bet · H401SfU1 · 2016-12-08 00:00:00 — Utredaren utvärderar också lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i väl-färdssystemet. Mot bakgrund av resultatet av utvärderingarna får utredaren vid behov föreslå ändringar och lämna förslag till nödvändiga författnings-ändringar i respektive lag. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det finns anledning att förändra lagarnas tillämpningsområde eller i övrigt ändra utformningen av bestämmelserna i lagarna och utreda behovet av en ändrad straffskala för bidragsbrott. Resultatet av utredningen bör avvaktas och bör inte föregå utredningsarbetet med ett tillkännagivande till regeringen om lagändringar. Trygghetssystemen för företagare, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2016/17:348 av och (båda C), 2016/17:489 av (M) yrkande 2, 2016/17:935 av (S), 2016/17:1015 av m.fl. (S), 2016/17:3184 av (KD), 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 12. Regeringen bör återkomma med förslag som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lagt fram om ett bättre ekonomiskt skydd under ett uppbyggnadsskede för företagare och uppdragstagare. Trygghetssystemen för företagare, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:348 av och (båda C), 2016/17:489 av (M) yrkande 2, 2016/17:935 av (S), 2016/17:1015 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2016/17:3184 av (KD). Socialförsäkringssystemet måste stödja företagare på ett bättre sätt, bl.a. när företaget befinner sig i ett uppstartsskede. Företagares rätt till sjukpenninggrundande inkomst motsvarande skälig lön för motsvarande arbete bör förlängas från dagens 24 . Detta bör gälla oavsett företagsform. Regeringen bör återkomma med förslag enligt det anförda. Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12 samt 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1129 av och (båda S), 2016/17:1399 av (S), 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 48. Om en person studerar utan studiestöd påverkas den sjukpenninggrundande inkomsten trots heltidsstudier med godkända studieresultat. Det kan leda till att många väljer att inte utbilda sig vidare trots att de egentligen behöver det för att byta karriär eller rent av för att inte bli arbetslösa. Socialförsäkringssystemet behöver bli mer flexibelt så att fler kan fortsätta sina studier på högskolenivå med bibehållen sjukpenninggrundande inkomst trots att studiestöd inte beviljas. En studerande bör även få vara deltidssjukskriven i varierad grad och behålla studiemedel på deltid. Regeringen bör se över regelverket och återkomma med förslag. Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:1129 av och (båda S), 2016/17:1399 av (S), 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12 samt 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 48. Regeringen bör återkomma med förslag enligt Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om att det vid särskilda skäl ska vara möjligt för studenter att vara deltidssjukskrivna. Trygghetssystemen för studerande, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1129 av och (båda S), 2016/17:1399 av (S), 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12. De sociala trygghetssystemen behöver anpassas och förbättras för studenter. Alla bör få höja sin kunskapsnivå och få nya möjligheter på arbetsmarknaden, även personer med viss ohälsa. Studenter bör därför få studera trots att de är deltidssjukskrivna. Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör detta. Sjukförsäkringen, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6 samt 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:885 av m.fl. (S), 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 2, 2016/17:1425 av (KD) yrkande 2, 2016/17:1490 av (M), 2016/17:1940 av (C), 2016/17:2692 av m.fl. (S), 2016/17:2793 av m.fl. (S) och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 2. Sjukförsäkringen bör tidigt ge stöd och hjälp för återgång i arbete. De ökade sjuktalen bör mötas med fler kontrollstationer, där uppföljningar och avstämningar bör genomföras varje halvår. Vidare bör jämställdhetsaspekten vid sjukskrivning belysas. står kvinnor för en betydande del av sjuktalen, vilket har ett starkt samband med och är en effekt av dagens familjebildningsmönster. Det behövs strukturella lösningar på bakomliggande orsaker till att arbetsrelaterade sjukdomar och sjukskrivningar ökar bland kvinnor. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Sjukförsäkringen, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:885 av m.fl. (S), 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 2, 2016/17:1425 av (KD) yrkande 2, 2016/17:1490 av (M), 2016/17:1940 av (C), 2016/17:2692 av m.fl. (S), 2016/17:2793 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 2. För personer med vissa sjukdomstillstånd kan återkommande prövningar av arbetsförmågan påverka hälsan och tillfrisknande negativt. För dessa personer vore det värdefullt med en möjlighet att bevilja sjukpenning för längre perioder utan återkommande prövning av arbetsförmågan. Regeringen bör återkomma med förslag som möjliggör detta. Sjukförsäkringen, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:885 av m.fl. (S), 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 2, 2016/17:1425 av (KD) yrkande 2, 2016/17:1490 av (M), 2016/17:1940 av (C), 2016/17:2692 av m.fl. (S), 2016/17:2793 av m.fl. (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6 samt 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 22. För att minska antalet sjukskrivningar måste det förebyggande arbetet ses i ett bredare perspektiv och inriktas på fler områden. Det är inte tillräckligt att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2353 av m.fl. (M, C, L, KD). Effekterna av tidsgränserna har utvärderats, och slutsatsen är att de har haft signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidsgränserna. Tidsgränserna i sjukförsäkringen har också bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglats av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. Avskaffandet av den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen var därför ett misstag som riskerar att förvärra den redan allvarliga situationen med ett ökat antal sjukfall. Regeringen bör därför återkomma till med lagförslag om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Rehabilitering, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 1, 2016/17:1696 av och (båda S) yrkande 1 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen anser att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen skulle kunna tas bort, men först efter att de förstärkta rehabiliteringsinsatserna utvärderats. Regeringen avskaffade den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen utan någon utvärdering, vilket bedöms komma att öka antalet sjukskrivna och minska arbetskraftsdeltagandet. Effekterna av den nya och förstärkta rehabiliteringen inom sjukförsäkringen behöver därför följas upp och utvärderas. Rehabilitering, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 1, 2016/17:1696 av och (båda S) yrkande 1, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Det bör vara möjligt att ta ut sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för en anställd att återgå till arbete. Trots att arbetsgivaren är skyldig att delta i rehabilitering av en arbetstagare sker detta alltför sällan. Det bör också utredas hur en rehabiliteringsombudsman kan införas och hur individens ställning i rehabiliteringsprocessen kan stärkas. Rehabilitering, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2016/17:891 av och i (båda S) yrkande 1, 2016/17:1696 av och (båda S) yrkande 1 och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 1. För att säkerställa en individuell bedömning av den sjukskrivnes arbetsförmåga bör göra regelbundna avstämningar. En sjukskriven person bör ha rätt till en som ger personligt stöd och som kan underlätta samspelet mellan den sjukskrivna, arbetsplatsen och andra aktörer. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:402 av (M), 2016/17:415 av Finn (M), 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6, 2016/17:1144 av (S) och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 10. Personer med funktionsnedsättning som har sjukersättning måste få bättre förutsättningar att bryta sitt utanförskap. De bör få möjlighet att pröva att ta ett erbjudet jobb utan att förlora sin ersättning. Regeringen bör se över reglerna för aktivitets- och sjukersättningen. Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6 samt 2016/17:402 av (M), 2016/17:415 av Finn (M), 2016/17:1144 av (S), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 10. Det bör göras en översyn för att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning samt aktivitets- och sjukersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning från sjukförsäkringen. Många vågar inte engagera sig i t.ex. en ideell förening eller ett politiskt parti eftersom det kan inkräkta på deras rätt till ersättning, vilket innebär en allvarlig inskränkning i demokratin. Även regelverket för villkor och nivåer för sjukersättningen bör ses över. Orimligt hårda regler leder till tidigare uttag av pension eller beroende av försörjningsstöd. Aktivitets- och sjukersättning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2016/17:402 av (M), 2016/17:415 av Finn (M), 2016/17:480 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6, 2016/17:1144 av (S) och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 9. bör ge den som har haft aktivitets- och sjukersättning ökat stöd för att komma ut i arbete. Den som vill eller kan arbeta bör erbjudas den möjligheten genom Arbetsförmedlingen och i första hand genom det som var arbetslivsinriktad introduktion (). Arbetsskadeersättning, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11 samt 2016/17:874 av m.fl. (S) och 2016/17:928 av m.fl. (S). Arbetsskadeförsäkringen bör genussäkras och ge såväl kvinnor som män ett bra skydd. finns det osakliga skillnader i hur kvinnor och män behandlas. Regeringen bör utreda om den sjukskrivne kan få kompensation med en engångssumma som ersättning när det inte kan fastställas om arbetsskadan beror på arbetsplatsen eller arbetsmiljön. Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Plan för ett starkare – budgetmotion 2017 (2016/17:3350) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. beskrivs ofta som ett av världens bästa länder att leva och växa upp i. Men vi behöver göra mer för att fortsätta utvecklas i samma höga takt som vi gjort historiskt. utmanas av ett nytt och växande utanförskap som snart omfattar motsvarande 1 miljon människor, av skolresultat som sjunker och av otrygghet i alltför många områden. Många människor lever ett bra liv i med jobb, familj och fritidssysslor. Men många människor lever i en annan verklighet. En verklighet där man aldrig fått sitt första jobb, där barnens skolgång inte fungerar och där samhällsgemenskapen brister. Så får det inte vara. Vårt samhälle ska inte svika någon. Budgetpropositionen visar tyvärr på en regering som är anmärkningsvärt nöjd, trots de utmaningar som människor ser omkring sig, och som verkar sakna plan och riktning. En regering som lånar i högkonjunktur och låter kostnaderna för bidrag och flyktingmottagande öka kraftigt. En regering som höjer trösklarna in på arbetsmarknaden genom högre skatter och utbyggda bidrag. En regering som inte tar skolans problem på allvar, säger nej till en timmes mer undervisningstid per dag och skjuter på mer matematik i högstadiet. En regering som tar mer än den ger till företagen och för en ineffektiv bostadspolitik. En regering som säger nej till ytterligare 2 000 poliser. För att möta framtiden behövs en plan för ett starkare . mål är att öka välståndet, tillväxten och tryggheten för alla i . De reformförslag vi presenterar är fokuserade på hur jobben ska bli fler och skolan ska bli bättre. Vi vill bryta utanförskapet och stärka incitamenten för att arbeta genom att stå upp för rimliga skattenivåer, investera i utbildning och infrastruktur och värna företagsklimatet. Fler i arbete är avgörande för att få mer kunskap i skolan, högre kvalitet i välfärden och ett starkare . har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2350. För att stärka incitamenten och drivkrafterna att komma tillbaka till arbete tidigare än föreslås att det införs en karensdag vid övergången från sjuklön till sjukpenning, dvs. vid dag 15, och att den bortre tidsgränsen återinförs i sjukförsäkringen. Vidare bör avtrappningen av ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen ökas. Vi föreslår att sjukpenningen ska uppgå till av den sjukpenninggrundande inkomsten från dag från dag 365. Dagens regelverk som medger att särskilt allvarliga sjukdomstillstånd kan undantas från nedtrappningen i ersättningsnivåer ska dock fortfarande gälla. Tidiga rehabiliteringsinsatser, och andra förebyggande insatser före sjukskrivning, ger bättre förutsättningar för att förhindra en framtida sjukfrånvaro varför arbetsgivares möjligheter att genomföra tidiga rehabiliteringsinsatser bör stärkas. bör lagstiftningen skärpas vad gäller landstingens ansvar att erbjuda förebyggande insatser för att motverka ohälsa. De förebyggande insatserna föreslås finansieras genom omfördelning inom anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Hälso- och sjukvården har en central roll för att bryta långvarig sjukfrånvaro, och samspelet med sjukförsäkringen bör förstärkas. Den grundläggande bristen på samverkan som följer av att sjukvården och sjukförsäkringen finansiellt och organisatoriskt inte har några starka gemensamma intressen och mål, måste balanseras bättre än . Vi föreslår därför att det genomförs ett pilotprojekt där får bära hela eller delar av det ekonomiska ansvaret för sjukförsäkringen, den s.k. Kalmarmodellen. Den nuvarande rehabiliteringskedjan utformades då de psykiska diagnoserna var mindre vanliga än och är således bättre anpassad för mer traditionella sjukdomstillstånd. För en person som drabbats av psykisk ohälsa medför en långvarig sjukskrivning i hemmet inte alltid en förbättring i sjukdomstillståndet. Aktivitet kan ge bättre resultat. Att vänta innan en prövning görs av om det finns andra arbetsuppgifter hos arbetsgivaren som personen kan utföra är därför inte ändamålsenligt. Det är inte heller rimligt att vänta på att frågan om personen över huvud taget ska arbeta kvar på sin nuvarande arbetsplats lyfts. Därför föreslår vi att ett nytt spår skapas i rehabiliteringskedjan för vissa psykiska diagnoser. För den som inte har fått en särskild rehabiliteringsplan ska arbetsförmågan prövas mot andra arbetsuppgifter eller annan arbetsplats hos arbetsgivaren dag 45 i stället för dag 90 och arbetsförmågan ska prövas mot hela arbetsmarknaden dag 90 i stället för dag 180. insatser för denna grupp bör utföras av erfarna handläggare som är specialiserade på psykisk ohälsa. Samarbetet med Arbetsförmedlingen bör stärkas. Vi avvisar regeringens förslag till ändringar inom aktivitets- och sjukförersättningen. Våra förslag innebär sammantaget att vi anvisar 4 mindre än regeringen till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Vi eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. I vår budget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 10. I stället framför vi i detta särskilda yttrande våra synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2016/17:2891. bör tillföras medel för att förbättra rutinerna för inhämtning av uppgifter från hälso- och sjukvården. För att göra det billigare och enklare för små företag att anställa bör sjuklöneansvaret avskaffas för småföretagare. Vi föreslår därför att ett nytt anslag, Sjuklön för småföretagare, inrättas och att tillförs 2017. För att minska smittspridning föreslår vi att ett nytt anslag, Slopad karensdag för personal i skol- och fritidsverksamhet, inrättas och att tillförs 2017. Till följd av förslag inom arbetslöshetsförsäkringen föreslår vi att anslaget för sjukpenning och rehabilitering ökas. Våra förslag innebär sammantaget att vi anvisar 4 mer än regeringen till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (C) (C) anför: behöver ett nytt ledarskap. Trots att vi befinner oss i en högkonjunktur, där fler jobb borde växa fram och sysselsättningen borde stiga, ökar tudelningen i samhället. Tudelningen finns mellan unga och äldre, mellan högutbildade och de som saknar gymnasieexamen samt mellan inrikes och utrikes födda. Tudelningen är också regional. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. Regeringen har valt att föra en politik där underskotten ökar, trots att det är i goda tider som vi borde bygga skyddsvallar inför framtida lågkonjunkturer. De åtgärder som regeringen finansierar med dessa lånade pengar har, enligt regeringens egna expertmyndigheter, en obefintlig eller negativ effekt på arbetsmarknaden. Det är inte en ansvarsfull politik. budgetmotion stakar ut en annan riktning för . Följande frågor prioriteras särskilt: Finanspolitiken måste i goda tider skapa skyddsvallar inför en framtida nedgång, men i stället för att göra det väljer den sittande regeringen att låta statsfinanserna gå med underskott. föreslår i stället en budget som är i balans och som når överskott åren därefter. Vi sparar mer än regeringen . Trots högkonjunkturen växer gapet mellan inrikes och utrikes födda och mellan hög- och lågutbildade. Fler enkla jobb måste skapas för att de som står utanför ska kunna komma i arbete. Inte minst är det viktigt för att snabbt integrera de många nyanlända. För detta krävs sänkta skatter på att anställa, reformer på arbetsmarknaden och färre regleringar.