bet · H401FiU2 · 2016-12-09 00:00:00 — kom guvernörerna i NIB överens om att medlemsländernas andelar av inbetalt kapital, garantikapital och särskilt garantikapital för långivning till icke-medlemsländer ska justeras så att dessa likställs med medlemsländernas andelar av grundkapitalet i banken. Medlemsländernas andelar av grundkapitalet i förändras inte. Dessutom innebär överenskommelsen att vissa följdändringar i bankens stadgar behöver göras. Syftet med överenskommelsen är att åtgärda de diskrepanser som uppstått mellan respektive medlemlandslands olika kapitalandelar, som bl.a. har berott på att medlemsländernas bidrag till kapitalhöjningar i NIB har baserats på uppdaterade fördelningsnycklar som existerande kapitalandelar inte har justerats. Diskrepansen har lett till oenighet om hur vinstutdelningen ska fördelas, eftersom valet av kapitalandel som grund för fördelning av vinsten påverkar respektive medlemslands andel av vinsten. Diskrepansen utgör också ett principiellt problem eftersom medlemsländernas relativa ansvar för de olika delarna av bankens kapital inte är detsamma. andel av grundkapitalet är , så för del innebär förslaget att vår andel av det inbetalade kapitalet minskar från till . Nedjusteringen medför en engångsåterbetalning till svenska staten på . Nedjusteringen kompenseras av att garantikapitalet justeras upp från till , vilket innebär att åtagandet kommer att uppgå till . Förändringen av garantiåtagandet har ingen budgeteffekt. Tillsammans med justeringarna av de särskilda garantiåtagandena till icke-medlemsländer innebär justeringen att det statliga garantiåtagandet till NIB minskar. andel av eventuell framtida vinstutdelning blir lägre jämfört med då utdelningen baserades på det inbetalade kapitalet. Av 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen och 6 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) framgår att regeringen inte utan godkännande får ställa ut kreditgarantier. Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen krävs godkännande för att regeringen ska kunna ingå en bindande överenskommelse som förutsätter att en lag ändras eller i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om. Mot denna bakgrund kräver utökningen av garantiåtagande för NIB:s grundkapital och ändringen av institutionens stadgar godkännande. Regeringen föreslår att dels godkänner ändringen av , dels bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för NIB:s projektinvesteringslån och miljöinvesteringslån som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst respektive . är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. är en del av kontrollmakt som också har i uppdrag att vara det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Granskningen sker genom årlig revision (finansiell revision) och effektivitetsrevision. För sin verksamhet disponerar anslag dels för sina förvaltningsutgifter inom utgiftsområde 2, dels för sitt internationella utvecklingsarbete inom utgiftsområde 7. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd, och inkomsterna disponeras inte av utan tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. uppvisades ett ackumulerat underskott på , vilket innebar att underskottet halverades jämfört med . bedöms det bli överskott i den avgiftsfinansierade verksamheten. I propositionen konstateras att resultaten av verksamhet 2015 redovisats i myndighetens årsredovisning. pågår ett förändringsarbete med att se över verksamhet. har angett att man i större omfattning än tidigare kommer att möta den inriktning av verksamheten som beslutade om 2010, och i högre grad analysera effekter och kostnadseffektivitet. En rad åtgärder har vidtagits. Effektivitetsrevisionen har omorganiserats för att bättre möta verksamhetens mål om ökad effektivitet och produktivitet. Ämnessakkunniga har också rekryterats till effektivitetsrevisionen för att öka sak- och metodkunskapen och stödja utvecklingen mot mer specialiserade och fördjupade granskningar. Förändringar har även genomförts inom den årliga revisionen i syfte att ytterligare fokusera professionaliteten inom verksamhetsgrenen. Slutligen har verksamhetsstödet omorganiserats för att bl.a. nå en högre effektivitet och minskade OH-kostnader. I omorganiseringen har resurser överförts från verksamhetsstödet till kärnverksamheten. föreslår ett anslag på , vilket innebär att anslaget endast föreslås ökas med pris- och löneomräkning. bedömer att det finns ett fortsatt behov av investeringar i systemstöd och teknisk infrastruktur. De rationaliseringar m.m. som genomförts innebär att kan fortsätta att genomföra investeringarna inom ramen för det beräknade anslaget och nuvarande låneram. föreslår en låneram i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet och som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . I kommittémotion 2016/17:3321 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av bi-laga 2. Motionärerna bedömer att det finns utrymme för effektiviseringar genom minskade lokalkostnader för de myndigheter som befinner sig i och föreslår att rikthyran reduceras för dessa myndigheter. Det ger enligt motionärerna en besparing på . vill vidare avskaffa den särskilda löneskatten på äldres arbete, vilket ger en besparing på för statens lönekostnader som redovisas inom utgiftsområde 2. I kommittémotion 2016/17:2232 av och (båda SD) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av bilaga 2. Motionärerna föreslår att anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ökas med och att anslaget 1:17 ökas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna framför att en utbildningsinsats av landets upphandlingsansvariga behöver komma igång och att behöver ytterligare medel för detta ändamål. I kommittémotion 2016/17:3445 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av bi-laga 2. Motionärerna avvisar regeringens förslag om att öka anslaget till Statskontoret med för att bidra till en god förvaltningskultur och att öka anslaget till SCB för att ta fram alternativa välfärdsmått med motiveringen att de bör kunna rymmas inom befintliga anslag för respektive myndighet. anslag föreslår motionärerna ska minskas med jämfört med regeringens förslag. De står nämligen inte bakom de förstärkningar som myndigheten fick 2016 för informationsarbete och hållbarhetsutveckling. Inte heller står motionärerna bakom det tillskott som fick 2016 i syfte att finansiera projektet dialog, varför anslaget föreslås minskas med . Motionärerna föreslår också besparingar på sammanlagt när det gäller statens lönekostnader och sänkt rikthyra för myndigheter som ligger i . Besparingen på statens lönekostnader () är en effekt av reformer som föreslår (införande av ingångsavdrag, avskaffande av särskilda löneskatten för äldre, en höjning av lönetaket för anställningsstöd riktade till personer med en funktionsnedsättning och en reformering av nystartsjobben) och som inte kan fördelas på övriga anslag och därför redovisas inom utgiftsområde 2. Slutligen föreslår motionärerna en begränsning av pris- och löneomräkningen . Inom utgiftsområde 2 påverkas anslagen för Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , , , , anslaget för finansmarknadsforskning, och Statens servicecenter. I kommittémotion 2016/17:3428 av m.fl. (L) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av bi-laga 2. Motionärerna föreslår att anslaget 1:6 ökas med jämfört med regeringens förslag och att myndighetens uppdrag utvidgas till att även omfatta att översiktligt granska och utvärdera oppositionspartiernas ekonomiska politik med avseende på de offentliga finanserna, sysselsättningen och fördelningspolitiken. anslag föreslås minskas med med motiveringen att den verksamhet som bedrivs för att stärka konsumenternas ställning är för generöst tilltagen i förhållande till statsfinansernas tillstånd. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta till vara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår motionärerna fortsatta reduceringar av pris- och löneomräkningen . Inom utgiftsområde 2 påverkas anslagen för Statskontoret, , , , och . Dessutom redovisas inom detta område effekter av reformer som Liberalerna föreslår och som påverkar flertalet utgiftsområden. Det innebär besparingar på för statens lönekostnader och är en effekt av att Liberalerna vill slopa löneskatten för äldre. En besparing på redovisas också till följd av förslag om reducerad rikthyra för myndigheterna innanför tullar. I kommittémotion 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområdet enligt vad som framgår av bilaga 2. Motionärerna bedömer att det finns möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Därför föreslår de att rikthyran reduceras, vilket ger en besparing på . Motionärerna bedömer vidare att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter där pris- och löneomräkning tillämpas och föreslår en begränsning av pris- och löneomräkningen (yrkande 2). Inom utgiftsområde 2 påverkas Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , och . föreslår att löneskatten för äldre återställs till den nivå som gällde under alliansregeringen. Det innebär en sänkning av socialavgifterna. Det motsvarar i lägre lönekostnader för staten 2017. Enligt ett pressmeddelande från har regeringen efter breda politiska samtal med , , , och kommit överens om att utvidga möjligheter att vidta åtgärder för att motverka finansiella obalanser på kreditmarknaden, t.ex. när det gäller hushållens skuldsättning. Enligt finansmarknadsminister kommer det att innebära en tydligare och kortare process för att genomföra eventuella nya krav på kreditmarknaden. kommer att få formellt mandat att ta fram förslag på åtgärder som sedan ska godkännas av regeringen. En promemoria med förslag till ny lagstiftning kommer att remitteras av . Kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden respektive resolutionsreserven När regeringen i vårändringsbudgeten föreslog kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven (prop. 2015/16:99 s. 60) konstaterade regeringen att ramarna kunde komma att ändras eftersom en fördjupad prövning ska göras. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att det är svårt att uppskatta likviditetsbehov i en krissituation och hänvisar till en bedömning som gjort om detta (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 s. 60). Enligt uppgift från fick man under hand ta del av bedömningen och förslag till ramar från . Man planerar att ge ett uppdrag till i regleringsbrevet om att lämna en bedömning med förslag till kredit- och garantiramar som ska användas inför budgetpropositionen . I budgetpropositionen utgiftsområde 22 Kommunikationer s. 116 redogörs för regeringens förslag om en s.k. digital infrastruktur. Enligt regeringen är den nationella digitala infrastrukturen en förutsättning för digitalisering av det offentliga . En väsentlig del i detta arbete är enligt regeringen införandet och vidareutvecklingen av nationella digitala tjänster som Mina meddelanden, e-legitimation och sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd samt e-handel i staten. anser regeringen att bör avsättas för detta ändamål. Finansiering bör ske genom omfördelning av medel från de statliga myndigheternas förvaltningsanslag till de anslag som disponeras av myndigheter som har ansvar för att tillhandahålla de nationella digitala tjänsterna. De myndigheter inom utgiftsområde 2 som bidrar till finansieringen av den digitala infrastrukturen är , , Statskontoret, Kammarkollegiet, och . Sammanlagt minskas dessa myndigheters anslag med , varav avser anslag. Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet Enligt propositionen har tidigare beslutat om en sådan tills vidare gällande kredit. aktualiseras den enligt regeringen för prövning på nytt. Enligt uppgifter i Årsredovisning för staten 2015 (skr. 2015/16:101 s. 160), vilka också har bekräftats av , beslutades krediten /96 (prop. 1995/96:105, 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191). Enligt uppgifter från aktualiserades frågan om att krediten borde ställas under prövning på samma sätt som andra finansiella befogenheter i samband med att budgetpropositionen slutfördes. Det ursprungliga uppbyggnadsmotivet är överspelat, men enligt uppgifter från och av vad som också framgår av budgetpropositionen 2017 finns ett behov av fortsatt kredit för enstaka stora skador eller anhopningar av skador. Krediten har enligt uppgifter som inhämtat från Kammarkollegiet inte använts sedan den infördes /96. I finansutskottets betänkande över myndighetens årsredovisning (bet. 2015/16:FiU27) konstateras att externrevisorn lämnat en ren revisionsberättelse över årsredovisningen . Enligt externrevisorn är resultatredovisningen förenlig med årsredovisningens övriga delar. När det gällde riksrevisorernas ambition att omorganisera effektivitetsrevisionen konstaterade utskottet att ett antal pågående granskningar fått helt eller delvis ny inriktning och att produktionen av granskningsrapporter minskat. Utskottet uttryckte sin respekt för att riksrevisorerna självständigt beslutar om vad som ska och inte ska granskas, men framhöll att inte fick låta organisationsförändringar och interna processer uppehålla myndigheten i sin viktiga uppgift att granska den verksamhet som utan uppehåll bedrivs i staten. Mot bakgrund av den omorientering som riksrevisorerna hade gjort av effektivitetsrevisionen framhöll utskottet också betydelsen av den breda form av granskningar och uppsättning av granskningsmetoder som lagen om statlig revision ger utrymme för och vikten av att tar vara på detta. För att säkerställa en god resurshushållning i myndigheten framhöll utskottet också det rimliga i att utifrån en analys av väsentlighet och risk ägnar större uppmärksamhet åt granskningar som ur ett principiellt eller kvantitativt perspektiv har stor betydelse i statens budget. granskningsplan 2016/17 beslutade riksrevisor granskningsplan /17. Av den framgår (s. 10–11) bl.a. att grunden för valet av granskningar inte nödvändigtvis är att det bedöms finnas problem utan att säkerställa att kan åstadkomma en heltäckande, välgrundad och nyanserad värdering av det statliga åtagandet. planerar en systemgranskning av samtliga utgiftsområden som kommer att rapporteras till . Syftet är att ge en samlad bedömning av utveckling, resultat, framtida risker och angelägna åtgärder inom alla viktiga samhällsområden där staten har ett ansvar samt där staten helt eller delvis finansierar verksamheten. Rapporten ska baseras på tidigare granskningsrapporter, utvärderingar, forskningsrapporter, omvärldsanalys m.m. Vidare framgår (s. 14) att fortsätter att utveckla effektivitetsrevisionen inom ramen för den nya organisationen. Effektivitetsgranskningarna ska i större utsträckning omfatta hela uppdraget om måluppfyllelse, effektivitet och samhällsnytta i statliga insatser. De ska fördjupas i sak och metod och i större utsträckning dra nytta av befintlig kunskap i omvärlden. Relevansen i granskningarna och produktiviteten ska också öka. Parlamentarisk utredning för en översyn av vissa frågor när det gäller har beslutat om ett utskottsinitiativ med tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av vissa frågor när det gäller (bet. 2016/17:KU14). Översynen ska bl.a. behandla riksrevisorerna, och , effektivitetsrevisionen och vissa förhållanden vid . Utskottet ställer sig bakom regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utskottet tillstyrker också regeringens och förslag till bemyndiganden och godkänner förslag till investeringsplaner för och . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att ställa ut statliga garantier för grundkapitalet i investeringsbanken och att godkänna ändringar i bankens stadgar. Regeringens budgetproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Mot bakgrund av att det i propositionen redovisas en resultatredovisning för , vill utskottet påminna om att resultaten för myndigheten redan behandlats av utskottet i betänkandet över årsredovisning (bet. 2015/16:FiU27). Utskottet vidhåller sin uppfattning , dvs. vikten av att inte låta organisationsförändringar och interna processer uppehålla myndigheten i sin viktiga uppgift att granska den verksamhet som utan uppehåll bedrivs i staten och att tar till vara på den breda form av granskningar och uppsättning av granskningsmetoder som lagen om statlig revision ger utrymme för. Utskottet anser att detta är centrala utgångspunkter för att förhålla sig till i den framtida utvecklingen av myndigheten och dess verksamhet. Anslag inom utgiftsområde 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. Vi moderater står för en annan väg. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 2. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:3321. Vi anser att det finns utrymme för effektiviseringar genom minskade lokalkostnader för de myndigheter som befinner sig i . Om vårt förslag hade vunnit hade det inneburit att detta utrymme för effektiviseringar kunnat tas till vara genom att den s.k. rikthyran för myndigheternas lokalkostnader hade reducerats. Ytterligare besparingar av statens lönekostnader hade också varit möjliga genom det förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ om att avskaffa den särskilda löneskatten på äldres arbete och som redovisats inom utgiftsområde 2. Anslag inom utgiftsområde 2 (SD) (SD) och (SD) anför: har i motion 2016/17:2232 redovisat sitt förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 2. Vårt förslag överstiger den nivå på ramen för utgiftsområde 2 som beslutade om , och vi väljer därför att avstå från att delta i beslutet. I stället lägger vi fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet och vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i vår motion. För att effektivisera och maximera varje satsad skattekrona behöver vi förenkla upphandlingsprocessen, som innebär mycket krångel och arbete, särskilt för småföretagen. För skattebetalarna innebär en ineffektiv upphandlingsprocess fördyrningar och sämre konkurrens till följd av ett minskat utbud på marknaden. Om vårt budgetalternativ hade vunnit skulle det ha betytt att utbildningsinsatser av landets upphandlingsansvariga hade kunnat komma igång, vilket hade gjort det möjligt att upprätthålla en hög kvalitet på offentliga tjänster. Utbildningen skulle ha handlat om vilka krav som får och bör ställas inom ramen för en offentlig upphandling och vilka möjligheter det finns att förkasta anbud som kan anses vara onormalt låga, t.ex. till följd av misstankar om svart arbetskraft i något led av entreprenörskedjan. Vi skulle också ha sett till att samverkat med offentliga upphandlare för att säkerställa att inbetalda sociala avgifter är i proportion med faktisk arbetsinsats. Detta skulle stävja förekomsten av svart arbetskraft. En högre kompetens och effektivitet bland upphandlingsansvariga skulle göra att fler leverantörer blir tillgängliga för de upphandlande myndigheterna. Detta skulle tjäna samhället genom högre kvalitet i offentlig sektor och ge en positiv påverkan på sysselsättningen. Mot den här bakgrunden menar vi att det skulle ha varit samhällsekonomiskt motiverat att öka anslaget till . Anslag inom utgiftsområde 2 (C) (C) anför: ställde sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetförslag bör ses som en sammanhållen helhet. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av rambeslutsprocessen har gett politiken en helt annan inriktning än den vi i önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 2, och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområdet. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2016/17:3445. Om förslag hade vunnit hade det inneburit att det skapats incitament för effektiviseringar genom minskade lokalkostnader för de myndigheter som ligger i då den s.k. rikthyran hade reducerats. Ytterligare besparingar hade också varit möjliga genom begränsningar av pris- och löneomräkningen för myndigheterna inom utgiftsområdet. Budgetalternativet innebär också besparingar på anslagen för och , vars anslagsökningar inte var nödvändiga. Inte heller behöver Statskontoret ökade anslag för att bidra till en god förvaltningskultur; det kan myndigheten göra inom befintlig ram. Ytterligare besparingar av statens lönekostnader hade också varit möjliga genom de förslag fört fram i sitt budgetalternativ och som redovisats inom utgiftsområde 2. Anslag inom utgiftsområde 2 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur.