bet · H301UbU18 · 2016-06-17 00:00:00 — Ett undantag från lokaliseringsprincipen behöver därför införas om en kommun eller ett landsting ska kunna tillhandahålla sådan modersmålsundervisning eller studiehandledning på entreprenad som regeringen föreslår i denna proposition. Eftersom skollagen reglerar ett stort och för kommuner obligatoriskt område och då samtliga förutsättningar för entreprenad inom skolväsendet finns reglerade i 23 kap. skollagen är det regeringens bedömning att bestämmelsen bör placeras i entreprenadkapitlet eftersom det bidrar till överskådligheten av lagstiftningen, på samma sätt som en liknande bestämmelse har intagits i 16 § bibliotekslagen (2013:801) för bibliotekens område. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens skäl för sitt förslag Regeringen anser att det är angeläget att de lagändringar som föreslås genomförs med hänsyn till att huvudmännen ska kunna förbereda införandet. Lagändringarna föreslås därför träda i kraft , vilket innebär att ett förändrat regelverk kommer att vara på plats inför /17. Regeringen bedömer att några särskilda informationsinsatser inte behöver göras. Problemställningen, utredningens förslag och att regeringen avser att lägga en proposition i frågan får anses vida känd bland huvudmännen. Huvudmännen är i sin tur bäst lämpade att informera elever och vårdnadshavare om eventuell modersmålsundervisning, som inte har kunnat anordnas, men som i och med förändringen nu kommer kunna anordnas. I motion 2015/16:3413 av och (båda SD) begärs att ska avslå propositionen. Motionärerna är i grunden positivt inställda till fjärrundervisning men anser att man ska använda modersmålslärarna till svenskundervisning i stället för modersmålsundervisning. Vidare pekar motionärerna på det Lagrådet anför om brister i beredningen av ärendet och att det saknas analys av hur väl förslaget följer personuppgiftslagen. Enligt motionärerna måste förslaget beredas ordentligt även om situationen är alarmerande med beaktande av höstens flyktingvåg. Utskottet anser att alla elever i skolan ska få utveckla sina språkkunskaper. Utskottet har i en förstudie om förskolan (2012/13:RFR9, s. 37) erfarit att forskning visar att ett väl utvecklat modersmål ger bättre förutsättningar för att erövra ett nytt språk som det svenska. Utskottet är av den uppfattningen att elever som får möjlighet att utveckla sitt modersmål både har lättare att lära sig svenska och får bättre resultat i skolan. Utbildning är en nyckelfaktor till en lyckad integration och möjlighet till framtida arbete. Utskottet anser därför att det är viktigt att elever med ett annat modersmål än svenska får utveckla både sitt modersmål och svenska språket , och utskottet vill i sammanhanget framhålla att även regeringen pekar på att forskning visar att parallell språkutveckling bidrar till lärande. Det finns därmed enligt utskottets mening ett stort behov av modersmålslärare som undervisar på olika språk. Utskottet kan konstatera att det har kommit ett mycket stort antal asylsökande och nyanlända elever till som har rätt till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. Mot bakgrund av den stora mängd flyktingar som kom till blev den brist som råder på lärarresurser för modersmålsundervisningen och studiehandledningen på modersmålet akut. Utskottet kan också konstatera att bristen på modersmålslärare och studiehandledare på modersmålet varierar kraftigt över landet, vilket beror på att fördelningen av nyanlända är ojämn mellan landets kommuner. Utskottet instämmer därför i regeringens bedömning att en lämplig åtgärd är att använda de befintliga lärarresurserna på ett så effektivt och ändamålsenligt sätt som möjligt genom att huvudmän samarbetar och använder lärare som är anställda av en annan huvudman. När det gäller Lagrådets uttalande om den korta remisstiden vill utskottet uppmärksamma att det trots den korta remisstiden har kommit in yttranden över utredningens förslag från 49 remissinstanser, däribland samtliga större aktörer inom skolväsendet som Skolinspektionen, , Kommuner och Landsting (SKL) och . Även 16 kommuner och landsting har yttrat sig. Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft några synpunkter på utredningens förslag. Vidare kan utskottet konstatera att det i propositionen görs en genomgång av den behandling av personuppgifter som förslagen i propositionen kan leda till. Regeringen konstaterar i propositionen att skolväsendet när det gäller behandling av personuppgifter saknar en särskild registerförfattning som omfattar själva utförandet av utbildningen. I stället tillämpas personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL. Regeringen bedömer att det inte finns något behov av ändrad eller ny reglering för behandlingen av personuppgifter eftersom det redan finns ett tillräckligt regelverk i PUL och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, och eftersom huvudmännen redan ska ha rutiner för hantering av personuppgifter, däribland känsliga sådana. Det finns enligt regeringen inga tecken på att förfarandet med samtycke skapar sådana problem att en särskild registerförfattning behövs. Frågan om registerförfattningar kommer dock enligt regeringen att ses över med anledning av EU:s beslut om en ny dataskyddsförordning. Enligt regeringens bedömning är den aktuella behandlingen av personuppgifter proportionerlig i förhållande till sitt ändamål och till de motstående intressen som kan finnas. Utskottet kan konstatera att regeringen har bemött Lagrådets synpunkter i propositionen. Utskottet anser att regeringens förslag om utökade entreprenadmöjligheter när det gäller modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet är angeläget och den mest ändamålsenliga lösningen för att möta det akuta och långvariga behovet av modersmålslärare och studiehandledare på modersmålet. Utskottet ställer sig således bakom regeringens lagförslag och tillstyrker propositionen. Motion 2015/16:3413 avstyrks. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden som rör frågor som anknyter till lagförslagen. Försöksverksamhet med fjärrundervisning i alla ämnen på entreprenad Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en försöksverksamhet med fjärrundervisning på entreprenad i alla ämnen. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 begär motionärerna att det ska genomföras en försöksverksamhet med fjärrundervisning i alla ämnen på entreprenad. Motionärerna framhåller att regeringen säger nej till att helt tillåta fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk och modersmålsundervisning. Motionärerna vill se en modern och framtidsinriktad skola och inte stjälpa verksamhet som redan finns på plats. Motionärerna anser att fjärrundervisning bör tillåtas i alla ämnen, inte bara moderna språk och modersmålsundervisning, och som en logisk följd av detta ska även fjärrundervisning på entreprenad tillåtas i alla ämnen. Med alla ämnen avses de ämnen där det är möjligt och ändamålsenligt att bedriva fjärrundervisning, och då främst teoretiska ämnen som bedrivs genom undervisning i ett klassrum. I ett första steg föreslås att ska få i uppdrag att utforma en försöksverksamhet med fjärrundervisning på entreprenad i alla ämnen. Motionärerna anser i yrkande 2 att en sådan försöksverksamhet ska utvärderas innan man inför den i hela landet. Bakgrund och gällande rätt Fjärrundervisning får anordnas inom den egna organisationen för elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i ämnena moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk samt i studiehandledning på modersmålet om det saknas en legitimerad och behörig lärare och om elevunderlaget är otillräckligt (5 a kap. 1–3 §§ skolförordningen (2011:185). Motsvarande bestämmelser för gymnasieskolan finns i 4 a kap. 2 och 3 §§ gymnasieförordningen. Enligt förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning får fjärrundervisning erbjudas i alla ämnen trots begränsningarna i skolförordningen och gymnasieförordningen. Den som efter ansökan kan få delta i försöksverksamheten är en huvudman med en eller flera skolenheter. Förordningen omfattar inte fjärrundervisning på entreprenad. Förordningen upphör att gälla vid utgången av . Enligt 23 kap. 4 § skollagen (2010:800) får fjärrundervisning bara överlämnas på entreprenad till staten. Enligt regleringsbrev har verket i uppdrag att följa upp och utvärdera hur fjärrundervisning används i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan både när det gäller den fjärrundervisning som permanent är tillåten i bl.a. ämnena moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk och den försöksverksamhet med fjärrundervisning som pågår enligt förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Myndigheten ska lämna en delredovisning av uppdraget till () och en slutredovisning . Utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09) har bl.a. i uppdrag att föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, bör få utföra undervisning åt andra skolhuvudmän (dir. 2015:112). Utredningen ska också ta ställning till om skolhuvudmän ska ges ökade möjligheter att erbjuda elever undervisning i svenska som andra språk genom fjärrundervisning på entreprenad. I uppdraget ingår vidare bl.a. att utreda om distansundervisning inom vissa skolformer bör regleras. I utredningens delbetänkande Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12) lämnas inte något förslag om att det ska bli tillåtet med fjärrundervisning på entreprenad för svenska som andraspråk. Det framförs i delbetänkandet att utredningen kommer att fortsätta utreda regelverket för svenska som andraspråk, men då tillsammans med vad som bör gälla för andra skolämnen. Det handlar bl.a. om den mer grundläggande analysen av vilka förutsättningar som ska motivera undantag från principen att huvudmannen ska anordna undervisningen. Det sägs också att utredningen noggrant måste undersöka olika aspekter som diskuteras kring fjärrundervisning på entreprenad. Detta behövs enligt utredningen för att kunna föreslå hur dessa aspekter kan hanteras när fjärrundervisning på entreprenad tillåts, t.ex. om några särskilda krav ska ställas på fjärrläraren eller på huvudmannen. Utredningen ska komma med ett slutbetänkande . Utskottet kan konstatera att det bara är tillåtet att överlämna fjärrundervisning på entreprenad till staten och enbart för undervisning i ämnena teckenspråk, samiska eller integrerad samisk undervisning i . När det gäller motionärernas begäran om en försöksverksamhet med fjärrundervisning i alla ämnen på entreprenad vill utskottet framhålla att regeringen anser att försiktighet bör iakttas om entreprenad ska kombineras med fjärrundervisning då det är för tidigt att bedöma vilken påverkan fjärrundervisning har på elevernas utbildning. Utskottet anser i likhet med regeringen att en utvidgning av möjligheterna till entreprenad bör ske med försiktighet och att varje sådan förändring bör göras stegvis. Efter varje steg bör en noggrann konsekvensanalys av tidigare ändringar göras innan fler ändringar föreslås (prop. 2015/16:173 s. 18 f.). Utskottet vill även framhålla att utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad, som tillsattes bl.a. på grund av utskottets enhälliga tillkännagivande, anser att det skulle vara ett stort steg att tillåta fjärrundervisning på entreprenad för svenska som andra språk och att det kräver en gedigen analys av konsekvenserna. Utredningen har också framfört att den avser att fortsätta utreda regelverket för svenska som andra språk tillsammans med vad som bör gälla för andra skolämnen. Utskottet anser därför att det är ett väl avvägt första steg att öppna upp för huvudmän att utföra entreprenader som avser närundervisning och fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning på modersmålet. Utskottet avvaktar utredningens slutbetänkande. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:3411 yrkandena 1 och 2. Uppdrag till Skolinspektionen att följa upp huvudmännens ansvar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen. Jämför reservation 3 (V). I kommittémotion 2015/16:3410 av m.fl. (V) begär motionärerna att Skolinspektionen ges ett särskilt uppdrag att följa upp huvud-männens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen. För att den föreslagna lagstiftningen ska fungera väl är det enligt motionärerna helt nödvändigt att alla huvudmän följer ovanstående bestämmelse. Lagstiftningen får inte innebära att huvudmännen minskar sina ambitioner att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen, efter de behov som finns. Bakgrund och gällande rätt I proposition 2015/16:173 föreslår regeringen att inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska uppgifter som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman, dock endast om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Även fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning på modersmålet ska då få överlämnas till en annan huvudman på entreprenad. Vidare ska enligt propositionen den befintliga möjlighet som en enskild huvudman har att överlämna modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person, oavsett om personen är huvudman eller inte, kvarstå, men endast i de fall huvudmannen har gjort rimliga ansträngningar för att anordna undervisningen inom den egna organisationen. Regeringen föreslår vidare att det befintliga bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter för entreprenad ska utökas och gälla även i fråga om modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet på entreprenad. I 5 kap. 10 § skolförordningen (2011:185) sägs att en huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning och det finns en lämplig lärare. Kravet på minst fem elever gäller inte nationella minoritetsspråk. En motsvarande bestämmelse för gymnasieskolan finns i 4 kap. 19 § gymnasieförordningen (2010:2039). Utskottet kan konstatera att regeringen i propositionen framför att de åtgärder som rimligen kan krävas av en huvudman för att anordna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får bedömas med ledning av omständigheterna i det enskilda fallet, eftersom förutsättningarna för att anordna utbildningen kan variera (se prop. 2015/16:173 s. 21 f.). I propositionen sägs det vidare att i områden där det finns många som talar ett visst språk torde en huvudmans förutsättningar att anordna utbildningen inom den egna organisationen vara bättre än i områden där få talar det aktuella språket. När det gäller modersmålsundervisning finns det enligt regeringen även skäl att påpeka att det inte uppstår någon utökad skyldighet för huvudmannen att anordna modersmålsundervisning bara för att det införs utökade möjligheter till entreprenad. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att en huvudman bara är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett visst språk om det finns en lämplig lärare att tillgå, trots ökade möjligheter till entreprenad. Det krävs därutöver att minst fem elever som ska erbjudas sådan undervisning i språket önskar det, såvida det inte är fråga om ett minoritetsspråk. Om en huvudman således har ansträngt sig för att finna en sådan lämplig lärare som avses i 5 kap. 10 § skolförordningen och 4 kap. 19 § gymnasieförordningen men inte lyckats med detta får denne anses ha vidtagit sådana åtgärder som rimligen kan krävas. Det är då upp till huvudmannen om denne vill utnyttja möjligheten till entreprenad eller inte. Utskottet noterar även regeringens uppfattning att det får anses rimligt att ett redan ingått entreprenadavtal hos en huvudman fullföljs även om en lämplig lärare anställs hos huvudmannen . Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen i propositionen föreslår att regeringens möjlighet att meddela föreskrifter enligt 23 kap. 7 § skollagen (2010:800) bör utsträckas till att även omfatta överlämnande av modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet både i fråga om närundervisning och fjärrundervisning. I propositionen aviserar regeringen att den med stöd av det föreslagna bemyndigandet överväger att i en förordning föreskriva om en skyldighet för en huvudman att på ett lämpligt sätt anmäla entreprenadavtal till Skolinspektionen för att bättre kunna följa upp i vilken omfattning, och i vilka situationer, entreprenad kommer att tillämpas och för att underlätta tillsynen. Utskottet anser att det med anledning av det anförda inte finns några skäl att ge Skolinspektionen ett särskilt uppdrag att följa upp huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen. Därmed avstyrker utskottet motion 2015/16:3410. Lagförslaget, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2015/16:3413 av och (båda SD) och avslår proposition 2015/16:173. Vi anser att ska avslå propositionen. I grunden är vi positivt inställda till fjärrundervisning – inte minst för de möjligheter som en sådan typ av undervisning ger små skolor på landet, eller kommuner i glesbygden. Vi vill dock enligt våra egna förslag använda modersmålslärarna till svenskundervisning i stället för modersmålsundervisning. Ska modersmålsundervisning bedrivas anser vi att fjärrundervisning under rådande förhållanden är en framkomlig väg. Lagrådet pekar dock på mycket allvarliga brister i beredningen av detta förslag. Lagrådets kritik rör bristande remisshantering, bristande analys av hur väl förslaget följer personuppgiftslagen, att vanliga beredningskrav är satta åt sidan m.m. Även om situationen är alarmerande med tanke på höstens flyktingvåg måste enligt vår mening förslag som rör undervisning i den svenska skolan beredas ordentligt. Därför yrkar vi att förslaget ska avslås så att det kan beredas noggrant. Försöksverksamhet med fjärrundervisning i alla ämnen på entreprenad, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3411 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 2. I frågan om i vilken utsträckning fjärrundervisning bör tillåtas går åsikterna isär. Regeringen säger nej till att helt tillåta fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk och modersmålsundervisning. Vi tror inte att det är rätt väg att gå. bedrivs viktig fjärrundervisning i fler ämnen. Ett exempel är Gymnasium där man tidigt var ute med att använda den nya tekniken och sedan började erbjuda fjärrundervisning i olika ämnen och former. Tekniken, infrastrukturen och kunnandet är ordentligt upparbetat, och drygt 30 kurser inom 9 gymnasieprogram är beroende av samarbete med någon form av distansteknik. Det handlar bl.a. om teoridelarna i vård- och omsorgsprogrammet, programmering och matematik. Vi vill se en modern och framtidsinriktad skola och inte stjälpa bra och nödvändig verksamhet som redan finns på plats. Därför anser vi att fjärrundervisning bör tillåtas i alla ämnen, inte bara moderna språk och modersmålsundervisning. Som en logisk följd av detta anser vi även att fjärrundervisning på entreprenad bör tillåtas i alla ämnen. Med alla ämnen menar vi de ämnen där det är möjligt och ändamålsenligt att bedriva fjärrundervisning, och då främst teoretiska ämnen som bedrivs genom undervisning i ett klassrum. I ett första steg vill vi därför att ska få i uppdrag att utforma en försöksverksamhet med fjärrundervisning på entreprenad i alla ämnen. Försöksverksamheten ska sedan följas upp och utvärderas innan man tar ytterligare steg för att införa den i hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Uppdrag till Skolinspektionen att följa upp huvudmännens ansvar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3410 av m.fl. (V). För att modersmålsundervisning och studiehandledning ska få överlämnas på entreprenad ska huvudmannen enligt propositionen ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. I propositionen föreslås att detta krav ska gälla även för den befintliga möjligheten för en enskild huvudman att överlämna modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. I den senare delen innebär alltså propositionens förslag en skärpning av den befintliga lagstiftningen. Detta välkomnar jag eftersom den nuvarande regleringen riskerar att leda till en situation som liknar sjukvårdens problem med stafettläkare. För att den föreslagna lagstiftningen ska fungera väl är det nödvändigt att alla huvudmän följer den föreslagna bestämmelsen. Lagstiftningen får inte innebära att huvudmännen minskar sina ambitioner att erbjuda modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen, efter de behov som finns. Jag anser därför att Skolinspektionen ska ges ett särskilt uppdrag att följa upp huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet inom den egna organisationen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2015/16:3410 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör ges ett särskilt uppdrag att följa upp huvudmännens ansvar att i första hand anordna modersmålsundervisning och studiehandledning inom den egna organisationen, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3411 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en försöksverksamhet med fjärrundervisning i alla ämnen på entreprenad och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera en sådan försöksverksamhet innan genomförandet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3413 av och (båda SD): avslår proposition 2015/16:173 Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål. Jag tror att vi alla är överens om att den optimala undervisningssituationen är en behörig, välutbildad lärare i ett fysiskt klassrum med sin klass. Men vad gör vi när det inte är möjligt, när det inte finns en behörig lärare på skolan? Det har vi löst genom att öppna för fjärrundervisning som lösning, med en lärare som fysiskt finns på en annan skola och som har samma huvudman som arbetsgivare. Men vad gör man om det inte finns en behörig lärare i ett visst ämne anställd hos huvudmannen? Där kommer frågan om fjärrundervisning på entreprenad in som en möjlighet för skolhuvudmän att samarbeta och sälja tjänster till varandra. I finns Ådalsgymnasiet. Jag vet att de kommer att andas ut efter att vi fattat beslut om fjärrundervisning på entreprenad när det gäller modersmålsundervisning och studiehandledning. slipper de trotsa lagen för att kunna ge alla elever den undervisning de har rätt till.