bet · H301AU10 · 2016-06-14 00:00:00 — När det gäller dokumentationen av lönekartläggningen instämmer utskottet i regeringens bedömning att lönekartläggning är en nödvändig åtgärd för att komma till rätta med löneskillnader mellan kvinnor och män, och att det är en så viktig fråga att den motiverar att endast arbetsgivare med färre än tio arbetstagare är undantagna från det dokumentationskravet. När det gäller kravet på dokumentation i övrigt talar, så som regeringen anför i propositionen, resursskäl för att det endast är arbetsgivare med 25 eller fler anställda som bör omfattas av kravet. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna ordningen i fråga om dokumentationsskyldighetens omfattning för arbetsgivare av olika storlek är väl avvägd. Utskottet delar därmed varken den samsyn som råder mellan motionärerna om att kravet på dokumentation är för omfattande eller den uppfattning har om att en ordning med handlingsplaner vore att föredra. För att kraven på aktiva åtgärder ska kunna bli effektiva krävs att de kan förenas med en sanktion. Vite är enligt utskottet ett bra verktyg för tillsynsmyndigheten när det gäller att hantera aktörer som inte lever upp till sina skyldigheter enligt diskrimineringslagen. Utskottet delar mot denna bakgrund inte bedömning om att bristande dokumentation inte bör kunna leda till vite. Vidare yrkar i motion 2015/16:3388 att det lagstadgade kravet på arbetsgivare om att främja en jämn könsfördelning ska tas bort. En samhällelig målsättning som det inte får göras avkall på är enligt utskottet att det ska råda en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Att ta bort kravet på ett aktivt främjandearbete utifrån diskrimineringsgrunden kön vore verklighetsfrämmande och är inte aktuellt för utskottets del. Utskottet menar vidare att såväl Liberalernas motion 2015/16:2786 yrkande 1 som motion 2015/16:2169 (S) får anses vara tillgodosedda genom regeringens lagförslag. Utskottet konstaterar att förslaget även på ett tillfredsställande sätt tillgodoser tillkännagivande om att ändra reglerna för arbetet med lönekartläggning. Sammanfattningsvis anser utskottet att ett effektivt arbete med aktiva åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområdet fyller en viktig attitydpåverkande funktion i arbetet mot diskriminering och att regeringens förslag till ändring av regelverket om aktiva åtgärder är välkommet och väl avvägt. Utskottet ser ett stort värde i att diskrimineringslagens regler om aktiva åtgärder är enhetliga och omfattar samtliga diskrimineringsgrunder och att det föreslagna ramverket ger ökad frihet för den verksamhetsansvarige att i samverkan med arbetstagare respektive studenter, elever och barn formulera de konkreta åtgärderna. Effektiva regler om aktiva åtgärder är ett viktigt komplement till diskrimineringsförbuden och kan bl.a. antas bidra till att stärka grupper med svag ställning på arbetsmarknaden och inom utbildningsområdet. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör anta regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen samt avslå samtliga motionsyrkanden. Ytterligare förslag om diskrimineringslagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 3 (SD), 4 (C), 5 (V) och 6 (L). yrkar i motion 2015/16:3245 av m.fl. att preskriptionstiden för brott mot diskrimineringslagen ska förlängas och att sanktionsmöjligheterna för diskriminering ska ses över (yrkande 7). anför i motion 2015/16:377 av m.fl. att regeringen bör stödja utvecklingen av minst en diskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den juridiska kompetens som krävs för att kunna driva diskrimineringsfall (yrkande 15). Liberalerna yrkar i motion 2015/16:3380 att bör ges i uppdrag att göra det lättare för arbetsgivare och utbildningsanordnare att dokumentera sitt arbete med aktiva åtgärder (yrkande 2). I motion 2015/16:332 framhåller (S) att diskrimineringslagen även måste omfatta personer med ledarhund eller assistanshund i offentliga miljöer. Liknande resonemang förs av (M) i motion 2015/16:2327. I motion 2015/16:2611 av Finn och (M, L) förespråkas, givet den snabba utvecklingen på genetikens område, att det tillsätts en utredning med uppgift att analysera frågan om förutsättningarna för att införa genetisk konstitution som en särskild diskrimineringsgrund. (M) yrkar i motion 2015/16:2637 att skadeståndsbeloppen i diskrimineringsmål ska ses över (yrkande 2). Motionären anför att till följd av anpassningar till har den svenska skadeståndsrätten tvingats till förändringar som inneburit att skadestånd i diskrimineringsmål kommit att uppgå till jämförelsevis höga belopp. I motion 2015/16:2038 anser (SD) att regeringen ska utreda möjligheterna dels att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen (yrkande 1), dels att införliva politisk åskådning som diskrimineringsgrund i uppdrag (yrkande 2). (SD) anser i motion 2015/16:2916 att diskrimineringslagen bör ses över så att rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet men inte oavsett agerande förtydligas. Enligt motionären är det en allvarlig brist att dagens diskrimineringslagstiftning tolkas på så sätt att personers agerande kan ursäktas med identifiering med en utsatt grupp. Ett centralt verktyg för att uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering är en så effektiv och heltäckande diskrimineringslag som möjligt. Det kan konstateras att det pågår ett aktivt arbete för att dels säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, dels säkerställa att lagen är så effektiv och heltäckande som möjligt. Utskottet uppmärksammar här den aktuella propositionen om aktiva åtgärder mot diskriminering (prop. 2015/16:135) som innebär att arbetsgivare och utbildningsanordnare ska arbeta förebyggande och främjande utifrån samtliga diskrimineringsgrunder enligt ett övergripande ramverk. Vidare välkomnar utskottet det arbete som bedrivs av Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10, 2014:79, 2015:129). Utredningen tillsattes och ska redovisa sitt uppdrag . Utredaren har i uppdrag att utreda och ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. I det ingår att säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering. Vidare har utredaren bl.a. i uppdrag att analysera tillämpningen av diskrimineringslagens bestämmelse om den s.k. bevisbörderegeln och ta ställning till om det finns behov av att ändra denna. Behovet av att ändra regleringen om skydd mot diskriminering i offentlig verksamhet ska också övervägas, liksom om och i så fall hur diskrimineringslagens regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen. I sammanhanget finner utskottet också det värt att nämna den översyn som regeringen aviserat i budgetpropositionen om hur reglerna om skydd mot bristande tillgänglighet kan stärkas ytterligare. Utskottet bedömer att det föreslagna ramverket för arbetet med aktiva åtgärder kommer att bidra till att stärka arbetet mot diskriminering på bred front. Vidare avvaktar utskottet den ovannämnda utredningens förslag och beredningen av densamma. Utskottet är med detta sagt inte berett att föreslå något initiativ från sida för att utöka antalet diskrimineringsgrunder, ändra sanktionsbestämmelserna eller på annat vis ändra diskrimineringslagen på sätt som föreslås i ett antal motionsyrkanden. För att diskrimineringslagen ska få eftersträvat genomslag krävs insatser inom olika delar av samhället. Lokala aktörer, såsom antidiskrimineringsbyråer, fyller en viktig funktion när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering. I budgetpropositionen framhåller regeringen behovet av att stärka arbetet mot diskriminering på nationell, regional och lokal nivå genom ökade resurser till samt till lokala aktörer, t.ex. antidiskrimineringsbyråer – en satsning som utskottet välkomnat. Vidare kan utskottet notera att det i uppdraget till den ovannämnda utredningen ingår att analysera hur arbetet mot diskriminering på lokal och regional nivå kan organiseras. Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och förekomsten av diskriminering i samhället är en grundbult om man ska nå framgång med det förebyggande arbetet mot diskriminering. har i detta sammanhang en central och viktig roll. I myndighetens uppdrag ligger bl.a. att ge stöd och råd till den som ska tillämpa diskrimineringslagen. I den aktuella propositionen om aktiva åtgärder konstaterar regeringen att kan behöva genomföra tillfälliga informations- och utbildningsinsatser i och med de nya reglerna om aktiva åtgärder, och uppger att man från regeringens sida avser att följa utvecklingen. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte behov av något sådant särskilt uppdrag till som Liberalerna förespråkar. Som framgått ovan pågår ett arbete på bred front för att stärka arbetet mot alla former av diskriminering. Utskottet ser därmed inget behov av att föreslå något initiativ från sida med anledning av aktuella motionsyrkanden, som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 7 (M, C, KD) och 8 (L). I motion 2015/16:3379 (M, C, KD) av m.fl. anför partierna att det finns ett behov av att utvärdera diskrimineringslagen för att säkerställa att de reformer som genomförts på området haft avsedd effekt. De föreslagna bestämmelserna om aktiva åtgärder bör omfattas av den översynen (yrkande 3). yrkar i motion 2015/16:2276 av m.fl. att den sammanhållna diskrimineringslag som infördes ska utvärderas. Inom ramen för översynen bör bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen utvärderas (yrkande 7). Liberalerna yrkar i motion 2015/16:3380 av m.fl. att det från det att kravet på årlig dokumentation av aktiva åtgärder införs görs en utvärdering av effekten för företag med färre än 100 anställda (yrkande 1). En viktig del i att skapa effektiva åtgärder och effektiv lagstiftning generellt sett är att följa upp och utvärdera de reformer som görs på olika områden. Vad gäller diskrimineringslagen med dess syfte att förändra en samhällsstruktur som bygger på normer och värderingar kan noteras att det ligger i sakens natur att det råder svårigheter att mäta effekterna. Detta innebär inte desto mindre att det är viktigt att följa utvecklingen på området och vidta åtgärder för att säkerställa lagens effektivitet och lagstiftarens intentioner. Utskottet noterar att diskrimineringslagens utformning och innehåll är en aktuell fråga för regeringen. Den överlämnade propositionen om ett ramverk för aktiva åtgärder mot diskriminering är ett exempel på detta, liksom den aviserade översynen av diskrimineringslagens skydd mot bristande tillgänglighet. Tillräckliga erfarenheter av den aktuella reformen av arbetet med aktiva åtgärder bör vidare finnas innan en eventuell utvärdering av lagen kan anses motiverad. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen på området och ser inte några skäl till initiativ från om att diskrimineringslagen bör utvärderas. Att som Liberalerna förespråkar redan innan den föreslagna lagändringen om arbetet med aktiva åtgärder trätt i kraft slå fast när en utvärdering ska ske och vad den ska omfatta är enligt utskottet inte lämpligt. Som framgått ovan utgår utskottet från att regeringen kommer att följa utvecklingen på området och vidta eventuella åtgärder därefter. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 9 (V) och 10 (KD) samt särskilt yttrande (SD). föreslår i motion 2015/16:3367 av m.fl. att det bör övervägas att införa en separat diskrimineringslag för arbetslivet med möjlighet till semidispositivitet i vissa delar. Den del av diskrimineringslagen som rör arbetslivet bör enligt samspela med övrig arbetsrättslig lagstiftning och de normer och tvistlösningsmekanismer som är etablerade på arbetsmarknaden. anför i motion 2015/16:1994 av m.fl. att kvinnor är sämre matchade till yrken i förhållande till sin utbildning än män. En förklaringsmodell som resonerat kring är att det kan vara fråga om en jobbdiskriminering genom att arbetsgivaren förmodar att kvinnor ska ha en högre frånvaro och därför erbjuder arbetsuppgifter där det är lättare att ta in en vikarie vid frånvaro. För att främja en arbetsmarknad utan jobbdiskriminering måste dessa förmodanden motverkas (yrkande 7). m.fl. (S) anför i motion 2015/16:2206 att det inom EU finns en acceptabel lagstiftning vad gäller diskriminering inom arbetslivet, med undantag för transpersoner. bör därför aktivt verka för att inom ramen för liggande antidiskrimineringsdirektiv få till ett skydd även för transpersoner (yrkande 2). (M) anför i motion 2015/16:2506 att hbt-certifikat kan tilldelas ett företag eller en organisation som arbetar strategiskt med arbetsmiljö- och bemötandefrågor utifrån ett hbt-perspektiv. erbjuds sådan certifiering av , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL), men det vore enligt motionären önskvärt med fler certifieringsföretag. I motion 2015/16:2100 föreslår (SD) att en utredning ska tillsättas för att motverka diskriminering på arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet och familjebildning (yrkande 3). och (båda SD) anser i motion 2015/16:3121 att diskriminering av svenskar på arbetsmarknaden bör avskaffas; bl.a. bör systemet med instegsjobb för nyanlända tas bort (yrkande 1). Motionärerna yrkar vidare att regeringen ska utreda på vilka övriga sätt som svenskar diskrimineras som en följd av integrationspolitiken och därefter avskaffa dessa delar (yrkande 2). m.fl. (MP) anför i motion 2015/16:2178 att det behövs lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga. Förhållandena i arbetslivet påverkar människors hela livssituation, och det är därför viktigt att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv där människor som kan arbeta får möjlighet att göra det efter sina egna förutsättningar. Människor ska kunna vistas i en god arbetsmiljö med arbetsvillkor som möjliggör detta. För att säkra en god arbetsmiljö är det centralt att det görs förebyggande insatser mot diskriminering och kränkningar. För att gynna jämställdheten och jämlikheten och motverka diskriminering är det viktigt med en arbetsmarknad som främjar allas lika rättigheter och skapar goda förutsättningar för deltagande i arbetslivet. En angelägen fråga i detta sammanhang är att regelverket understöder möjligheten att kombinera arbetslivet med familjebildning respektive med omsorg om anhöriga. Vikten av ett långsiktigt arbete med kunskaps- och medvetandehöjande insatser i kampen mot olika former av intolerans bör också betonas. En arbetsmiljö som främjar allas lika möjligheter skapar en grund för ökad kreativitet och innovation. Det är något som samhället i stort kan dra nytta av och som är av stor betydelse för den enskilde. Frågorna om diskriminering har stark koppling till det arbete och de olika insatser som görs på jämställdhetsområdet. I detta sammanhang vill utskottet lyfta fram betänkande Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86) som överlämnades till regeringen och bereds inom . I betänkandet berörs såväl frågan om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om anställning, lön och andra arbetsvillkor, som exempelvis möjligheten att utvecklas i arbetet som frågan om lika möjligheter att kombinera betalt arbete med privat- och familjeliv. Regeringen har aviserat att den med utgångspunkt i bland annat denna utrednings förslag kommer att återkomma till med en redogörelse för hur styrningen av jämställdhetspolitiken ska stärkas. Utskottet ser fram emot att ta del av och bereda denna skrivelse. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla det föreslagna ramverket för arbetet med aktiva åtgärder som en betydelsefull åtgärd i arbetet med att synliggöra och undanröja begränsande könsnormer inom arbetslivet. Utskottet vill vidare lyfta fram och betona vikten av de olika insatser som görs utifrån den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (2013/4750/A/DISK) som antogs . Det arbete som bedrivs, bl.a. av de olika strategiska myndigheter som identifierats i strategin, är mycket angeläget. Regeringen har aviserat att en uppföljning av strategin kommer att göras . Utskottet följer med intresse regeringens fortsatta arbete på området och ser fram emot att ta del av resultatet av uppföljningen. Den aktuella strategin fokuserar på , men även internationellt har åtgärder vidtagits för att främja lika rättigheter och möjligheter. Som exempel kan nämnas att på EU-nivå deltar aktivt i förhandlingsarbetet med förslaget till ett nytt antidiskrimineringsdirektiv. Utskottet förutsätter att regeringen inom EU och i andra internationella forum kommer att fortsätta arbeta aktivt för att utöka skyddet mot all form av diskriminering. Den rådande utformningen av diskrimineringslagen ger en tydlig signal om att diskriminering är oacceptabelt oavsett diskrimineringsgrund och samhällsområde. Ett av skälen till att slå ihop lagarna om diskriminering och de tidigare ombudsmännen var att åstadkomma ett sammanhållet arbete kring människors hela livssituation och alla diskrimineringsgrunder. Utskottet bedömer inte att det finns skäl att låta utreda frågan om en separat diskrimineringslag för arbetslivet. Utskottet vill betona att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Det finns behov av att ytterligare intensifiera arbetet för att förebygga främlingsfientlighet och rasism. Arbetsmarknadsåtgärder, t.ex. olika former av subventionerade anställningar, utgår från den faktiska situationen på arbetsmarknaden där vissa grupper är i behov av specifikt stöd. Nyanlända är en sådan grupp. Utskottet delar inte den uppfattning och de förslag till åtgärder som framför i motion 2015/16:3121. Som framgått ovan bedriver regeringen ett aktivt arbete för att förebygga diskriminering i alla dess former. Det nya ramverket för arbetet med aktiva åtgärder kommer att innebära ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet. Utskottet vill också avvakta beredningen av betänkande. Den typ av åtgärder och insatser som föreslås i aktuella motioner ger därför inte skäl till något initiativ från sida. Diskriminering på grund av ålder Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 11 (L). Liberalerna anför i motion 2015/16:1480 av m.fl. att det finns ett behov av att göra en djupare analys av de anmälningar om åldersdiskriminering som har gjorts till i syfte att åtgärda orsakerna till att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin ålder (yrkande 1). I motion 2015/16:2589 av m.fl. anför att man bör kartlägga hur kommuner, landsting och regioner arbetar mot åldersdiskriminering i de egna verksamheterna (yrkande 3). m.fl. (M) yrkar i motion 2015/16:1582 att regeringen bör utarbeta en plan mot åldersdiskriminering i arbetslivet (yrkande 1). Planen bör inbegripa såväl stimulanser för att rekrytera mogen personal som konsekvenser av att missgynna personer på grund av ålder. I motion 2015/16:1673 yrkar Finn (M) att regeringen skyndsamt bör följa upp diskrimineringslagens tillämpning vad gäller åldersdiskriminering och utvärdera om lagändringen för att bättre motverka åldersdiskriminering har haft avsedd effekt. Skyddet mot åldersdiskriminering är enligt utskottet ett uttryck för ett samhälle som värnar alla människors lika värde och som ger alla möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper, förutsättningar och förmåga. Därigenom bemöts den enskilde utifrån sina särskilda förutsättningar och behov och inte utifrån sin ålder. Diskrimineringsgrunden ålder infördes i samband med den nya diskrimineringslagens tillkomst, dvs. Detta var en välkommen utvidgning av diskrimineringslagen. Skyddet mot åldersdiskriminering förstärktes genom att skyddet kom att omfatta fler samhällsområden. Utskottet konstaterar att arbete för att säkerställa diskrimineringslagens effektivitet pågår kontinuerligt. har en nyckelroll i detta sammanhang. En central uppgift för myndigheten är dess tillsynsansvar, där de har möjlighet att göra enskilda strategiska tillsynsinsatser. Den samverkan som har med olika nyckelaktörer bör också betonas som en viktig del i arbetet med att säkerställa lagens effektivitet. mynnade myndighetens dialog med ett antal fackförbund bl.a. ut i ett rättsligt seminarium på temat åldersdiskriminering i arbetslivet. Utifrån bl.a. diskrimineringsgrunden ålder har även haft dialogmöten med det civila samhället. Dialogmötena syftar till ömsesidigt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. I strategiska planering för åren framöver är ålder ett tema som har en viktig plats. I sammanhanget finner utskottet även skäl att lyfta fram ett rättsfall från Arbetsdomstolen som uppmärksammar och kommenterar i sin årsredovisning. Rättsfall AD 2015 nr 51 som meddelades visar att diskrimineringsförbudet gäller även efter vid visstidsanställningar och att det är individens förutsättningar och inte en schablonmässig bedömning som ska avgöra om en person är lämplig i samband med rekryteringar. Enligt väntas domen få stora konsekvenser för äldres möjligheter att arbeta längre i en annan form än tillsvidareanställningar. Återigen anser utskottet att det finns anledning att lyfta fram och betona betydelsen av den aktuella propositionen om aktiva åtgärder (prop. 2015/16:135). Det är mycket välkommet att skyldigheten att vidta aktiva åtgärder för arbetsgivare och utbildningsanordnare nu föreslås omfatta även diskrimineringsgrunden ålder. Detta skapar enligt utskottet klart förbättrade möjligheter att få till stånd en attitydförändring i samhället, t.ex. mot arbetstagare i olika åldersgrupper. Utskottet utgår från att bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och att regeringen noga följer utvecklingen på området, och anser inte att det finns skäl till något initiativ från sida med anledning av de aktuella motionsyrkandena, som därmed avstyrks. Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter, punkt 1 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) samt ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2015/16:135, bifaller delvis motion 2015/16:3379 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2169 av m.fl. (S), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2015/16:3388 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Vi delar naturligtvis utskottets uppfattning att diskrimineringslagen har en viktig roll för det aktiva arbetet med att förebygga diskriminering. Alliansregeringen genomförde omfattande förändringar på diskrimineringsområdet för att effektivisera och skärpa arbetet mot diskriminering. En ny och sammanhållen diskrimineringslag ersatte sju diskrimineringslagar, två nya diskrimineringsgrunder infördes och en ny påföljd, diskrimineringsersättning, infördes. bildade alliansregeringen genom en sammanslagning av flera myndigheter. Alliansregeringen tillsatte också den utredning som ligger till grund för regeringens proposition. Vi välkomnar att aktiva åtgärder ska omfatta samtliga diskrimineringsgrunder för arbetsgivare och utbildningsanordnare. Däremot delar vi inte utskottets bedömning vad gäller det föreslagna kravet på årlig skriftlig dokumentation av arbetet med aktiva åtgärder och den administrativa börda och de kostnader denna kan antas medföra för berörda aktörer.