bet · H401TU1 · 2016-12-07 00:00:00 — På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:3 och 1:12. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 15 Liberalernas förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur (nytt anslag) Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (KD) (KD) anför: För ökad gemenskap och framtidstro vill vi ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och som gör det lättare för människor att gå från utanförskap till arbete. Vi vill skapa förutsättningar för en god tillväxt och ett företagsklimat som står sig väl i den globala konkurrensen. Att stärka familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning skapar en grund för fungerande mellanmänskliga relationer. Genom en välfungerande ekonomisk politik kan vi också satsa resurser på offentlig välfärd, lägre skatt för arbetande föräldrar, lägre skatt för arbetande seniorer och lägre skatt på pensionsinkomster. Och med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Nya jobb skapas inte av politiska lösningar ovanifrån; de skapas i växande och lönsamma företag. Den rödgröna regeringen tror att de kan nå lägsta arbetslöshet och klara integrationsutmaningen med massiva skattehöjningar på arbete och företagande. inriktning är den motsatta – vi vill sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och förbättra förutsättningarna för företagande. Det är också av stor vikt att den ekonomiska politiken utformas på ett sådant sätt att resurserna används effektivt för att skapa trygghet för dem som befinner sig i utsatta situationer. Tillväxten måste komma alla till del. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. beslutade om ramarna för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten i enlighet med regeringens budgetproposition. Det innebär att det fastställdes andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena än dem som vi i föreslog; för utgiftsområde 22 Kommunikationer fastställdes således utgiftsramen till . Vi står givetvis bakom det förslag till ekonomiska ramar som redovisas i vår partimotion 2016/17:3320 av m.fl. (KD) men eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi nu från att delta i beslutet om fördelning av anslag inom utgiftsområde 22. Goda kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. För ett glest befolkat land som är transporterna av särskilt stor betydelse. transportpolitik utgår från att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Ett väl utbyggt och effektivt transportsystem av vägar, järnvägar, flygförbindelser, sjöfart samt snabba tele- och datakommunikationer är därför en viktig förutsättning för hela framtida utveckling. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Vi vill därför satsa mer på drift och underhåll av järnvägen och på nyinvesteringar. Vi vill också möjliggöra för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. Det skulle leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bl.a. skogsnäringens konkurrenskraft. behöver underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens trafik. Vi satsar –2018 och ökar satsningen åren därefter till 3,7 miljarder och 5 miljarder . vill också öka investeringarna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Detta är en viktig åtgärd för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. Vi föreslår därför att resurserna till väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden ökar med –2020. har tillsammans med övriga allianspartier i regering genomfört kraftigt ökade anslag till långsiktiga infrastrukturåtgärder. tog alliansregeringen också initiativet till det s.k. Sverigebygget, numera Sverigeförhandlingen. Detta projekt innehåller ett antal angelägna åtgärder. anser att dessa infrastrukturinvesteringar är viktiga och nödvändiga för att även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer och transporter. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. och övriga allianspartier genomförde i regeringsställning en lång rad insatser för ett fossilfritt . vill fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. Vi kristdemokrater har drivit frågan om att införa ett bonus–malus-system, där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Vi vill införa ett sådant system . Det stora hindret för en ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den dåligt utbyggda infrastrukturen. Vi vill därför också satsa mer –2020 på utbyggd laddinfrastruktur. Vi anser också att bör ta fram en heltäckande strategi för elbilar för att på ett bättre sätt arbeta mot målet om en fossilfri fordonsflotta 2030. är en av de få huvudstäder i som saknar eller inte har påbörjat ett bygge av en ringled runt huvudstaden. är också den snabbast växande staden i , vilket kräver en infrastruktur som kan möta detta. För att skapa goda förutsättningar för regional utveckling i samt minska trafiken i innerstaden är det viktigt att vägprojektet förbindelse byggs för att skapa en komplett ringled runt . anser att olika trafikslag inte ska ställas mot varandra utan vi behöver fungerande biltrafik, kollektivtrafik, flyg och tåg. Det är viktigt att satsningar görs på kollektivtrafik där det är möjligt, men vi måste även ta ansvar för och möjliggöra för alla typer av transporter så att människor kan bo i hela landet och inte bara inom tullar. Bilen är för många en förutsättning för att kunna bo och arbeta där man vill. Bilen är ett redskap för frihet. transportpolitik syftar till att skapa incitament för människor att välja mer miljövänliga alternativ, inte som regeringen att bestraffa människor som inte har tillgång till kollektivtrafik inom rimligt avstånd. Cykeln fyller en viktig samhällsfunktion. Det är positivt att cykeln som transportmedel ökar eftersom det medför goda effekter för både folkhälsan, miljön och trängseln i städerna. Vi är dock bekymrade över att trafiksäkerheten för cyklister inte är tillräcklig. Strategin för säkrare cykling som har utarbetats av och berörda aktörer är viktig i arbetet för att öka trafiksäkerheten för cyklisterna. Vi kristdemokrater vill därför satsa mer än regeringen 2017–2018 och mer än regeringen 2019–2020 för en ökad och säker cykling. Utmaningarna för svensk sjöfart är stora. Vi anser att svensk sjöfart ska ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter. Vi vill därför införa en garanti för att företag bara ska behöva lämna uppgifter till myndigheter på ett ställe (s.k. En dörr in). Vi föreslår därför att anvisas för detta –2020. Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet, och arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta, framför allt i glesbygd och på landsbygd. Målet är att av alla hushåll och företag i ska ha tillgång till bredband om minst . Därför satsar mer än regeringen –2020 på bredbandsutbyggnad. Vi bedömer också att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO) beräknat till en minskning av PLO-uppräkning –2020. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 16 förslag till ändrade anslag 2017 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Cykelsatsning (nytt anslag) Laddinfrastruktur (nytt anslag) Bonus-malus (nytt anslag) Bredband (nytt anslag) Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 42 för vissa infrastrukturprojekt (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16). 4.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.16). 5.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för flygtrafikledning –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.17). 8.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.6.1). 9.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1 i propositionen. 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:818 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att utreda för- och nackdelar med en sammanslagning av och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2224 av Per Klarberg m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:2225 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att, i enlighet med utredningen samverkan, överföra huvudmannaskapet för sjö- och flygräddningen från till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2529 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investera så att tyngre lastbilar, upp till , ska kunna trafikera våra vägar, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på att tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta ett transportpolitiskt råd med syfte att granska och utvärdera investeringar i transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3119 av m.fl. (C): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslag för underhåll ska kunna förskjutas över budgetår och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3373 av (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningar på cykling ska tydliggöras i budgetanslagen i likhet med övriga transportslag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3374 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar på cykling och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens i förslag som rör satsningar på infrastruktur samt underhåll och bättre uppföljning och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samplanering av infrastruktur och bostäder och tillkännager detta för regeringen. 18.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredband och it och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser satsningen på anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse. 2016/17:3391 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för drift och underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka resurserna för cykelfrämjande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta satsningen på bredbandskoordinatorer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3399 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för kollektiv- och närtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att resurserna till upprustning och underhåll av väg och mindre järnvägsspår på landsbygden bör ökas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3437 av och (båda C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2016/17:3458 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Reservation 2, punkt 2 (C) Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Uppföljning av regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Vi i står bakom vår budgetmotion, men eftersom har antagit andra totalramar och vi ser statens budget som en helhet deltar vi inte i beslutet avseende utgiftsområde 22 Kommunikationer utan lämnar i stället ett särskilt yttrande. En väl fungerande infrastruktur i hela landet är en bärande del av plan för ett starkare . Infrastrukturen är blodomlopp som lägger grunden för jobb och tillväxt. Genom att satsa på en robust järnväg, tyngre lastbilar, ett transportpolitiskt råd och utbyggnad av laddstolpar kommer budgetmotion att bidra till att detta blodomlopp fungerar bättre som klimatpåverkan minskar. Tyvärr är det uppenbart att regeringens budget ger med den ena handen och tar med den andra. Regeringen framställer sig som alla goda gåvors givare, men notan för alla nya bidrag och så kallade satsningar skickas till löntagare och företag, och vi ser hur flyget, lastbilarna och bilisterna får höjda skatter. Det är en skadlig politik för jobb och tillväxt i . Vi moderater ställer inte trafikslag mot varandra. behöver tåg, bilar, lastbilar, flyg och fartyg, och vi vill inte medverka till en debatt där ett trafikslag ska prioriteras upp på ett annat trafikslags bekostnad. Bilen är lika viktig för landsbygdens vardag som pendeltåget är för storstadens. Om man menar allvar med att hela ska leva är man skyldig att se alla människors och företags transportbehov. Politik handlar inte bara om kronor och ören. I en värld av prioriteringar handlar det om vad vi lägger pengarna på och hur. Det är alla politikers skyldighet att verka för att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Inte minst gäller detta statens infrastrukturinvesteringar. Därför vill vi i i vår budgetmotion inrätta ett transportpolitiskt råd likt det finanspolitiska råd som finns . Förslaget innebär att en kommitté av oberoende experter ska granska hur medlen till infrastrukturen används för att säkerställa att den samhällsekonomiska nyttan väger tungt och på så sätt bidra till att varje investerad skattekrona gör maximal nytta för samhället. ser vi hur regeringen blundar för de systemfel som finns på svensk järnväg. De stora satsningar som görs på underhåll kommer inte ut i spåren, eftersom det är trångt och för att det finns problem i organisationen. Därför tycker jag att det är anmärkningsvärt att regeringen inte agerar utifrån de slutsatser som finns i vår tids största utredning av järnvägens organisation. Man till och med vägrar att skicka utredningen på remiss. bedriver regeringen en ideologisk experimentverkstad med ett återförstatligande av järnvägsunderhållet - ett återförstatligande som den egna utredningen varnar för och som enligt all forskning skulle ge oss mindre underhåll för varje satsad krona. Det är en oklok politik, herr talman. är central för att arbetspendlingen och människors resande ska fungera runt om i landet. Resenärer och företag ska kunna lita på att tågen går . Därför bygger vi vidare på alliansregeringens framgångsrika ökade satsningar på järnvägsunderhåll. Den tid då underhållet användes som en budgetregulator måste vara förbi. Det är uppenbart att har fått ett stort inflytande över regeringens transportpolitik. Ett exempel är hur man motarbetar en viktig reform gällande tunga lastbilar. Plötsligt säger regeringen att de tunga lastbilarna inte ska vara tillåtna på de vägsträckor där det finns andra transportalternativ, till exempel på sjön eller järnväg. Det känns något märkligt när regeringens egen myndighet säger att till exempel E4:an och andra stora, viktiga vägar skulle lämpa sig väl för de tyngre lastbilarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer I budget satsar vi för att stärka våra vägar och tillåta tyngre lastbilar upp till , något som gjorde och då till och med upp till . Vi vill investera för att stärka våra vägar. Reformen leder till att samma transporter som görs kan utföras med färre lastbilar, till gagn både för miljön och för lönsamheten hos våra svenska åkerier. Men regeringen och driver på för att göra denna reform verkningslös. Jag tycker att det är sorgligt att vägmotstånd har fått grepp om hela regeringen. ser att mobilitet, tillväxt och minskade klimatutsläpp kan gå hand i hand. Med elbilar, elvägar och biodrivmedel ser vi till att utsläppen begränsas, medan transporterna kan tillåtas fortsätta öka. Ett avlångt land som är beroende av fungerande transporter. Avslutningsvis vill jag återigen understryka strävan efter en transportpolitik som håller ihop hela och som fokuserar på att få ut så mycket och så god infrastruktur som möjligt för varje investerad krona. Vi får inte missbruka vår makt för politiska prestigeprojekt. Infrastrukturen ska bygga starkt och komma hela till del för jobb och tillväxt i hela landet. I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (C). Jag tyckte att det var intressant att få ta del av syn på transporter, och jag fäste mig särskilt vid att ni anser att bilen är viktig för landsbygdens vardag. Det tror jag verkligen stämmer. Även om vi vill bygga ut järnvägar och cykelvägar är det nog otvivelaktigt så att de flesta människor som bor utanför storstäderna tycker att bil är viktigt för att klara de nödvändiga transporterna. Då undrar jag hur laddstolpar ska klara transporterna för vardagen. Det finns 5 000 elbilar i , medan personbilsflottan i totalt sett uppgår till 4,5 miljoner bilar. En elbil kostar i runda slängar mer än en vanlig bil, så jag ser inte riktigt hur vi rent praktiskt ska lösa transporterna på landsbygden med hjälp av laddstolpar. Om frågar sina kollegor i eller hur människor ska kunna förflytta sig och klara sina dagliga transporter lär hon få höra att tågpendling är ganska viktigt som komplement till bil. Därför undrar jag hur kan minska utvecklingsanslaget i sin budget. säger att bygger vidare på alliansregeringens satsning, men det var ju alliansregeringen som tog initiativ till Sverigebygget så att Ostlänken och en ny stambana mellan och skulle kunna bli av. Av vilken anledning tycker inte längre att det alliansinitiativet var en god idé? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Tack, , för frågan! Vi i är väldigt tydliga med att vi både behöver öka järnvägsunderhållet och bygga ut svensk järnväg. Därför är vi för att Ostlänken byggs, och därför är vi för att den nya sträckan mellan och byggs. Däremot har vi sagt att ett totalt projekt om höghastighetståg som leder till en samhällsförlust på inte är en klok investering. Vi tycker att man bör se kunna se över om även de delar som ligger i nuvarande nationell plan - alltså de sträckor som nämner - går att anpassas till mer traditionell hastighet om . Vi är tydliga med att järnvägsinvesteringarna ska bli av, men vi tycker inte att politiska prestigeprojekt får dra iväg. Om ett projekt som kostar riskerar att tränga ut många andra viktiga investeringar måste man dra i nödbromsen. Så ja, vi vill satsa på svensk järnväg. Men vi vill också satsa på laddstolpar, elvägar, ett system med bonus-malus och en reduktionsplikt för att se till att vi ställer om hela fordonsflottan. Vi vill möjliggöra för städer att reservera mark för bilpooler. Vi har en mängd olika förslag för att ställa om också på vägsidan. Vi tror, till skillnad från , att vi inte ska bedriva krig mot vägen eller mot bilen utan mot de utsläpp som förstör klimatet. Det är en väsentlig skillnad. Jag har förstått att ni säger att man inte ska ställa transportslag mot varandra, . Men såvitt jag vet kan inte staten använda samma pengar två gånger, lika lite som jag tror att du kan göra det i din personliga budget. Om man ökar något måste något annat minska om man inte har mer pengar. Vad jag kan se i ert yttrande har ni mindre pengar till utveckling. Hur ska man då kunna hålla för troligt det som dina partikollegor i och säger - att vi självklart måste kunna färdigställa järnvägen så att vi kan åka snabbt mellan de olika städerna?