tredje är lagstiftningsverktyget. Det är det som vi har ansvar för här, och det behöver vi använda för att komma till rätta med problemet. Jag tror inte att vi kan ta bort något av de här verktygen. Man måste göra självreglerande insatser inom branschen. Man måste titta på kommunikation. Och vi här i måste fundera på lagstiftning som kan möta den här utmaningen. Var går då skiljelinjen mellan Alliansen och övriga partier? Enkelt uttryckt vill Alliansen mer. Vi vill verkligen komma till rätta med problemet, och vi har ett antal olika förslag som vi menar på skulle göra det. Övriga partier hänvisar till pågående arbete och domstolsprocesser. Men Alliansen vill alltså mer. Av denna anledning, herr talman, yrkar jag bifall till Alliansens reservation under punkt 4. Spelar det någon roll för jobben och tillväxten i att våra innovatörer och företag kan skydda sina immateriella tillgångar genom ett enhetligt patentskydd inom EU och att det inrättas en enhetlig patentdomstol, vilket kommer att sänka kostnader, förenkla hanteringen och skapa större rättssäkerhet? Självklart kommer det att vara bra för och jobben i , för kopplingen mellan patenträtt, innovationer och tillväxt är mycket stor. Svenskt välstånd har i hög grad byggts upp genom banbrytande innovationer som ofta har blivit exportsuccéer. Jag läste en rapport från som beskrev i vilka miljöer 100 av främsta innovationer genom tiderna har uppstått. Jag ska dela med mig av några av dessa, inte alla 100. Jag vill nämna respiratorn, pacemakern, Losec, kolsyrat mineralvatten - , alltså inte direkt någon ny uppfinning - bakåtvända bilbarnstolar, , torrmjölk, skruvpropellern, mjölkseparatorn, skiftnyckeln, mjölkmaskinen, elsvetsning, säkerhetsbältet, telefonluren, Skype, Spotify, det första rörliga dataspelet i världen , NMT, GSM och Bluetooth. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Med på den listan men som jag inte har skrivit upp på mitt papper kommer jag ihåg att där stod två lite udda saker, nämligen polkagris och . Hur man skyddar dem vet jag inte, men det kanske man kan. Lever vi på gamla meriter? Nej, det gör vi inte! levererar fortfarande många innovationer, och ligger högt när innovativa länder sätts upp på listor i olika internationella undersökningar. För att som land ska kunna fortsätta att ligga i topp när det gäller innovationer behövs en väl fungerande immaterialrätt som stimulerar forskning och uppmuntrar till innovationsverksamhet, produktutveckling och kulturellt skapande. Små och medelstora företag saknar oftast de resurser som stora företag har när det gäller att skydda sina immateriella tillgångar, och därför behövs ett bättre och utbyggt offentligt stöd till dessa företag. Ska kunna konkurrera i en global värld med högkvalitativa jobb är det viktigt att de innovativa företagens immateriella tillgångar tas till vara. Vi lever i en alltmer digitaliserad värld, och tekniken har förändrat villkoren för de kreativa näringarna och innovatörerna som verkar där. Men lagstiftningen har inte alltid hängt med i utvecklingen. Piratkopiering och olovlig spridning av upphovsrättsskyddade verk påverkar upphovsmän och de kreativa näringarna negativt. Att utreda upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning är därför mycket viktigt. Det är också viktigt att samhället markerar mot dem som väljer att kränka äganderätten och i ekonomiskt syfte stjäl andras verk. Stöld är stöld oavsett om det handlar om fysiska ägodelar eller immateriella tillgångar. Att fått i uppdrag att informera allmänheten i syfte att värna upphovsrätten och minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön är välkommet. Avslutningsvis yrkar jag bifall till Alliansens reservation under punkt 4 i betänkandet. I detta anförande instämde (M). var jag i i . Det är inte ofta jag går dit, men den här gången var det speciellt. Jag var särskilt inbjuden därför att en världshändelse var på G. En blind flöjtist skulle vara med och spela med Filharmonikerna, det vill säga sitta med i en symfoniorkester. Hur kan man göra det när man är blind och inte kan följa med dirigentens olika sätt att visa för musikerna hur de ska spela i takt? Det har ständigt varit frågan. Här fick vi alltså vara med om att hon som har varit blind sedan hon var otroligt liten, en duktig flöjtist, en kinesisk kvinna som har flyttat till och fått särskilda flöjtlektioner av en musiker i Filharmonikerna, fick spela i en orkester efter att de båda funderat länge över hur det skulle gå till. Tack vare att det fanns några som trodde på idén och som kunde hitta en uppfinnare som var duktig på elektronik, mekanik och dataprogrammering har man löst situationen så att med hjälp av sensorer kan kvinnan, flöjtisten, känna av rörelser från dirigentens taktpinne. Hennes glädje när hon hade fått vara med och spela sitt första stycke i konserten går inte att beskriva. Publiken var otroligt berörd. Jag tror inte att det fanns någon som satt med på konserten som kunde säga att man inte kände av att det här var något mycket speciellt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökad rättssäkerhet i det enhetliga patentsystemet Det här är en svensk uppfinning som man nu har sökt patent på för att fler funktionsnedsatta ska få chansen att utöva sin musikalitet på proffsnivå. Det här är ett så otroligt klockrent exempel på vilka duktiga uppfinnare vi har i , innovatörer, som förtjänar att få vara med i världsligan och söka patent på sina uppfinningar. Vi kristdemokrater välkomnar därför det fördjupade samarbetet inom 26 av EU:s medlemsstater vad gäller ett enhetligt patentskydd och att en patentdomstol inrättas . Det kommer att underlätta betydligt för uppfinnare och innovatörer både kostnadsmässigt och administrativt. Hitintills har det förhållit sig så att kostnaden för att söka patent bara i har legat på . Man måste ju oftast ha hjälp av en patentjurist för att över huvud taget kunna fylla i blanketterna på rätt sätt så att de inte kommer tillbaka, och sedan dröjer det . Skulle man sedan söka sig utanför landet har det varit en kostnad antingen per land eller per region som har legat på 10 000-200 000 i årsavgifter för att upprätthålla patentet. Var och en kan förstå att för ett nystartat bolag eller för dem som har idéerna men ännu inte ens startat sina bolag är detta oerhörda summor som det inte går att få stöd för i dagens projektdjungel. Visst finns det mycket projektmedel att söka i och inom EU, men inte för den typen av kostnader som ändå är så viktiga för skyddandet av en ny produkt eller tjänst. Vi har haft Eurovision i . Vi vet att man där inte får spela en låt innan själva tävlingen har varit. Låten får inte offentliggöras på det sättet, och låten kan helt enkelt diskas. Det har vi sett . Ungefär liknande system är det alltså för patentansökningarna. Eftersom patentreglerna föreskriver att man inte får göra produkten eller tjänsten publik i den meningen att det görs känt vad patentet består av i detalj är det naturligtvis också svårt att få medel för att söka patentet. Investerare vill ju veta vad de investerar i. Inom forskarvärlden är det en merit att få en artikel publicerad i en känd tidskrift eller ett paper till en kongress. Det kan vara en förutsättning för att få fortsatta anslag som forskare. Men det fungerar inte heller om patent ska sökas. Då har man redan avslöjat innehållet. Detta är en svårighet i sig.