bet · H301TU9 · 2016-04-08 00:00:00 — I motionen anges dock att om regeringens mål om en fossilfri fordonsflotta ska bli verklighet 2030 kommer det att behövas fler initiativ från politiken. Motionären understryker behovet av fler elfordon men pekar bl.a. på att elbilen är dyrare än ett motsvarande fordon med fossil förbränningsmotor och på att det krävs fler laddstolpar. I partimotion 2015/16:2249 yrkande 13 framför m.fl. (FP) att staten bör stimulera en utbyggnad av laddinfrastruktur. Motionärerna konstaterar att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Motionärerna pekar på att transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet, och här finns också det största beroendet av import av energiråvara såsom rysk olja. Motionärerna anser att det behövs en bättre infrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta och att det är rimligt att staten står för en del av dessa investeringar. m.fl. (C) framhåller i partimotion 2015/16:2371 yrkande 22 att de som en del i målet om en fossiloberoende fordonsflotta vill främja utvecklingen av eldrivna fordon genom att sätta upp långsiktiga regler för marknaden. Motionärerna yrkar därför att det införs en nationell strategi med tydliga mål för elfordon. (C) pekar i motion 2015/16:2372 på att omställningen måste gå snabbare för att vi ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Motionären framför att elfordon är en viktig nyckel för att få tystare och utsläppsfria transporter. I motionen anges vidare att behöver sätta ett högt och tydligt mål där åtgärderna framgår så att privat och offentlig sektor får en tydlig inriktning och kompetensstöd och vågar investera för framtiden. För att få fart på omställning och innovation i anser motionären att det bör tas fram en nationell strategi för elfordon och laddningsinfrastruktur. I motion 2015/16:2669 av (M) yrkas att man bör se över möjligheten att göra E20 mellan och till projektväg för laddstolpar. I motionen framhålls att det är i transportsektorn som de stora vinsterna i form av mindre utsläpp kan göras som goda kommunikationer och god infrastruktur är väldigt viktigt för ekonomi. Motionären pekar på att en fungerande och miljövänlig infrastruktur för vägtransporter är oerhört viktigt för framtida konkurrenskraft. I motionen anges att utvecklingen av eldrivna bilar måste testas i praktiken utanför storstäderna och på längre sträckor än vad som görs . I motion 2015/16:3115 av (SD) konstaterar motionären att en större övergång till att använda elbilar är att föredra. I motionen framförs därför att staten bör öka incitamenten för att köra elbil. I motionen anges att laddinfrastrukturen avgör elfordonens framtid och måste bli bättre. I yrkande 1 vill motionären därför se en statlig satsning på infrastruktur för elbilar. I yrkande 2 framförs att elbilar tills vidare bör få tillgång till bussfiler. Motionären anför bl.a. att utvecklingen av elbilar förbättras och att det går snabbast i områden där förutsättningarna att äga en elbil är mycket goda. I yrkande 5 framför motionären att regeringen bör få i uppdrag att se över möjligheten att införa projekt som kan förbättra möjligheten att använda elfordon. I yrkande 6 framförs vidare att det bör underlättas för privatpersoner att uppföra laddstolpar. Motionären konstaterar att det skulle kunna vara en viktig del i att försöka få fler att vilja använda sig av elfordon. Omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning kommer att vara en av våra stora framtidsutmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutveckling inom bl.a. eldrift är enligt trafikutskottets uppfattning avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. Av Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen (2015:7) har antalet rena elfordon i nybilsförsäljningen ökat markant. Elbilsförsäljningen ökade till 1 266 fordon , vilket var nästan så många som . Även elhybrider och laddhybrider ökade bland de nyregistrerade personbilarna. Utskottet ser med tillfredsställelse på utvecklingen. Utskottet välkomnar det arbete som pågår för att vidare främja elfordon och vill bl.a. lyfta fram att det på och pågår ett demonstrationsprogram för elfordon. Programmet ska ur ett användarperspektiv identifiera och om möjligt undanröja barriärer för en storskalig introduktion av elfordon på den svenska marknaden. Demonstrationsprogrammet har sedan starten gett stöd till ett antal varierande projekt, både till storlek och inriktning. Utskottet vill också peka på att även gör insatser för småskalig elproduktion för att möjliggöra investeringar i egen- och närproducerad el för privatpersoner, samhälle och verksamheter. Ett exempel är utvecklingen av en småskalig hybridlösning för att använda sol- och vindkraft för att ladda elbilar under parkering. Projektet har nått stora framsteg både i klimat- och miljöanpassning av konstruktionen och i att sänka tillverkningskostnaderna. Utskottet vill även lyfta fram de satsningar som regeringen har gjort för att främja elbilar. Regeringen föreslog i budgetpropositionen bl.a. att anslaget för den s.k. supermiljöbilspremien skulle höjas med för innevarande budgetår. ökas anslaget med till sammanlagt . Regeringen framför att reglerna vässas för att ytterligare stimulera köp av rena bilar. Då halveras premien för laddhybrider – som kombinerar eldrift med bensin eller diesel – till förmån för rena elbilar som får en oförändrad premie. Av budgetpropositionen framgår också att en ny premie för att stötta marknadsintroduktionen av eldrivna bussar införs . är premien och för åren 2017–2019 är den . I den statliga utredningen på väg (SOU 2013:84) som presenterades ägnades ett kapitel (kap. 11) åt eldrivna vägtransporter. Bland annat föreslogs ett statligt bidrag till installation av laddinfrastruktur. Utredningens förslag var ute på remiss . I allianspartiernas gemensamma budgetförslag , som ställde sig bakom , återfanns ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi till ett stöd för investeringar i laddinfrastruktur. Anslaget omfattade (prop. 2014/15:1 utg.omr. 21, bet. 2014/15:NU3). I vårändringsbudgeten föreslog regeringen sedermera att de medel som hade avsatts skulle föras över till ett nytt ramanslag (1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner) inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som får användas för klimatinvesteringar i kommuner och regioner, inklusive installation av laddinfrastruktur för elfordon (prop. 2014/15:99). I vårändringsbudgeten föreslog regeringen även en förstärkning av det nya anslaget med . I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget ökas ytterligare med 2016–2018 (prop. 2015/16:1 utg.omr. gick tiden ut för det första tillfället att söka medel inom ramen för det som populärt betecknas Klimatklivet. Den ansvariga myndigheten redovisade att totalt 434 ansökningar hade kommit in och att summan av ansökningarna uppgick till . Bland de ansökningar som kom in under den första ansökningsomgången finns många som syftar till att utveckla laddinfrastruktur för elbilar. Utskottet välkomnar detta. Den ovan nämnda utredningen på väg slår vidare fast att den inte har identifierat några tydliga hinder i lagstiftningen för utbyggnaden av laddinfrastruktur för lättare fordon. Däremot kan det finnas behov av att via lagstiftning ställa krav på att exempelvis nya parkeringsplatser ska förberedas för laddinfrastruktur. Mot bakgrund av pågående arbete finner utskottet att det saknas skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2196 (S), 2015/16:2249 (FP) yrkande 13, 2015/16:2371 (C) yrkande 22, 2015/16:2372 (C), 2015/16:2669 (M) och 2015/16:3115 (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om forskning och utveckling inom transportområdet. Utskottet framhåller att det ser mycket positivt på den forskning som bedrivs för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:353 av i (S) framhålls att miljöfrågorna står högt på agendan både i och internationellt. Vidare pekar motionären på att åkerinäringen är en förutsättning för en stor del av företagandet och handeln, för arbetstillfällen och för tillväxt i hela landet. I motionen anges därför att det är viktigt att utvecklingen går snabbt framåt även för den tunga trafiken. Motionären anser att regeringen och bör uppmuntra och stödja mer forskning på transportsidan för att minska bränsleförbrukningen och därmed koldioxidutsläppen för den tunga trafiken. m.fl. (M, C, FP, KD) pekar i kommittémotion 2015/16:3059 yrkande 6 på vikten av att främja teknikutveckling och att det krävs ytterligare insatser inom transportsystemet för att nå ett hållbart samhälle. Motionärerna framför vidare att genom ett gott näringsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter, t.ex. nya drivmedel, infrastruktur och elektrifiering, som kan stärka konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Många av utmaningarna på transportområdet är starkt beroende av en framgångsrik utveckling när det gäller forskning och utveckling. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar möjligheterna att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål väsentligt, och stöd till forskning och innovation är därför enligt utskottets mening av stor betydelse. Utskottet instämmer med motionärerna i att utöver att forskning och utveckling kan bidra till att lösa klimat- och energipolitiska utmaningar kan innovationer på detta område bidra till att stärka position som framgångsrik exportör av både miljösmart teknik och miljösmarta tjänster. Utskottet välkomnar därför att regeringen tillsatte analysgruppen Grön omställning. Analysgruppen ska i sitt arbete utgå från visionerna om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett koldioxidneutralt 2050 samt beskriva vilka politiska och marknadsmässiga förändringar som är nödvändiga för att förverkliga dessa. Arbetet spänner över flera av regeringens ansvarsområden, t.ex. miljö, energi, klimat, samhällsekonomi och internationellt samarbete. Analysgruppens uppgift blir att analysera problemområden och komma med idéer för att i nästa steg skissa på konkreta förslag som regeringen kan omvandla till politik som kan tas beslut om i . Utskottet anser även att det är mycket positivt att finansierar flera stora projekt där hela kedjan ingår, från odling av råvaror för biodrivmedel till användning av nya bränslen. Myndigheten bidrar bl.a. till forskningsprogrammet drivmedel och system i samverkan med Svenskt för förnybara drivmedel. Programmet ska bidra med analyser som kan ligga till grund för vetenskapligt underbyggt beslutsstöd och ökad systemförståelse hos politiker, myndigheter, industri och andra organisationer i frågor om förnybara drivmedel. Vidare vill utskottet lyfta fram att gör insatser inom transportområdet på två huvudområden: hållbar teknikutveckling för fordon samt utveckling av förnybara drivmedel. I området hållbar teknikutveckling för fordon ingår forskning, utveckling och demonstration av nya typer av energieffektiva fordon och fordon med el- och hybriddrift. Stor vikt läggs även vid ökad energieffektivitet genom minskad vikt i fordon, minskat luftmotstånd och minskade förluster i drivlinan. Syftet med satsningar på forskning och utveckling inom förnybara drivmedel är att utveckla produktionstekniker som möjliggör en uthållig produktion av drivmedel som också är kostnadseffektiva. Utskottet har även tagit del av att det på pågår samarbeten inom ramen för flera bilaterala avtal som ingått. har exempelvis flera aktiviteter genomförts inom samarbetet med . Inom programmet Internationell samverkan för miljöinnovationer – Energi i (SMEK), som genomförs i samverkan med , har bl.a. ett projekt om svensk biokombinatteknik för produktion av el, värme och pellets i i beviljats stöd. Ett exempel på bilateralt samarbete som genomförs av är den demonstrationsanläggning för biogasproduktion som uppförs i i . Demonstrationsanläggningen är den största i sitt slag i och ska producera biogas som fordonsbränsle. Svenska teknikleveranser har skett inom projektet, vilket visar att svenska satsningar kan fungera som brygga för att främja svensk miljöteknikexport. Med hänvisning till pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:353 (S) och 2015/16:3059 (M, C, FP, KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen mot bakgrund av pågående arbete. Jämför reservationerna 6 (M, C, L) och 7 (V). m.fl. (V) pekar i kommittémotion 2015/16:188 yrkande 3 på att om sjöfartens goda miljöpotential fullt ut ska utnyttjas måste utsläppen bli renare. Motionärerna framhåller att en långsiktigt hållbar sjöfart måste byta ut bunkeroljan mot förnybara drivmedel som t.ex. biogas. I motionen yrkas därför att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder samt en nationell målsättning för att öka andelen icke fossila drivmedel inom sjöfarten. I partimotion 2015/16:2370 av m.fl. (C) yrkande 18 konstateras att utsläppen från sjöfarten behöver minska och att en förutsättning för att klara en omställning är internationell påverkan, samarbete och strategier. Motionärerna framhåller att energianvändningen behöver effektiviseras och klimatpåverkan minskas. I motionen anges att ett nästa steg är att sjöfarten inkluderas i handelssystemet med utsläppsrätter. Motionärerna anser att alla transporter ska stå för den fulla kostnaden av sin miljöpåverkan och att användandet av förnybara drivmedel till sjöss behöver öka kraftigt. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2015/16:3058 yrkande 18 på att sjöfarten är ett förhållandevis hållbart transportslag men att det behövs fler åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Motionärerna framhåller dock att det är viktigt att dessa åtgärder inte blir en extra pålaga för svensk sjöfartsnäring och därmed leder till en försämrad konkurrenskraft. I motionen anges att det är viktigt att arbeta för en infrastruktur som stödjer en mer miljövänlig sjöfart, som exempelvis användandet av flytande naturgas och metanol samt elanslutning i hamnar. I kommittémotion 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 16 framförs att förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom sjöfarten bör utredas. Motionärerna pekar bl.a. på att sjöfarten är en relativt miljövänlig transportform med en stor potential att ytterligare minska sin miljö- och klimatpåverkan. Vidare framhåller motionärerna att svensk sjöfartstradition är förknippad med hög sjösäkerhet och miljömedvetenhet och därför kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten bl.a. när det gäller klimatpåverkan. ska ha en kvalitetssjöfart som tar ansvar för miljön. Utskottet konstaterar att ligger i framkant när det gäller miljöförbättringar och ser att den höga miljöprofilen kan utgöra ett gott varumärke för den svenska sjöfarten och stärka dess konkurrenskraft. Utskottet konstaterar att sjöfartens utsläpp till luften påverkar möjligheterna att nå flera av de nationella miljökvalitetsmål som antagit, bl.a. Begränsad klimatpåverkan och luft. Sjöfartsnäringens internationella karaktär tillsammans med det faktum att de flesta ämnen som släpps ut i luften transporteras långa sträckor gör att nationella åtgärder inte räcker. Internationella beslut är därför avgörande för att minska sjöfartens utsläpp till luft och vatten. är av tradition ett föregångsland på miljöområdet, och utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva frågor för att inom ramen för det internationella samarbetet fortsätta förbättra såväl havs- som landmiljöer. Utskottet välkomnar att regeringen presenterade en maritim strategi som syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin inkluderar utöver sjöfarten även andra näringar, bl.a. fiske, maritim tillverkningsindustri, energi och turism. Av regeringens budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22) framgår att kommande sjöfartsinitiativ bl.a. syftar till att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft. En stärkt svensk sjöfart är ett viktigt verktyg för regeringens ambitioner att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader och bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Utskottet vill även peka på att regeringen också har tillstyrkt ett antal projekt som syftar till att öka sjöfartens användning av LNG för medel från Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Vidare har för fartyg nedsatt energiskattesats till följd av ett rådsbeslut efter att ansökt om fortsatt nedsatt energiskatt för i enlighet med bestämmelserna i energiskattedirektivet. Utskottet välkomnar även Föreningen initiativ att ha tagit fram en klimatfärdplan för svensk sjöfart som inlaga till regeringens utredning Klimatfärdplan 2050. I klimatfärdplanen anges bl.a. som delmål att CO2-utsläppen per transportarbete ska minska jämfört med och att utsläppen av CO2 ska elimineras till 2050. Mot bakgrund av pågående arbete finner utskottet att det saknas skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:188 (V) yrkande 3, 2015/16:2370 (C) yrkande 18, 2015/16:3058 (M) yrkande 18 och 2015/16:3208 (C) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel inom luftfarten. tillstyrker därmed helt eller delvis motionsförslag om biodrivmedel i luftfarten. Jämför reservation 8 (S, MP, V). Utskottet har under förra , med hjälp av utskottsavdelningens forsknings- och utvärderingssekretariatet, låtit ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg (2013/14:RFR16). Av rapporten framgår att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Det pågår effektiviseringar såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. Rapporten visar att tekniska och flygoperativa åtgärder kan komplettera varandra. I rapporten framförs att hindren för att införa ny teknik är stora och att det tar tid att utveckla ny flygteknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränsle har utvecklats tillsammans och är beroende av varandra. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska i princip kunna tanka och landa överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. De praktiska och ekonomiska hindren är alltså omfattande och gör att många tror på förbättringar inom ramen för etablerad teknik snarare än en mer språngartad utveckling. Det finns bättre möjligheter att åstadkomma mer omfattande miljöförbättringar genom teknisk utveckling av flygplan och motorer än genom flygoperativa åtgärder. Det innebär dock inte att man ska avstå från att genomföra effektiviseringar inom det flygoperativa området. I rapporten framförs även att internationellt samarbete och långsiktighet är den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Snabba förändringar bedöms vara ovälkomna i en sektor som redan karakteriseras av stor osäkerhet. Nationella regler bedöms inte ha någon mer betydande inverkan på det globala flyget. I partimotion 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 31 (i denna del) konstaterar motionärerna att flyget knyter ihop orter och länder samt möjliggör för företagande och boende i hela landet. Motionärerna påminner även om att flyget står för en mindre del av utsläpp av växthusgaser och att flygplanen blir alltmer energieffektiva. I motionen framförs att flyget bör bära sin miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. I motionen framförs därför att forskning och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin bör främjas. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2015/16:3058 yrkande 12 på att är det land i som har längst mellan landsändarna, vilket gör flygförbindelser nödvändiga. Motionärerna framför att de i stället för flygskatt som regeringen föreslagit tror på nya lösningar såsom biobränsle till flyg. I motionen framhålls att det finns bioflygbränsle tillverkat på använd frityrolja som reducerar koldioxidutsläppet med i jämförelse med samma mängd fossilt jetbränsle. Motionärerna lyfter fram att har visat att en ekonomisk tillväxt inte per automatik behöver leda till ökade utsläpp av växthusgaser, utan att det tvärtom kan leda till en minskning. I motionen yrkas därför på att regeringen verkar för ett ökat användande av biodrivmedel för flyg. I kommittémotion 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 34 framhålls att motionärerna vill arbeta för att transportslagen ska vara så klimatsmarta som möjligt. Motionärerna pekar på att fler och fler flygbolag ansluter sig till som Sky NRG skapat och ger företag och organisationer möjlighet att vara med och minska sin klimatpåverkan genom flygningar med bioflygbränsle. Motionärerna anser att det är en mycket positiv utveckling och att fossilfria bränslen bör användas för flyg i . är ett glest befolkat land och också det land i som har längst mellan landsändarna, vilket innebär att en väl fungerande luftfart är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Näringslivet är beroende av fungerande transporter, och även privatpersoner har behov av att kunna resa såväl inom landet som till andra länder. Utskottet vill även framhålla betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet har tagit del av uppgifter från Trafikanalys om att inrikesflyget har uppvisat ett starkt energieffektiviseringsarbete som bl.a. kan hänföras till rakare flygvägar och ökad användning av gröna inflygningar. Nya, effektivare flygplanskonstruktioner har också bidragit till utvecklingen. Trafikanalys framhåller att det däremot inte har gjorts mycket för att bryta beroendet av fossila bränslen inom luftfartens område. Trafikanalys pekar dock på att planerades genomförandet av några mindre försök med inblandning av biodrivmedel, och invigdes första tankstation för bioflygbränsle på kommunalt ägda (2014). Leveranserna av biodrivmedel till flyg är dock så begränsade att det enligt Trafikanalys inte går att följa dem i den officiella energistatistiken. Utskottet vill understryka att straffskatter i form av den flygskatt regeringen aviserat inte är rätt väg att gå för att minska luftfartens klimatpåverkan. Utskottet anser att det är en skatt på mobilitet som skadar konkurrenskraft. Utskottet vill särskilt peka på att både och har infört en flygskatt för att därefter avskaffa den eftersom de samhällsekonomiska konsekvenserna var mycket negativa. Utskottet anser i stället att rätt väg att gå är nya lösningar såsom biodrivmedel till flyg. Utskottet har bl.a. tagit del av att det finns biodrivmedel till luftfart tillverkat av använd frityrolja som reducerar koldioxidutsläppet med i jämförelse med samma mängd fossilt jetbränsle. Utskottet anser det mycket positivt att internationellt har varit ett föregångsland vad avser introduktionen av biobränslen, i synnerhet inom vägtransportområdet och värmesektorn. har även visat att ekonomisk tillväxt inte per automatik behöver leda till ökade utsläpp av växthusgaser, utan att det tvärtom kan leda till en minskning. En stor del av denna frikoppling kan förklaras av en utfasning av fossila bränslen till förmån för biobränslen. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten.