bet · H301KU21 · 2016-05-26 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. konstaterar att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser förbättrats och ger en formellt korrekt bild av skrivelser till regeringen. Överlag har redogörelsen blivit mer utförlig än tidigare i fråga om pågående och planerade åtgärder med anledning av riksdagsskrivelser som inte slutredovisas. Utskottet framhåller vikten av att regeringen redovisar sin bedömning av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade. En fråga som tas upp i yttranden från andra utskott är vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. delar denna uppfattning. Utskottet tar också upp vissa frågor om tillkännagivanden och relationen mellan och regeringen. Regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Riksdagsstyrelsens redogörelse /16:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser Yttranden från andra utskott Översikt av behandlingen av riksdagsskrivelser och tillkännagivanden /92–2015/16 Frågor om tillkännagivanden och relationen mellan och regeringen , regeringen och normgivningsmakten Riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2015/16:75 Bilaga 2 yttrande 2015/16:SkU9y Bilaga 3 yttrande 2015/16:FöU3y Bilaga 4 yttrande 2015/16:SoU4y Bilaga 5 protokollsutdrag /16:25 Bilaga 6 yttrande 2015/16:UbU5y Bilaga 7 yttrande 2015/16:TU3y Bilaga 8 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2015/16:MJU4y Bilaga 9 protokollsutdrag /16:19 Tabell 1 Antal kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2015 Tabell 2 Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser per Tabell 3 Antal redovisade samt antal och andel ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2015/16 Tabell 4 Antal och andel slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2014/15 Tabell 5 Sista vidtagna åtgärd från regeringen m.fl. som lett till slutbehandling av tillkännagivanden, 1995/96–2015/16, andelar uttryckt i procent Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser lägger skrivelse 2015/16:75 till handlingarna. Riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser lägger redogörelse /16:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2015/16:75 med redogörelse för behandlingen av riks-dagens skrivelser till regeringen överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /16:RS4 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Motionstiderna för skrivelsen respektive redogörelsen löpte ut respektive . Någon följdmotion har inte väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. , försvarsutskottet, socialutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har lämnat yttranden. och näringsutskottet har yttrat sig genom protokollsutdrag. Yttrandena och protokollsutdragen finns i bilagorna 2–9. Övriga utskott beslutade att inte yttra sig. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2015/16:75 lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbeslut –. I redogörelse /16:RS4 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen m.m. . Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringen anför i skrivelsen att det under /15 lämnades flera tillkännagivanden till regeringen som innebär att regeringen bör avstå från att vidta åtgärder (t.ex. rskr. 2014/15:125, rskr. 2014/15:267, rskr. 2014/15:268 och rskr. 2014/15:86). Sådana tillkännagivanden kallas ibland för negativa tillkännagivanden. Tillkännagivanden med denna innebörd har tidigare inte förekommit i någon större utsträckning. Frågan om negativa tillkännagivanden uppmärksammades av i ett granskningsärende . ansåg att det fanns anledning för utskottet att i ett annat sammanhang ta upp frågeställningar om tillkännagivanden av olika slag och hanteringen av dessa (bet. 2014/15:KU20 s. 79). Regeringen vill för sin del framhålla följande. Det kan inledningsvis konstateras att det visserligen inte finns någon konstitutionell skyldighet för regeringen att följa ett tillkännagivande från , dvs. tillkännagivanden är inte rättsligt bindande. Den konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden innebär dock att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Men om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. Ett tillkännagivande som innebär att regeringen inte ska utreda eller lämna förslag i en viss fråga kan uppfattas som att försöker begränsa regeringens styrande funktion (jfr 1 kap. 6 § regeringsformen). Enligt regeringens mening är redan risken för detta olycklig. Ett sådant tillkännagivande kan också ifrågasättas utifrån bestämmelserna i 4 kap. 4 § regeringsformen, som föreskriver att regeringen får väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i regeringsformen. När det gäller frågan om något bör utredas eller inte brukar det framhållas att regeringen förfogar över kommittéväsendet. Detta är en förutsättning för att regeringen ska kunna ta fram förslag som är beredda enligt 7 kap. 2 § regeringsformen och därigenom fullfölja sin styrande funktion och lämna förslag till . Det kan visserligen framstå som obehövligt att utreda en fråga om det står klart att regeringen inte har parlamentariskt stöd för ett visst förslag. Även om en regering inte har parlamentariskt stöd för ett förslag kan det dock ha ett värde att utreda frågan i ett vidare perspektiv och därigenom få den allsidigt belyst. Detta kan i sin tur leda fram till ett förslag som kan godtas av en majoritet i (jfr bet. 2014/15:KU20, bil. B1, s. 11). Mot denna bakgrund bör regeringens utrymme att utreda en viss fråga lämnas orört. Vad därefter beträffar regeringens möjligheter att lämna förslag kan det noteras att en av regeringens grundlagsreglerade funktioner är just att väcka förslag i . Förutom att genom ett tillkännagivande med innebörden att regeringen inte ska lämna förslag i ett visst hänseende kan sägas begränsa den funktionen, skapar detta osäkerhet om hur länge en sådan begränsning gäller – ett , en mandatperiod eller till dess att beslutar något annat? Sammanfattningsvis anser regeringen att den – till skillnad från vad som i övrigt gäller enligt konstitutionell praxis – inte ska behöva ha som utgångspunkt att tillgodose ett tillkännagivande om att inte utreda en viss fråga eller inte lämna ett visst förslag till . Naturligtvis står det dock regeringen fritt att ändå följa ett sådant tillkännagivande. I skrivelsens avsnitt 5 (s. 216 f.) redovisas uppgifter om regelbeståndet. Antalet gällande grundförfattningar per var 4 118. Av dessa var 1 428 lagar. Motsvarande siffror per var 4 033, varav 1 396 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 1 074, jämfört med 1 589 , 1 178 och 1 001 . Av de författningar som kungjordes 2015 var 149 grundförfattningar (39 lagar och 110 förordningar m.m.). genomfördes EU-direktiv i 66 ändringsförfattningar (37 lagar och 29 förordningar) och 1 ny grundförfattning (1 förordning), att jämföra med 57 ändringsförfattningar och 13 nya grundförfattningar och 71 respektive 15 . Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 8 200, vilket innebär ett oförändrat antal regelrubriker jämfört med . Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter från regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). Av tabell 1 nedan framgår att –2015 var en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar författningar genom vilka EU-direktiv genomfördes. gäller att drygt en fjärdedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. Tabell 1 Antal kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2015 År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) (varav lagar) (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 13 (8) 129 (27) 20 (7) 16 (26) 135 (41) 25 (11) 19 (27) 136 (38) 37 (15) 27 (40) 162 (42) 32 (14) 20 (33) 178 (59) 85 (33) 48 (56) 347 (28) 76 (12) 22 (43) 160 (49) 48 (20) 30 (41) 207 (52) 43 (8) 21 (15) 189 (65) 22 (9) 12 (14) 173 (32) 28 (14) 16 (44) 118 (28) 10 (5) 9 (18) 126 (36) 15 (7) 12 (19) 126 (50) 13 (5) 10 (10) 149 (39) 1 (0) 1 (0) 2 471 (623) 472 (163) 19 (26) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2015/16. Användbara data finns endast tillgängliga . † Andelen uttrycks i procent. När det gäller ändringsförfattningarna, som inte tas upp i detalj här, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2015 i genomsnitt ligger något under 1 250. Den högsta noteringen infaller 2010 (1 887 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2015 till med stora årliga variationer (exempelvis var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2009 och 2011). Regeringens redogörelse är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Äldre respektive ej slutbehandlade riksdagsskrivelser I skrivelsens avsnitt 3 (s. 189 f.) finns ett kronologiskt register över de riksdagsskrivelser som redovisas. Den äldsta riksdagsskrivelsen som redovisas är från /98 med ett tillkännagivande om övriga konkurrensfrågor (bet. 1997/98:SoU25 mom. 10, rskr. Regeringen inleder sin redogörelse för behandlingen av riksdagsskrivelsen med att redovisa att i regleringsbrevet för avseende gav regeringen i uppdrag att närmare analysera konkurrensen på marknaden för tandvård och orsakerna till de brister som konstaterats (skr. 2015/16:75 s. 47 f.). I skrivelsen redovisas också rapporter från Statskontoret och 2014. Regeringen bedömer att landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården i väsentliga delar är tillfredsställande. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 9, s. 60) redogjorde regeringen för vad som sagts. Vidare angavs att avsikten är att fortsatt följa utvecklingen av landstingens redovisning samt att regeringen därmed ansåg att tillkännagivandet var slutbehandlat. Skrivelsen uppges nu vara slutbehandlad. I följande tabell redovisas hur många riksdagsskrivelser som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelse 2015/16:75. Tabell 2 Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser per Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2015/16:75 s. 189 f. Från det nu pågående /16 fram till juluppehållet kvarstår 24 riksdagsskrivelser som ej slutbehandlade. Totalt är 183 riksdagsskrivelser i skrivelse 2015/16:75 ej slutbehandlade. Den äldsta ännu inte slutbehandlade riksdagsskrivelsen är från /2000 med ett tillkännagivande om samlad redovisning av jaktfrågor (bet. 1999/2000:MJU17 mom. 24 rskr. I regeringens skrivelse hänvisas bl.a. till utredningsbetänkanden (skr. 2015/16:75 s. 132 f.). En promemoria där reglerna om småviltjakten i fjällen ses över remitterades . Regeringen kommer att ta slutlig ställning efter att ha tagit del av remissinstansernas synpunkter. Det redovisas också att frågorna tas upp i andra tillkännagivanden, bl.a. betänkande 2014/15:MJU9 (rskr. 2014/15:154). Ärendet bereds vidare. I skrivelsen redovisas 23 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från från riksmötena /02–2015/16. Av dessa redovisas 12 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 11 som ej slutbehandlade. Nedan redovisas de riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Först redovisas de 14 tillkännagivanden som ej slutbehandlats, därefter de 6 tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade. Ej slutbehandlade tillkännagivanden inom område Den äldsta ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen på område gäller ett tillkännagivande om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 mom. 1, rskr. Regeringen redovisar att delar av betänkande En översyn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55) har lett till en proposition (prop. 2013/14:47). Regeringen tillsatte en ny parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:97) vars uppdrag omfattar bl.a. det som tillkännagivandet avser. Kommittén, som har antagit namnet , ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller tillkännagivandet om dröjsmål hos myndigheter (bet. 2004/05:KU14 mom. 6, rskr. 153) anför regeringen att det i svensk praxis har utvecklats en rätt till skadestånd för enskilda vid överträdelser av . Det kan t.ex. vara fråga om kränkningar av rätten till en rättegång inom skälig tid. anser numera att denna möjlighet till ersättning är så etablerad i svensk rätt att den kan utgöra ett effektivt rättsmedel som gottgör en överträdelse av . Vidare har sett över bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) och lämnat förslag till en ny lag (SOU 2010:29). I betänkandet behandlas bl.a. frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med alltför långa handläggningstider hos myndigheterna. Betänkandet har remissbehandlats. Arbete pågår med en lagrådsremiss om en ny förvaltningslag, där denna fråga kommer att ingå. Det är ett omfattande och komplext lagstiftningsärende. Avsikten är att en proposition ska kunna överlämnas till . I fråga om tillkännagivandet om evenemangslista (bet. 2011/12:KU16 mom. 1, rskr. 224) framgår av skrivelsen att Myndigheten för radio och tv (nuvarande Myndigheten för press, radio och tv) redovisade sitt regeringsuppdrag om att analysera och föreslå hur en evenemangslista kan utformas. Förslaget har remissbehandlats, och i budgetpropositionen (utg.omr. 17, s. 45) har regeringen redogjort för ärendets beredning så långt. Därefter har regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 17 s. 39) aviserat ytterligare åtgärder i beredningen av ärendet med anledning av ett andra tillkännagivande av i frågan (bet. 2013/14:KU28, rskr. 2013/14:230, se nedan). När det gäller tillkännagivandena om regionalt utvecklingsansvar i , och (bet. 2013/14:KU30 mom. 2 a och b, rskr. 158) konstaterar regeringen att ansökningar om att få överta det regionala utvecklingsansvaret har inkommit från landstingen i , , respektive . Regeringen avser att behandla ansökningarna samlat och planerar att lämna en proposition till . I fråga om tillkännagivandet om en helhetslösning av regionfrågan (bet. 2013/14:KU30 mom. 4, rskr. 158) anförs att regeringen fattade beslut om en kommitté som ska föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). (Fi 2015:09) lämnade en delredovisning till regeringen . Kommittén ska lämna ytterligare en delredovisning. Uppdraget ska slutredovisas . I fråga om tillkännagivandet om definitionen av en bidragsgivares identitet (bet. 2013/14:KU35 mom. 4, rskr. 163) framgår av skrivelsen att regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:90), vars uppdrag omfattar bl.a. det som tillkännagivandet avser. Regeringen anför att dock har ansett att inriktningen i direktiven till kommittén i denna del inte överensstämmer fullt ut med tillkännagivandet och förutsatt att regeringen i den fortsatta beredningsprocessen vidtar de åtgärder som behövs för att efterkomma tillkännagivandet (bet. 2014/15:KU21 s. 29). () har med anledning av detta uppmärksammat kommittén på utskottets uttalande. När det gäller tillkännagivandet om en evenemangslista (bet. 2013/14:KU28 mom. 1, rskr. 230) anförs i skrivelsen att regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att ta fram ett förslag till evenemangslista med villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föreslagits. Uppdraget redovisades till . Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen . När det gäller tillkännagivandet om utredning i fråga om utlämnande av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11, mom. 1, rskr. 127) framgår det av skrivelsen att frågan om en utredning bereds inom (). Avsikten är att ett uppdrag ska kunna beslutas . I fråga om tillkännagivandet om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde (bet. 2014/15:KU16 mom. 1, rskr. 156) anför regeringen att flera satsningar mot antiziganism pågår; bl.a. arbetar Kommissionen mot antiziganism med olika insatser t.o.m. . Det gäller t.ex. framtagandet och spridningen av ett utbildningsmaterial baserat på vitboken om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Insatser pågår även inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56). har beslutat om budgetpropositionen där regeringen föreslog en ökning av anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer med . Samma årliga ökning beräknas under 2017−2019. Syftet är att fortsätta arbetet med strategin för romsk inkludering. Arbetet med att tillgodose tillkännagivande om fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering kommer därmed att fortsätta –2019. När det gäller tillkännagivandet om personlig integritet (bet. 2014/15:KU15 mom. 1, rskr. 173) redovisar regeringen att en utredare har haft i uppdrag att ta ställning till om det straffrättsliga skyddet bör kompletteras när det gäller spridning av integritetskränkande uppgifter utanför det grundlagsskyddade området. Utredningsuppdraget har redovisats i betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7). Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . I betänkande 2014/15:KU12 Statens stöd till dagspressen fanns fem tillkännagivanden, varav tre redovisas som ej slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post (bet. 2014/15:KU12 mom. 4, rskr. 195) redovisas att regeringen gav ett uppdrag åt . I uppdraget ingår att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar på det sätt förordar samt Post- och möjligheter att verka för att sådan verksamhet genomförs. Uppdraget ska redovisas till () . I fråga om tillkännagivandet om reklamskatten (bet. 2014/15:KU12 mom. 5, rskr. 195) redovisas att regeringen i budgetpropositionen anger att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten sänks med motsvarande och med ytterligare . Vidare anges att hur det stegvisa avskaffandet ska göras behöver analyseras närmare och att regeringen avser att återkomma till med ett förslag om sänkning av skatten. Inom pågår ett arbete med att ta fram en promemoria. Avsikten är att promemorian ska remitteras . När det gäller tillkännagivandet om fortsatt behandling av fyra huvudförslag (bet. 2014/15:KU12 mom. 7, rskr. 195) anförs att regeringen i budgetpropositionen , utg.omr. 1 (s. 143) har lämnat förslag som omfattar förändrade stödnivåer för hög och medelfrekventa dagstidningar. Efter beslut och Europeiska kommissionens godkännande beslutade regeringen om en förordning om ändring i presstödsförordningen (1990:524) (SFS 937). Regeringen har även i budgetpropositionen (utg.omr. 1, s. 148) redovisat sin bedömning om ett nytt utvecklingsstöd för tryckta allmänna nyhetstidningar. Regeringen avser att utfärda en förordning om utvecklingsstöd under förutsättning av Europeiska kommissionens godkännande. Regeringen har vidare i budgetpropositionen redogjort för sin avsikt att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen och avser att återkomma till med ett förslag om sänkning av skatten. Regeringen har även i budgetpropositionen , utg.omr. 17, redovisat att regeringen tillsatte en utredning om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06) som bl.a. har till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens. Uppdraget ska redovisas . Slutbehandlade tillkännagivanden inom område I fråga om tillkännagivandet om annonstider i radio och tv (bet. 2011/12:KU16 mom. 2, rskr. 224) anges att regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att genomföra en allsidig utvärdering av effekterna av den ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) som genomfördes och som innebar en ökning av den högsta tillåtna annonstiden . I budgetpropositionen (utg.omr. 17, s. 162 f.) har regeringen redogjort för resultatet av myndighetens utvärdering och konstaterat att tillkännagivandet därmed är omhändertaget. När det gäller tillkännagivandet om snabbare omval (bet. 2012/13:KU13, rskr. 140) hänvisar regeringen till att den tillsatte en särskild utredare (dir. 2015:104, Ju 2015:12). Utredarens uppdrag omfattar bl.a. det som tillkännagivandet avser. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . I fråga om tillkännagivandet om presstödet och (bet. 2014/15:KU1 mom. 5, rskr. 56) anförs i skrivelsen att regeringens hantering av frågorna framgår av propositionen Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88), nedan kallad presstödspropositionen, samt av budgetpropositionen , utgiftsområde 1. Europeiska kommissionen beslutade att godkänna de föreslagna förändringarna av presstödet. Till följd av presstödspropositionen och budgetpropositionen 2016 beslutade regeringen respektive om förordningar om ändring i presstödsförordningen (1990:524) (SFS 301 respektive 937). Vidare redovisas att har avvecklats och dess uppgifter överförts till Myndigheten för radio och tv (nuvarande Myndigheten för press, radio och tv), där det har inrättats ett särskilt beslutsorgan för presstödsfrågor.