bet · H301JuU26 · 2016-01-21 00:00:00 — Subsidiaritetsprövning av förslag till ändring av EU:s vapendirektiv Utskottet anser att kommissionens förslag till ändring av EU:s vapendirektiv i flera delar strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslår därför att lämnar ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. De säkerhetsfrågor som vapendirektivet behandlar har gränsöverskridande karaktär och är av sådan art att de inte kan lösas enskilt av varje medlemsstat. För att kunna garantera en hög nivå av säkerhet och reglera det gränsöverskridande flödet av skjutvapen krävs åtgärder på EU-nivå. Utskottet anser dock att detta inte i alla delar kräver en reglering på den detaljnivå och i alla de frågor som kommissionen föreslår. Även om förslaget på ett övergripande plan är förenligt med subsidiaritetsprincipen anser utskottet således att det i flera delar strider mot denna princip. I utlåtandet finns en reservation (SD). Kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015) 750). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Förslagets huvudsakliga innehåll.................................................................. Subsidiaritetsprövning av förslag till ändring av direktiv om kontroll av förvärv och innehav av vapen (SD) ............................................................ Förteckning över prövade dokument ............................................................ Motiverat yttrande från riksdag...................................................... Motiverat yttrande från riksdag...................................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut Subsidiaritetsprövning av förslag till ändring av direktiv om kontroll av förvärv och innehav av vapen beslutar att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den lydelse som anges i bilaga 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), Arhe Hamednaca (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (V). Ärendet och dess beredning har getts möjlighet att lämna ett motiverat yttrande över kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av EU:s vapendirektiv. Kammaren hänvisade kommissionens förslag till justitieutskottet. Fristen för att lämna ett motiverat yttrande går ut . Vid sammanträdet lämnade regeringen information till utskottet om innehållet i förslaget. överlämnade regeringen en faktapromemoria (2015/16:FPM24) om det föreslagna direktivet till . Regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan framgår av faktapromemorian. Förvärv, innehav och import respektive export av skjutvapen för civilt bruk är reglerat i direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen, ändrat genom direktiv /51/EG. Direktivets syfte är att underlätta den inre marknadens funktion när det gäller skjutvapen och säkerställa en hög säkerhetsnivå för EU-medborgarna. Regelverket syftar till att åtgärda eventuella problem och svagheter under ett skjutvapens livscykel (från tillverkning till handel, förvärv och innehav, deaktivering och destruktion). I direktivet framställs därför minimikrav som medlemsstaterna måste införa i fråga om förvärv och innehav av olika kategorier av skjutvapen och anges villkor för överföring av skjutvapen mellan medlemsstaterna, som det medger större flexibilitet för jakt och tävlingsskytte. Efter terrorattentaten i och har frågan om att vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa den olagliga handeln med vapen lyfts fram i olika sammanhang. Först uppmanade vid sitt möte kommissionen att bl.a. se över på vapenområdet. Därefter gjorde (rättsliga och inrikes frågor) detsamma den 12–. Kommissionen antog den europeiska säkerhetsagendan (COM(2015) 185). Där lyftes problemen med olaglig handel med skjutvapen fram och kommissionen betonade att skillnaderna mellan nationell rätt i olika länder är ett hinder för verksamma kontroller och polissamarbete. En översyn av lagstiftningen rörande skjutvapen angavs som en prioriterad åtgärd, inklusive insatser för deaktivering av skjutvapen för att förhindra att de därefter kan reaktiveras. antog rådet i slutsatser som bl.a. uppmanade kommissionen att skyndsamt presentera ett reviderat förslag till vapendirektiv. Kommissionen presenterade sitt förslag . presenterade kommissionen också en utvärderingsrapport om direktivet (KOM(2015)751 slutlig). I en annan utvärderingsrapport som kommissionen presenterade framgår bl.a. att antalet tillståndspliktiga vapen som stulits, förkommit och använts vid grova våldsbrott är stort och växande inom EU. De föreslagna ändringarna syftar till att tillförsäkra en fri rörlighet för skjutvapen på den inre marknaden, som en hög säkerhetsnivå upprätthålls genom kontroll över förvärv och innehav av skjutvapen för enskilda. Direktivet delar in skjutvapen i fyra kategorier utifrån vapnens farlighet och ändamål, där kategori A utgörs av helautomatiska vapen samt vissa halvautomatiska vapen som antingen liknar helautomatiska vapen eller som kan modifieras till att bli helautomatiska. För dessa vapen får medlemsstaterna inte meddela tillstånd till enskilda. Kategori B omfattar tillståndspliktiga skjutvapen, kategori C anmälningspliktiga och kategori D övriga skjutvapen. Förslaget innehåller ett antal skärpningar i förhållande till det nuvarande vapendirektivet, bl.a. dessa: •Skjutvapen enligt kategori A förbjuds (helautomatiska vapen samt vissa halvautomatiska som antingen liknar eller kan modifieras till att bli helautomatiska). •Halvautomatiska skjutvapen för civilt bruk som liknar vapen med automatisk mekanism förs över till kategori A. •Ett förbättrat informationsutbyte införs så att kan kommunicera på EU-nivå. •Ett EU-system för märkning av alla skjutvapen inrättas. •Direktivet omfattar även bl.a. avaktiverade vapen, larmvapen, signalvapen, akustiska vapen och vapenreplikor. •Direktivet omfattar även samlares och museers vapen. •Vapenmäklare ska omfattas av samma krav på tillstånd som vapenhandlare och vid prövningen ska personlig och yrkesmässig integritet och förmåga beaktas. •Vapenmäklare ska omfattas av samma krav som vapenhandlare vad gäller registerföring. •Vapenhandlares och vapenmäklares register ska vara anslutna till de nationella vapenregistren. •Internethandel mellan privatpersoner begränsas och förmedling av skjutvapen genom distanskommunikation regleras närmare. Tillstånd för vapen enligt kategori B (tillståndspliktiga vapen) tidsbegränsas till maximalt . Obligatorisk läkarkontroll ska göras i samband med tillståndsprövning. Utgångspunkten i prövningen av subsidiaritetsprincipen är artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt denna artikel ska unionen, på de områden där den inte har exklusiv befogenhet, vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och därför bättre kan uppnås på EU-nivå. Av orden endast och i den mån får enligt anses framgå att subsidiaritetsprövningen innefattar ett proportionalitetskriterium och att det av detta följer att den föreslagna åtgärden inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet med åtgärden. Ett utskott torde därför vara oförhindrat att inom ramen för subsidiaritetsprövningen även göra en sådan form av proportionalitetstest. understryker dock att subsidiaritetsprövningen handlar om att avgöra om en åtgärd bör vidtas på medlemsstatsnivå eller på unionsnivå, inte om att framföra synpunkter i sak på den föreslagna åtgärden (bet. 2010/11:KU18 s. 9 f.). Kommissionen anser att förslaget om ändring av EU:s vapendirektiv är förenligt med subsidiaritetsprincipen. De säkerhetsfrågor som vapendirektivet behandlar, dvs. hot från grov organiserad brottslighet och terrorism samt de potentiellt mycket stora sociala och ekonomiska kostnaderna för våldshandlingar, är av typiskt gränsöverskridande karaktär, eftersom de berör mer än en medlemsstat . Olikheter i nationella regler om innehav och handel av skjutvapen och brister i informationsutbyte mellan länder har visat sig utnyttjas av gränsöverskridande kriminella nätverk. Svagheter hos en medlemsstat när det gäller brottslig verksamhet påverkar således hela EU, och skillnader i nationell lagstiftning, klassificering av skjutvapen och administrativa förfaranden undergräver en enhetlig tillämpning av vapendirektivet. Kommissionen hänvisar till en gjord utvärdering och framhåller att verksamma åtgärder för att garantera en hög nivå av säkerhet och reglera det gränsöverskridande flödet av skjutvapen endast kan vidtas på EU-nivå. Endast ett EU-täckande system kan enligt kommissionen åstadkomma det samarbete som behövs mellan medlemsstaterna för att kontrollera och spåra civilt bruk av skjutvapen inom EU. Det är kommissionens mening att man genom det aktuella förslaget till direktiv fastställer ett gemensamt regelverk som inte hade kunnat uppnås enbart genom nationella eller bilaterala åtgärder. Vidare anser kommissionen att förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen eftersom de föreslagna ändringarna i direktivet begränsas till sådana som anses ha störst inverkan på säkerheten. anses inte gå utöver vad som är nödvändigt för att garantera EU-medborgarnas säkerhet utan att i onödan begränsa den inre marknaden. Regeringen delar kommissionens analys och slutsatser. Eftersom skjutvapenfrågor är av gränsöverskridande karaktär och eftersom vissa särskilt farliga vapentyper kan användas vid terrorattentat och vid annan grov brottslighet är frågan av sådan art att den inte kan lösas enskilt av varje medlemsstat. De ändringar som föreslås är inte mer långtgående än vad som krävs för att upprätthålla den allmänna säkerheten inom EU. Det nu aktuella förslaget syftar bl.a. till att förhindra att skjutvapen används vid terroristbrott och grov brottslighet. Utskottet är positivt till en översyn av vapendirektivet och anser att det är viktigt att medlemsstaternas kontroll över farliga vapentyper förstärks. Kontrollen bör främst vara inriktad på de vapen som erfarenhetsmässigt utgör störst risk för att användas vid terroristbrott eller annan grov brottslighet, som regelverket inte får bli onödigt betungande eller ingripande för enskilda tillståndshavare eller frivilliga försvarsorganisationer. Utskottet konstaterar inledningsvis att subsidiaritetsprövningen i huvudsak är en lämplighetsprövning och att det handlar om att fastställa på vilken nivå, unionsnivå eller någon nationell nivå, den föreslagna åtgärden ska genomföras, och inte om den föreslagna åtgärden ska vidtas eller inte (se bet. 2009/10:KU2 s. 13). De säkerhetsfrågor som vapendirektivet behandlar har gränsöverskridande karaktär, och utskottet delar kommissionens och regeringens uppfattning att frågan är av sådan art att den inte kan lösas enskilt av varje medlemsstat. För att kunna garantera en hög nivå av säkerhet och reglera det gränsöverskridande flödet av skjutvapen krävs åtgärder på EU-nivå. anser utskottet att det finns brister i kommissionens bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Även om målen med det föreslagna direktivet inte i tillräcklig omfattning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan genomföras på unionsnivå, är det tveksamt om detta i alla delar kräver en reglering på den detaljnivå och i alla de frågor som kommissionen föreslår. Även effektiviteten av några av de åtgärder som föreslås kan ifrågasättas. Det är t.ex. oklart i vilken omfattning förslagen om tidsbegränsade tillstånd och obligatoriska läkarundersökningar i samband med tillståndsprövning – en för både myndigheterna och den enskilde betungande åtgärd – bidrar till att öka säkerheten för EU:s medborgare. Detsamma gäller förslaget om att museers vapen ska omfattas av direktivet. Det är enligt utskottet osannolikt att sådana vapen används i de syften som förslaget är tänkt Även förslaget om att begränsa handeln av vapen mellan privatpersoner framstår som alltför ingripande. Utskottet anser att kommissionens motivering i subsidiaritetsfrågan borde vara mer utförlig och innehålla ett tydligare resonemang om hur man kommer fram till att de olika föreslagna åtgärderna är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Förslaget är också i vissa delar otydligt och ofullständigt, vilket gör subsidiaritetsprövningen svårare. Det är t.ex. oklart vad som avses med skjutvapen som liknar vapen med automatisk mekanism och därför ska föras över till en annan kategori samt vilken omfattning de standardiserade läkarundersökningar som föreskrivs ska ha. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla vikten av att man i det fortsatta arbetet med direktivet noga överväger hur förslagets olika delar förhåller sig till subsidiaritetsprincipen. Enligt utskottets mening är direktivet på ett övergripande plan förenligt med subsidiaritetsprincipen, men strider i flera delar mot denna princip. Det rör sig i första hand om reglerna om tidsbegränsade tillstånd och obligatoriska läkarundersökningar i samband med tillståndsprövning. Utskottet anser att dessa åtgärder går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet med dem. Dessa mål kan enligt utskottet uppnås lika bra om medlemsstaterna ges större utrymme att inom direktivets ram själva bestämma de närmare åtgärder som ska vidtas. Utskottet föreslår därför att lämnar ett motiverat yttrande med den lydelse som anges i bilaga 2 där detta klargörs till , rådets och kommissionens ordförande Subsidiaritetsprövning av förslag till ändring av direktiv om kontroll av förvärv och innehav av vapen (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: beslutar att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den lydelse som anges i bilaga 3. Vi anser att en övervägande del av förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är endast i enskilda delar som förslaget kan ge ett mervärde om det hanteras på EU-nivå i stället för enskilt av varje medlemsstat. Huvudmotivet till de nu föreslagna åtgärderna är enligt kommissionen att bekämpa terrorism och annan grov brottslighet. Åtgärderna är dock begränsade till i huvudsak lagskärpningar gällande legala vapeninnehav som till försvinnande liten del har inverkan på terrorism eller annan organiserad brottslighet. Effekten av de samlade förslagen leder, enligt en lång rad av remissyttranden, till negativa konsekvenser, vilket gör att åtgärderna inte går att betrakta som vare sig genomtänkta eller proportionella. Vår uppfattning är att man genom lagstiftning på nationell nivå på bästa sätt upprätthåller en hög säkerhetsnivå utan att orsaka onödiga problem, svårigheter och kostnader för väl fungerande verksamheter. Däremot delar vi den mening som ger uttryck för i sitt remissvar när det gäller ett förbättrat informationsutbyte mellan EU-länder. Att enkelt kan kommunicera på EU-nivå kan leda till ett mervärde ur underrättelse- och kontrollsynpunkt. Förteckning över prövade dokument Kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015) 750). Motiverat yttrande från riksdag I justitieutskottets utlåtande /16:JuU26 redovisas prövningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning i kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015) 750). Mot bakgrund av denna prövning anser att direktivet på ett övergripande plan är förenligt med subsidiaritetsprincipen men att det i flera delar strider mot denna princip. är positiv till en översyn av vapendirektivet och anser att det är viktigt att medlemsstaternas kontroll över farliga vapentyper förstärks. Kontrollen bör främst vara inriktad på de vapen som erfarenhetsmässigt utgör störst risk för att användas vid terroristbrott eller annan grov brottslighet, som regelverket inte får bli onödigt betungande eller ingripande för enskilda tillståndshavare eller frivilliga försvarsorganisationer. De säkerhetsfrågor som vapendirektivet behandlar har gränsöverskridande karaktär, och delar kommissionens uppfattning att frågan är av sådan art att den inte kan lösas enskilt av varje medlemsstat. För att kunna garantera en hög nivå av säkerhet och reglera det gränsöverskridande flödet av skjutvapen krävs åtgärder på EU-nivå. anser att det finns brister i kommissionens bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Även om målen med det föreslagna direktivet inte i tillräcklig omfattning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdernas omfattning och verkningar, bättre kan genomföras på unionsnivå, är det tveksamt om detta i alla delar kräver en reglering på den detaljnivå och i alla de frågor som kommissionen föreslår. Även effektiviteten av några av de åtgärder som föreslås kan ifrågasättas. Det är t.ex. oklart i vilken omfattning förslagen om tidsbegränsade tillstånd och obligatoriska läkarundersökningar i samband med tillståndsprövning – en för både myndigheterna och den enskilde betungande åtgärd – bidrar till att öka säkerheten för EU:s medborgare. Detsamma gäller förslaget om att museers vapen ska omfattas av direktivet. Det är enligt osannolikt att sådana vapen används i de syften som förslaget är tänkt att motverka. Även förslaget om att begränsa handeln av vapen mellan privatpersoner framstår som alltför ingripande. anser att kommissionens motivering i subsidiaritetsfrågan borde vara mer utförlig och innehålla ett tydligare resonemang om hur man kommer fram till att de olika föreslagna åtgärderna är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Förslaget är också i vissa delar otydligt och ofullständigt, vilket gör subsidiaritetsprövningen svårare. Det är t.ex. oklart vad som avses med skjutvapen som liknar vapen med automatisk mekanism och därför ska föras över till en annan kategori samt vilken omfattning de standardiserade läkarundersökningar som föreskrivs ska ha. MOTIVERAT YTTRANDE FRÅN RIKSDAG BILAGA 2 vill mot denna bakgrund framhålla vikten av att man i det fortsatta arbetet med direktivet noga överväger hur förslagets olika delar förhåller sig till subsidiaritetsprincipen. Sammanfattningsvis är direktivet enligt mening på ett övergripande plan förenligt med subsidiaritetsprincipen, men strider i flera delar mot denna princip. Det rör sig i första hand om reglerna om tidsbegränsade tillstånd och obligatoriska läkarundersökningar i samband med tillståndsprövning. anser att dessa åtgärder går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet med dem. Dessa mål kan enligt uppnås lika bra om medlemsstaterna ges större utrymme att inom direktivets ram själva bestämma de åtgärder som ska vidtas. Motiverat yttrande från riksdag I justitieutskottets utlåtande /16:JuU26 redovisas prövningen av subsidiaritetsprincipens tillämpning i kommissionens förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (COM(2015) 750). Mot bakgrund av denna prövning anser att direktivet till en övervägande del strider mot subsidiaritetsprincipen. Endast i enskilda delar kan förslaget ge ett mervärde om det hanteras på EU-nivå i stället för enskilt av varje medlemsstat. Huvudmotivet till de nu föreslagna åtgärderna är enligt kommissionen att bekämpa terrorism och annan grov brottslighet. Åtgärderna är dock begränsade till i huvudsak lagskärpningar gällande legala vapeninnehav som till försvinnande liten del har inverkan på terrorism eller annan organiserad brottslighet. Effekten av de samlade förslagen leder till negativa konsekvenser, vilket gör att åtgärderna inte går att betrakta som vare sig genomtänkta eller proportionella. uppfattning är att lagstiftning på nationell nivå har bäst förutsättningar att förvalta en god säkerhetsnivå utan att orsaka onödiga problem, svårigheter och kostnader för väl fungerande verksamheter. I vissa delar finns det dock ett mervärde i att vissa av de föreslagna åtgärderna beslutas på EU-nivå, t.ex. när det gäller ett förbättrat informationsutbyte mellan EU-länder. Att enkelt kan kommunicera på EU-nivå kan leda till ett mervärde ur underrättelse- och kontrollsynpunkt. Tryck: , 2016 Det är sällan som jag har sett ett ärende passera justitieutskottet som har varit så omdiskuterat och i sin helhet så illa omtyckt från så många olika håll och kanter i vårt land. Ändringen av EU:s vapendirektiv tog fart efter det första uppmärksammade terrorattentatet i . Syftet med ändringarna i vapendirektivet anges alltså vara att man ska kunna vidta åtgärder för att hindra grov brottslighet och terroristers tillgång till farliga vapen. Kommissionen menar att skillnader i olika EU-länders lagstiftning utgör en svaghet i kontroll och reglering som terrorister kan utnyttja för att skaffa vapen i ett land och sedan utföra terrordåd i ett annat. Av den anledningen motiveras varför gemensamma åtgärder måste vidtas på EU-nivå. Problemet med förslaget är bara att terroristers möjligheter att utföra fruktansvärda terrordåd aldrig, eller sällan, har någon koppling till de legala vapen som alltså är föremål för strikt reglering och i vissa fall också totalförbud. Jag hoppas att ni förstår mig rätt . Jag är en av de första att välkomna åtgärder som stävjar grov brottslighet och terrorism. Men det här förslaget kommer inte att sätta käppar i hjulet för en enda terrorists önskan om att skada våra fria, demokratiska och öppna nationer. Däremot kommer detta förslag att sätta käppar i hjulet för skötsamma personer med vapenlicens som i får förhålla sig till alldeles för strikta regleringar. Jag läste en debattartikel om en person som var landslagsskytt och åttafaldig svensk mästare i dynamisk pistol. Han fick inte sin ansökan om licens för en tredje pistol beviljad med motiveringen att han inte var en tillräckligt aktiv skytt i tävlingssammanhang med ett av sina andra vapen. Trots skyttens motivering att just detta vapen mestadels används för grundträning då den tillhörande ammunitionen är billigare ansågs alltså inte denna åttafaldige svenske mästare ha varit tillräckligt aktiv för att kunna hantera en tredje licens. Tänk om det hade varit samma reglering kring golfklubbor och att en myndighet hade gett avslag på ansökan om en ny driver i början av hans karriär för att han inte använt järnåttan tillräckligt mycket. Då hade han kanske inte haft en egen realityserie i . Detta är ett exempel på att vi i inte är beroende av EU för att åstadkomma striktare regleringar kring vapenlicenser, och det är givetvis inget annat EU-land heller. De här frågorna hanteras bäst av varje enskilt land, då vi alla har olika förhållanden till jakt och vapenträning för militär, polis och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Subsidiaritetsprövning av EU-förslag Ett exempel som Försvarsmakten har angett i sitt remissvar är att träning och utbildning med vissa vapentyper upprätthålls och är beroende av civila skytteorganisationer. Det är något som ändringarna i vapendirektivet inte tar någon hänsyn till. I beaktande av hur fel kommissionens förslag träffar kan man också ta med sig remissyttrandet från . Det visar att det är just illegala vapen som i störst utsträckning används vid brott. Av de ca 90 fall av dödligt våld som sker är det ungefär 15-20 fall där skjutvapen är inblandade, och av dem är det ett till tre fall där legala vapen har varit inblandade. Trots att det alltså är en så liten andel av det dödliga våldet där legala vapen har använts riktar sig i princip kommissionens hela förslag till att reglera lagstiftning om legala vapen.