bet · H401FiU8 · 2016-10-21 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2015/16:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. I sitt ställningstagande framhåller utskottet betydelsen av skrivelsen, som enligt utskottet är ett viktigt underlag för i dess arbete med att följa upp verksamheterna i den kommunala sektorn. Utskottet välkomnar den fördjupade redovisning som görs i skrivelsen av riktade statsbidrag. anser utskottet att redovisningen i större utsträckning skulle kunna fokusera på uppnådda resultat. Vidare ser utskottet fram emot att fortsätta dialogen med om skrivelsens framtida utformning. Skrivelse 2015/16:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utvecklingen inom den kommunala sektorn Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger skrivelse 2015/16:102 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Sedan budgetpropositionen för /94 har regeringen lämnat en skrivelse till bestående av en redogörelse för utvecklingen inom den kommunala sektorn, detta som följd av att regeringen kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150) föreslog att dåvarande riktade statsbidrag skulle avvecklas och ersättas av ett generellt bidrag till kommunerna. Vid behandlingen av propositionen påminde utskottet om vad det tidigare hade anfört om behovet av en övergripande uppföljning av omläggningen av samspelet mellan staten och kommunerna i finansiellt hänseende (bet. 1991/92:FiU29). I budgetpropositionen 1993/94 uttalade regeringen att det var nödvändigt för och regeringen att mer samlat kunna följa upp och utvärdera verksamheten i landets kommuner och landsting (prop. 1992/93:100 bil. 1 s. 67). har regeringen lämnat skrivelsen. Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2015/16:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Utskottet välkomnar den fördjupade redovisningen av de riktade statsbidragen som görs i skrivelsen. Utskottet anser att skrivelsen är ett viktigt led i arbetet med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Skrivelsen är regeringens årliga redovisning av hur den kommunala sektorn har utvecklats . Redovisningen omfattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn, utvecklingen av kommunernas och landstingens tillgångar och skulder samt resultat för vissa riktade statsbidrag. I skrivelsen lämnas också en fördjupad redovisning av de riktade bidrag som avser hälso- och sjukvården och samt ett antal av de bidrag som avser skolväsendet. Uppgifterna som redovisas för kommunernas och landstingens ekonomi baseras på preliminära bokslutsuppgifter som sammanställts av (). Mål för den kommunala ekonomin God ekonomisk hushållning och balanskrav är mål för den kommunala ekonomin och regleras i kommunallagen (förkortad KL). Enligt KL ska kommuner och landsting ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. Enligt balanskravet ska varje enskild kommun och varje enskilt landsting som huvudregel besluta om en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. Redovisning av den ekonomiska utvecklingen Resultatet för kommunsektorn uppgick till 2015, vilket var samma resultat som 2014. Av resultatet svarade kommunerna för , vilket kan jämföras med 2014. Landstingen svarade för resterande ca , vilket kan jämföras med 2014. Nettokostnaderna för kommunsektorn ökade 2015 jämfört med . Intäkterna påverkades av en tillfällig återbetalning av från Försäkring, som uppgick till . Exkluderades denna återbetalning från intäkterna skulle nettokostnaderna ha ökat 2015. De generella statsbidragen ökade 2015. Det extra statsbidraget som efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget beslutades och betalades ut uppgick till och avsåg både 2015 och 2016. Av bidraget har bokförts som intäkt 2015, varav av kommunerna och 0,1 miljarder av landstingen. Skatteintäkterna ökade 2015, främst som en följd av att skatteunderlaget ökade. Antalet kommuner med positiva resultat uppgick till 264 (), vilket var 34 kommuner fler än 2014. Av landstingen redovisade 12 () positiva resultat, vilket var ett mindre än 2014. Spridningen i resultaten var betydande mellan enskilda kommuner och landsting 2015. Faktorer som en stor realisationsvinst i en kommun och kostnader i några kommuner för att lösa in (försäkra) pensioner som intjänats bidrog till att öka spridningen mellan kommunerna. Ett vanligt förekommande mål för god ekonomisk hushållning är att årets resultat bör uppgå till av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. uppgick årets resultat som andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen för kommunerna och landstingen sammantaget till , vilket var lägre än 2014. Kommunernas samlade resultat uppgick till och landstingens till . Enligt skrivelsen följer detta det historiska mönstret . ökade sammantaget kommunernas och landstingens tillgångar. uppgick tillgångarna till , vilket var högre än året innan. Ökningen av tillgångarna 2015 förklaras bl.a. av en historiskt hög nivå på investeringsutgifterna, detta som en följd bl.a. av att en stor del av kommunernas fastighetsinnehav var i behov av renovering eller nybyggnad. Skulderna ökade och uppgick sammantaget för kommuner och landsting till , vilket var en ökning jämfört med . Redovisning av statsbidragen till kommuner och landsting Enligt preliminära uppgifter uppgick statsbidragen till kommuner och landsting till 2015, varav utgjordes av generella statsbidrag och av riktade statsbidrag. Statsbidragen motsvarade av kommunernas och landstingens intäkter, vilket var högre än 2014. uppgick de riktade statsbidragen till ungefär samma nivå, . har dessa bidrag ökat . betalades riktade statsbidrag ut från 19 utgiftsområden och 81 anslag. Redovisning av kommunsektorns verksamhet och riktade statsbidrag Inom hälso- och sjukvården fanns det 20 riktade statsbidrag till landstingens verksamhet 2015. Bidragen betalades ut från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I skrivelsen redogörs för dessa statsbidrag som sammantaget uppgick till . Av de olika statsbidragen betalades som mest ut till bidrag för läkemedelsförmånerna. Det minsta statsbidraget som betalades ut uppgick till och avsåg hälso- och sjukvård som arbetar med utvecklingen inom området med fokus på god vård och jämlik hälsa för patienter, medarbetare och befolkning. Sammantaget uppgick kommunsektorns kostnader för samtliga verksamheter inom hälso- och sjukvård till netto 2014. Specialiserad somatisk vård svarade för den största delen av kostnaderna på , medan tandvård stod för den minsta delen på . Antalet anställda inom verksamheten hälso- och sjukvård uppgick till 222 000 personer, varav var kvinnor och män. Målen för verksamhetsområdet anges bl.a. i hälso- och sjukvårdslagen och i tandvårdslagen. Inom områden fanns avsatta för riktade statsbidrag, fördelade på åtta riktade statsbidrag 2015. Samtliga statsbidrag finansierades inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av de 1,39 miljarderna betalades ut . Av de riktade statsbidragen avsattes som mest till en s.k. bemanningssatsning för att öka bemanningen i den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre. Sammantaget uppgick kommunsektorns kostnader för verksamheterna inom område till . Vård och omsorg av äldre svarade för den största delen av kostnaderna, , insatser till personer med funktionsnedsättning svarade för och individ- och familjeomsorg svarade för . Antalet anställda inom område som bedrevs i regi uppgick till 218 500 personer. Av dessa var kvinnor. Målen för verksamheterna inom regleras bl.a. i socialtjänstlagen. Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Enligt skrivelsen har antalet riktade statsbidrag till skolväsendet ökat . ökade de avsatta anslagsmedlen i budgetpropositionerna för de anslag som omfattar statsbidrag till barn-, ungdoms- och vuxenutbildning från ca till ca . Från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning betalades det 2015 ut statsbidrag för ca 50 olika insatser inom skolväsendet. Totalt betalades det från detta utgiftsområde ut , varav till kommunerna och till enskilda huvudmän. Skrivelsen redogör för tolv riktade statsbidrag avsedda för skolväsendet som 2015 betalades ut från anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. För dessa tolv riktade statsbidrag avsattes totalt 2015. Som mest avsattes ca till maxtaxa och bidrag till omsorg , nätter och . För fler anställda i lågstadiet avsattes , och för karriärtjänster för lärare avsattes ca . Större delen av dessa belopp betalades också ut. De totala kostnaderna för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet uppgick till . svarade för den största delen av kostnaderna, , förskolan för och gymnasieskolan för . Personalen inom skolväsendet uppgick till 308 100 anställda, varav var kvinnor och män. Målen för verksamhetsområdet regleras bl.a. i skollagen. Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) Enligt budgetpropositionen uppgick kommunsektorns resultat till , varav kommunerna svarade för och landstingen för . Medelresultatet för kommunsektorn uppgick till 2011–2015. Kommunsektorns intäkter ökade , vilket bl.a. förklaras av en ökning av verksamhetens intäkter på . Detta bedöms vara en stor ökning jämfört med genomsnittet –2015, som uppgick till . Ökningen förklaras främst bero på ökade riktade statliga bidrag till följd av det stora antalet asylsökande, men även på en tillfällig återbetalning av från Försäkring. Skatteintäkterna ökade också starkt 2015. Ökningen uppgick till och berodde främst på att skatteunderlaget ökade, men även på att den genomsnittliga skattesatsen höjdes med per i beskattningsbar inkomst. De generella statsbidragen ökade , bl.a. till följd av att det tillfälliga stödet till kommunsektorn delvis togs upp som en intäkt 2015. För kommunsektorn som helhet beskrivs verksamhetens kostnader ha ökat . Ökningen bedöms som stor jämfört med genomsnittet 2011–2015, som uppgick till . Kostnadsökningen förklaras bl.a. av det stora antalet asylsökande 2015. I betänkande 2014/15:FiU17 behandlade utskottet föregående års skrivelse 2014/15:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Där framhöll utskottet bl.a. att den årliga skrivelsen är ett viktigt underlag för i dess arbete med att följa upp verksamheterna i den kommunala sektorn och att den är ett bra komplement till regeringens budgetproposition. Utskottet noterade och välkomnade vissa förbättringar i resultatredovisningen av specialdestinerade statsbidrag. Trots förbättringar ansåg utskottet att fler specialdestinerade statsbidrag skulle kunna utvärderas och redovisas i skrivelsen. I likhet med tidigare vill utskottet framhålla att den årliga skrivelsen är ett viktigt underlag för i dess arbete med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Utskottet har efterfrågat en utökad redovisning av specialdestinerade statsbidrag. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet den fördjupade redovisning av de riktade statsbidragen som regeringen gör i skrivelsen. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att redovisningen av riktade statsbidrag i större utsträckning skulle kunna fokuseras på uppnådda resultat. Inför varje skrivelse har en dialog förts med om skrivelsens utformning. Utskottet ser fram emot att fortsätta denna dialog för att utveckla skrivelsens utformning. När det gäller kommunsektorns resultat kan utskottet notera att det uppgick till 2015. Kommunsektorns resultat har därmed varit positivt under alla år . kan utskottet notera att spridningen i resultaten mellan enskilda kommuner och landsting 2015 var betydande och att en större andel kommuner än landsting uppnådde positiva resultat. var det av kommunerna och av landstingen som redovisade positiva resultat. Utskottet noterar att en stark inkomstutveckling väntas ge utrymme för både ökad konsumtion och förbättrat resultat. väntas utgifterna öka i en högre takt som en följd av den demografiska utvecklingen, med fler barn och äldre i befolkningen och det stora mottagandet av asylsökande. Mot bl.a. den bakgrunden anser utskottet att de som beslutade att tillföra de generella statsbidragen är ett viktigt tillskott till kommunsektorn. Utskottet vill understryka vikten av att fortsätta följa utvecklingen av de offentliga finansernas hållbarhet. Regeringens skrivelse till om utvecklingen inom den kommunala sektorn är ett viktigt led i detta arbete. Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Utvecklingen inom den kommunala sektorn Den skandinaviska, generella välfärdsmodellen som vi känner den bygger på en god inkomsttrygghet när man är arbetslös eller sjukskriven men också på välfärdstjänster som utbildning, vård och omsorg. I har vi valt att organisera den stora, nära välfärden - äldreomsorg, grundskola, gymnasieutbildning, handikappomsorg, förskola, försörjningsstöd - som ett kommunalt ansvar. Den välfärd människor kommer i kontakt med är den som bedrivs runt om i våra kommuner och landsting. Kommunsektorns intäkter uppgick till och kostnaderna till 917 miljarder. Det är i paritet med hela statsbudgeten på ca . Det visar hur viktig kommunsektorn är, sett till både omsättning och verksamhet. Kommunsektorn svarar för ungefär en fjärdedel av bnp, hälften av den offentliga sektorns utgifter och en fjärdedel av sysselsättningen. Den kommunala sektorns skatteintäkter överstiger med gott mått den enskilt största skatteintäkten i statens budget. Av statens samlade budget utgör ca generella och riktade statsbidrag till kommuner och landsting. Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn som helhet har varit god även 2015. Kommuner och landsting påverkas positivt både av internationell tillväxt och av att skatteunderlaget växer. kan vi konstatera att kommunsektorn som helhet står inför stora framtida utmaningar. Enligt Kommuner och Landstings senaste ekonomirapport beräknas kostnaderna i kommunsektorn öka med mer än intäkterna . Det motsvarar en skattehöjning i kommuner och landsting på ca och . I SKL:s rapport långsiktiga finansiering sägs: "Fortsätter vi att finansiera välfärdstjänsterna på samma sätt som motsvaras det av en skattehöjning med ." i det ljuset kan man med fog instämma i utskottets bedömning att de som beslutade att tillföra de generella statsbidragen är ett mycket viktigt tillskott till kommunsektorn. Det är av vikt att följa utvecklingen av de offentliga finansernas hållbarhet och utvecklingen i den kommunala sektorn. Men vi måste också se till att föra en politik som ger kommuner och landsting möjlighet att utföra sitt uppdrag, det vill säga att skapa en välfärd nära människorna, som fördelas efter behov. Statsbidragen till kommuner och landsting är ett stort och viktigt tillskott för att ska få sin äldreomsorg och kunna känna sig trygg på ålderns höst och för att och ska klara av skolan. Det är möjligt att det finns en och annan som lyfter ett varningens finger och menar att ökade statsbidrag skapar förväntningar hos kommuner och landsting på att staten ska finnas där i svåra lägen. Jag tror att de motiven är både dunkla och smått ideologiska. Vi som har en bakgrund i kommunsektorn, som har suttit där och ständigt brottats med ökade hemvårdstimmar i äldreomsorgen och inflyttning och fler barn i skola och förskola, som fått vända på varje krona och jobba med effektiviseringar och i sämsta fall besparingar, vi vet att man aldrig kan luta sig mot andra. Den praktiska erfarenheten och det praktiska hantverket ger i det här fallet bättre vägledning än teoretiska modeller och ideologiska principer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn I en värld som är stadd i ständig förändring är jag övertygad om att en stark och jämlik välfärd spelar roll för att vi som människor ska utvecklas och våga möta det enda vi med säkerhet vet: att morgondagen ser helt annorlunda ut än gårdagen. Därför blir välfärden i kommuner och landsting så oerhört viktig - den påverkar människors vardag både direkt och konkret. Den skapar trygghet i ålderdomen, ger livschanser i ungdomen och ökar människors frihet och förutsättningar för ett rikt och meningsfullt liv. Därför blir frågan om statsbidragen till den kommunala välfärden så viktig och större än bara en post i statens budget. Det är naturligtvis glädjande att kommunsektorn totalt sett har gått bra , även om det finns en del att vara orolig för. Till stor del beror de goda resultaten på ökade statsbidrag och intäkter av engångskaraktär, till exempel återbetalningen av från Försäkring, även om också de kommunala skatteintäkterna har ökat. ökar kostnaderna oroväckande, främst inom landstingen. Landstingen går överlag svagt. Deras samlade resultat ligger långt under det normala målet för vad som anses vara god ekonomisk hushållning. Det är en varningsklocka, liksom den stora spridningen i hur det resultatmässigt ser ut mellan enskilda kommuner respektive landsting. Med tanke på de utmaningar vi står inför, både på kort sikt med integrationsutmaningen och på med befolkningsutvecklingen, är det angeläget att verkligen följa hur det går för kommunerna och landstingen. Att skrivelsen utöver utvecklingen av kommuners och landstings resultat, tillgångar och skulder redovisar hur specifikt de riktade statsbidragen har förändrats och vad det innebär är bra. De riktade statsbidragen kan, i motsats till generella statsbidrag och skatteintäkter, vara problematiska. Till exempel kan de kräva så stora administrativa resurser att söka att vissa kommuner inte mäktar med att söka dem, eller så kan de försvåra den långsiktiga planeringen och verksamheternas effektivitet. Annan kritik mot riktade statsbidrag är att de flyttar fokus från helheten och att de riskerar att orsaka otydlighet i styrningen om de inte är samordnade med annan verksamhet. kan det dock finnas fördelar med riktade statsbidrag, till exempel när dessa stöder utvecklingssatsningar för att möta framtida utmaningar. Kommuner och landsting är mer beroende av statsbidragen . Det är inte en oväntad utveckling, men i ett land med så utpräglad självstyrelse som vore det en fråga att diskutera om inte en utveckling är att föredra där kommunerna i högre grad har förutsättningar att klara sig själva. var händelserik, framför allt med den stora mängd flyktingar som kom till . Det kommer att prägla vårt samhälle framöver, inte minst i kommuner och landsting. Att flera kommuner får ligga ute med stora belopp för att statliga myndigheter inte betalar när kommunerna ställde upp när det behövdes är naturligtvis inte acceptabelt och något jag förutsätter att regeringen kommer att ta tag i. Gällande den extra ändringsbudgeten kan det vara värt att nämna i detta sammanhang att den också hanterades exceptionellt: höll, trots efterfrågningar, inne med att i detalj redovisa det beräkningsunderlag som legat till grund för fördelningen av anslaget till kommunerna. Tyvärr är det ett av flera exempel där den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen valt att minska öppenheten och transparensen i den svenska samhällsdebatten. Det finns en medvetenhet i kommunerna och landstingen om framtida utmaningar, och man jobbar med att utveckla sina verksamheter och att nyttja ny teknik. Det finns goda förutsättningar att med hjälp av digitalisering och automatisering både höja kvaliteten och hålla nere kostnaderna. Det är ett arbete som vi ur vårt nationella perspektiv måste bädda för med rätt förutsättningar och aktivt deltagande när så krävs. är det viktigt att fokusera på att hantera de kortsiktiga utmaningarna när det gäller integration av dem som har kommit till . Priset blir högt om vi inte lyckas integrera dem på arbetsmarknaden. Börjar utrikes födda jobba är de med och bidrar till att klara de utmaningar som hänger ihop med befolkningsutvecklingen. Om inte blir försörjningsbördan ännu tyngre för dem som då arbetar. kännetecknas av att det nationellt var det med en alliansbudget. Alliansens arbetslinje med tydligt fokus på att öka både utbud av och efterfrågan på arbete med bland annat tydligt sänkta skatter just på arbete gav positiva resultat. Sammantaget kan man säga att kommunsektorn generellt har haft en positiv utveckling men att det finns en hel del orosmoln framöver - på på grund av befolkningsutvecklingen och pensionsskulden, på kortare sikt på grund av farhågor att vi inte klarar integrationen av utrikes födda på arbetsmarknaden på ett bättre sätt än vi historiskt har gjort. Därutöver tillkommer, som jag ser det, risken för att Socialdemokraternas och politik får för stort genomslag, vilket kan bidra till bland annat ännu högre sjukkostnader, färre jobb och därmed mindre resurser till kommuner och landsting för deras viktiga verksamheter inom välfärden. Kommunernas ekonomi har blivit bättre än den var 2014. Detta har skett i ett läge när flyktingmottagande har varit väldigt stort och många kommuner i tagit ett stort ansvar. Att kommunernas ekonomi ändå står stark beror delvis på de resurser som regeringen tillsammans med såg behov av. Med stöd av de borgerliga partierna avsatte man 10 miljarder till välfärden . Det var också resurser som man kunde använda . Utvecklingen inom den kommunala sektorn Att man redan i vårbudgeten signalerade att 10 miljarder ska avsättas i generella statsbidrag har skapat långsiktiga planeringsförutsättningar för kommunerna. Det är 10 väldigt viktiga miljarder till välfärden. Det är 10 vänstermiljarder. För det var som på , i en artikel av , krävde 10 miljarder till välfärden i kommuner och landsting. Då fanns inte detta förslag i regeringens tankevärld, och det var inte heller en satsning som fanns vid förhandlingsbordet när regeringen mötte . Det är därför som är ett ansvarstagande oppositionsparti, som samarbetar och gör skillnad. För är det inte möjligt att stödja en budget utan satsningar på välfärden och investeringar . Därför är det långt ifrån självklart att vi lyckas komma överens i förhandlingsrummet när vi möter regeringen. Allt handlar om hur mycket av omfördelningspolitik och välfärdssatsningar vi lyckas pressa fram. Vi gör helt enkelt välfärden i bättre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utvecklingen inom den kommunala sektorn Med 10 nya miljarder till kommuner och landsting kan man anställa fler i framför allt vården och omsorgen. Man kan höja kvaliteten för alla som använder sig av välfärdens tjänster, förbättra arbetsmiljön för dem som jobbar i välfärden och öka välfärdens möjligheter att klara de påfrestningar som en snabbt ökande befolkning innebär. Fler anställda är A och O för kvalitetsförbättringar. Ett stort problem är att många utbildade lärare och socialsekreterare lämnar sina yrken därför att de inte anser sig kunna göra ett bra jobb med dagens arbetsvillkor. Med fler anställda blir arbetsvillkoren bättre. På så sätt kan vi hejda flykten från yrkena och vända strömmen så att de som lämnat börjar återvända till de yrken de en gång valde att utbilda sig till. För att lösa de enorma rekryteringsbehov välfärden står inför under de närmaste decennierna behöver vi höja lönerna för vissa grupper, till exempel undersköterskor. Men lönen är inte den enda faktor som avgör om man trivs på jobbet.