bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:832 av (S), 2015/16:834 av Lawen Redar (S), 2015/16:1472 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2057 av (SD), 2015/16:2341 av m.fl. (S), 2015/16:2753 av (SD) och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 11. Jag vill lyfta fram värdet av fler vuxna i skolan. Fler vuxna i skolan kan ge avlastning i klassrummen och vara i korridoren och på skolgården under rasterna. Det civila samhället kan också bidra i ökad utsträckning till en tryggare skola. finns det äldre vuxna som arbetar på heltid i olika skolor i . Det finns stora vinster med att skolor har en klassmorfar men det finns givetvis andra koncept som skolor arbetar med, såsom exempelvis elevstödjare, kamratstödjare eller rastvakter. Det väsentliga är att skolan hittar en fungerande modell som avlastar lärarna så att de kan fokusera på att vara lärare som man upprätthåller en trygg miljö i skolan för samtliga elever. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:20 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 5 och 6 samt 2015/16:636 av m.fl. (S). Så länge flickor i landets skolor är utsatta för trakasserier måste något göras för att ge dem självförtroendet och styrkan att stå emot. Jag vill att utbildning i feministiskt självförsvar erbjuds alla flickor från årskurs 7. Feministiskt självförsvar handlar om att skaffa sig kunskap om det sexualiserade våldet, om samarbete mellan flickor eller kvinnor samt om att skaffa sig handlingsberedskap att försvara sig mentalt, verbalt och fysiskt i en värld där flickor och kvinnor är underordnade och utsatta. Feministiskt självförsvar är grundat av kvinnor för kvinnor och bygger på att flickor och kvinnor delar erfarenheter och tillsammans utarbetar strategier för att bl.a. hantera rädsla. Att introducera feministiskt självförsvar kan ske genom små förändringar i skolans styrdokument, genom inkludering i ett befintligt ämne under något eller några tillfällen per termin då instruktörer bjuds in till skolorna. En sådan förändring bör därmed inte föranleda något behov av ytterligare finansiering från staten. Jämställdhet är en politisk viljeyttring som en majoritet av alla politiska partier har enats om. Därför har jämställdhetssträvandena också skrivits in i de dokument som styr skola och högre utbildning. Jag anser emellertid att den definition av jämställdhet som arbetar efter också bör gälla för de svenska styrdokumenten. uppfyller den första definitionen som avser jämställdhet i termer av lika tillgång till utbildning. Däremot anser vi att andra och tredje definitioner som handlar jämställdhet i utbildningen, dels frihet från diskriminering, dels om jämställdhet som kunskapsområde respektive jämställdhet genom utbildning, inte uppfylls i svensk utbildning. Vi anser därför att förändringar bör göras utifrån detta i läroplanerna för och gymnasieskolan samt i högskoleförordningens examensordningar. För att skapa stabilitet, kontinuitet och nå en större del av personalen i arbetet med jämställdhet i skolan, föreslår vi att man ska utreda upprättande av resurscentrum för jämställdhet på lokal eller regional nivå. Resurscentrumen skulle vara till för att stärka kompetensen bland utbildningsförvaltningarnas personal, skolledare, arbetslag och lärare. Ett resurscentrum skulle ha anställda med expertkunskap i genus och jämställdhet, våld i relationer, allmän sociologi osv. Resurscentrumen skulle anordna kurser för skolorna och också ha till uppgift att bedöma kvaliteten på genusarbetet i skolorna. För att jämställdhetsarbetet ska vara framgångsrikt måste det finnas med i hela verksamheten i förskola och skola. Därför måste varje anställd få tillräcklig kunskap och medvetenhet om hur det egna förhållningssättet och den pedagogiska verksamheten påverkar ur jämställdhetssynpunkt. Genuspedagogerna skulle kunna ha en viktig del i detta arbete, men för att dessa ska få möjlighet att nå alla anställda krävs att de är fler. En annan förutsättning för att genuspedagogernas kompetens ska kunna tas till vara är att de har tillräckligt med tid och resurser till sitt förfogande. Jämställdhetsdelegationen föreslog 2006 att det skulle finnas minst en genuspedagog per 25 anställda 2012. Trots att det inte finns någon nationell statistik över genuspedagoger hos vare sig , eller Kommuner och Landsting kan vi konstatera att det målet är långt ifrån uppnått. Vi anser att bör få i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger samt att utarbeta råd och riktlinjer för hur genuspedagogerna ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1847 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2015/16:612 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1000 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:1236 av (M) yrkande 3 och 2015/16:1862 av m.fl. (S) yrkande 2. Vi anser att det ska genomföras en antimobbningssatsning i den svenska skolan. Det är vår uppfattning att mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap bäst motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran. Därför är det av största vikt att även föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Det är vidare av yttersta vikt att den personal som kan komma i kontakt med dessa barn och ungdomar utbildas i att identifiera och bemöta offer för hedersförtryck på ett sätt som skapar trygghet. Det är ingen lätt uppgift att öppna dörren till ett liv som baseras på andra grundläggande värderingar än de som tidigare utgjort basen för verklighetsuppfattningen, och det måste ske på ett respektfullt sätt. Dessutom måste risken för repressalier från familjen minimeras. För att våga bryta sig loss måste offren vara säkra på att få den hjälp de söker utan att riskera en förvärrad situation, och denna säkerhet måste förmedlas via personalen. Vi vill också att skolpersonal ska ha anmälningsplikt vid misstanke om hedersrelaterat våld eller förtryck i elevers hemmiljö. Tillsammans med socialtjänst och polisväsende ska därefter individuella handlingsplaner tas fram för varje utsatt barn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbildning på vetenskaplig grund, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 8 och 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4. Jag tror att beslut bäst tas nära människor och därför måste man undanröja hinder i lagar och regler för att stärka flexibiliteten och möjliggöra för lärare, skolledare och professionen att ta beslut på egen hand. Genom ett kontinuerligt kvalitetsutvecklingsarbete med referensgrupper bestående av exempelvis forskare på området, lärare och annan expertis skulle små justeringar i kursplan och metoder lättare kunna göras. Resultatet skulle kunna bli en mer lyhörd skola där efterfrågade mindre förändringar lättare genomförs utan att det krävs något större politiskt beslut. Jag anser därför att man bör se över möjligheten att inrätta referensgrupper bestående av exempelvis forskare inom utbildning, lärare och annan expertis som för en mer lyhörd skola skulle kunna göra små justeringar i kursplan och metoder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildning på vetenskaplig grund, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4 och 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 8. De undervisningsmetoder som används i skolan måste ha bättre stöd i forskning och utvärdering innan de introduceras. Det behövs också mer forskning kring vilka pedagogiska metoder som faktiskt fungerar och ger bra resultat. Den pedagogiska forskningen i fokuserar i liten utsträckning på utvärdering av undervisningsmetoder. Vetenskapliga utvärderingar ska i större utsträckning ligga till grund för de pedagogiska metoder som används i skolan. Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt införlivas i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom sjukvården ligger SBU:s () utvärderingar till grund för normerings- och riktlinjearbete. Dessa är i sin tur styrande för vilka behandlingsmetoder som får användas inom sjukvården. Motsvarande krav på utvärdering av pedagogiska metoder bör utvecklas på skolområdet. Jag anser därför att det bör tillsättas en utredning om inrättandet av en instans för utvärdering av skolans undervisningsmetoder. En sådan instans ska ha en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU), som dels får i uppdrag att utvärdera undervisningsmetoder, dels ska att stimulera akademisk forskning inom området. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa undervisningsämnen, punkt 23 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2015/16:518 av och (båda FP), 2015/16:804 av Boriana (M), 2015/16:1583 av (M), 2015/16:2002 av och (båda SD) yrkande 1, 2015/16:2147 av m.fl. (S), 2015/16:2283 av (KD), 2015/16:2805 av (MP) yrkande 2, 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 2, 2015/16:2905 av och (båda SD) och 2015/16:3090 av (SD). I det moderna och snabbt föränderliga samhället vet många betydligt mer om samhället och dess grundläggande regler . ser vi att det är många som inte alls har kunskap om hur olika myndigheter och rättsväsendet som helhet fungerar och varför saker och ting förhåller sig på det ena eller andra sättet. Rättsväsendet har typiskt sett också svårigheter att hänga med i den snabba utvecklingen. Vi anser att detta skapar problem som i längden kan bli mycket allvarliga för det fria öppna samhället. Skolans ansvar att förmedla grundläggande kunskaper i lag och rätt är därför enligt vår mening av stor betydelse och måste utvecklas både i och i gymnasieskolan. Sådana kunskaper behövs i livet, men också för att på ett konstruktivt sätt kunna förstå och kritiskt granska det media rapporterar om. Vi anser att det är viktigt att unga känner till och känner förtroende för rättsväsendets roll i samhället. Det förekommer att polisen upplever att unga inte vill anmäla brott, berätta vad de sett eller medverka som målsägande eller vittnen. Av läroplanen framgår det att eleverna redan i ska få undervisning om ”Rättssystemet i och principer för rättssäkerhet. Hur normuppfattning och lagstiftning påverkar varandra. Kriminalitet, våld och organiserad brottslighet. Kriminalvårdens uppgifter och brottsoffers situation”. Vi anser att den undervisningen blir allt viktigare. Enligt vår uppfattning behövs det en utvärdering av hur den genomförs som underlag för fortsatta initiativ. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa undervisningsämnen, punkt 23 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 2 och 2015/16:518 av och (båda FP), 2015/16:804 av Boriana (M), 2015/16:1583 av (M), 2015/16:2002 av och (båda SD) yrkande 1, 2015/16:2147 av m.fl. (S), 2015/16:2283 av (KD), 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2805 av (MP) yrkande 2, 2015/16:2905 av och (båda SD) och 2015/16:3090 av (SD). Vi anser att det är tydligt att mer behöver göras för att locka skolelever att vilja bli soldater och att engagera sig för vårt lands försvar. Att locka nya rekryter behöver enligt vår mening inte vara alltför svårt och det behöver inte heller bli så komplicerat om man inför ett nytt ämne i högstadie- eller gymnasieskolan där annan allmän fostran också inkluderas. Framför allt våra äldre generationer kan vittna om att värnplikten har lärt dem en hel del om fostran och inneburit en viktig del i mognadsprocessen. Man har jämfört det med en utveckling av konfirmationen, som haft en fostrande roll där man lärt sig om s.k. vett och etikett. I samband med att färre konfirmerar sig och att värnplikten har avskaffats har dessa viktiga delar som bidragit till att samhället knutits ihop tyvärr försvunnit. Genom att införa ett nytt ämne som fokuserar på både fostran och civilförsvar kan enligt vår bedömning viljan hos fler elever att engagera sig för vårt lands försvar öka, som den skolning i vett och etikett som var självklar upprätthålls. Skolan bör engagera sina elever i försvaret. Därför anser vi att kontakten mellan gymnasieskolor och försvaret bör öka ytterligare. På detta sätt kan t.ex. försvaret visa vilka möjligheter som finns och eleverna får därigenom kännedom om nya alternativ på arbetsmarknaden efter avslutade studier. Vi anser att samtliga elever exempelvis bör bjudas in till försvarets årliga dag, vilket ska ses som en integrerad del av gymnasieutbildningen. bör ge regeringen ett tydligt uppdrag att verka för försvarsvänliga kurser i gymnasieskolan där allmän fostran lärs ut samt att samverkan mellan försvaret och gymnasieskolan utvecklas ytterligare i enlighet med intentionerna i motionen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan med arbetslivet och entreprenörskap, punkt 24 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2015/16:1446 av (SD), 2015/16:1447 av (SD), 2015/16:1556 av (M), 2015/16:2366 av (C) och 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 14. driver ca 22 000 elever (Ung företagsamhet) som en del av sin gymnasieutbildning, dock är det fortsatt lågt intresse för UF på yrkesprogrammen. Vi anser att det förvånar stort med tanke på att många av dem är presumtiva företagare. Forskningsrapporten av utbildning i entreprenörskap visar många intressanta resultat. Till exempel att de som drivit UF-företag har starkare etablering på arbetsmarknaden, färre arbetslöshetsdagar, högre inkomst och att de hellre blir nyföretagare. Det finns också studier som visar att kvinnor med UF-bakgrund är betydligt mer benägna att starta företag än andra kvinnor. Mot bakgrund av dessa positiva erfarenheter tycker vi att alla gymnasieskolor bör överväga att erbjuda sina elever att vara UF-företagare eller liknande verksamhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan med arbetslivet och entreprenörskap, punkt 24 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1446 av (SD) och 2015/16:1447 av (SD) samt 2015/16:1556 av (M), 2015/16:2366 av (C), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 6. Företag skapar arbetstillfällen och bidrar till välfärden. Vi anser att det är viktigt att ungdomar får en positiv bild och erfarenhet av företag ifrån olika branscher. Högstadiet och gymnasiet bör därför enligt vår mening ha en årlig företagsdag där företag kommer till skolorna och informerar om sina branscher. Det ger eleverna en möjlighet att komma i kontakt med olika företag ifrån olika branscher och möjlighet att hitta nya arbetstillfällen. Entreprenörer är nyckeln till fler företag. Genom att väcka intresset för entreprenörskap hos ungdomar ökar enligt vår mening chanserna för fler företag och kreativa produkter och tjänster i samhället. Vår uppfattning är att ett bra sätt att öka intresset för entreprenörskap hos ungdomar är att ha en årlig entreprenörsdag i högstadiet och gymnasiet, där ungdomar får chansen att träffa olika entreprenörer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan med arbetslivet och entreprenörskap, punkt 24 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 14 och 2015/16:1446 av (SD), 2015/16:1447 av (SD), 2015/16:1556 av (M), 2015/16:2366 av (C) och 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag anser att entreprenörskap, företagande och praktik måste bli en röd tråd i skolans alla år och inte bara finnas som en liten begränsad del i vissa årskurser. Detta ska enligt min uppfattning göras i nära samverkan med det lokala näringslivet. Det entreprenöriella lärandet främjar kompetens att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Det handlar om att utveckla nyfikenhet, självtillit, kreativitet och mod att ta risker. Det betyder att ta till vara möjligheter och förändringar samt att utveckla och skapa värden – personliga, kulturella, sociala eller ekonomiska. Entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet där arbetsformerna stimulerar fantasi och skapande. Inre drivkrafter och motivation är enligt min mening väsentligt för det entreprenöriella lärandet i alla åldrar, från förskola till vuxenutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utvärdering av styrdokumentens effekt när det gäller hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande, punkt 25 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2767 av m.fl. (FP, M, C, KD). Vi anser att det bör utvärderas vilken effekt och vilka resultat styrdokumenten med betoning på lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för verksamheterna, alltifrån grundskola till högre utbildning. FN har beslutat om ett globalt handlingsprogram för lärande för hållbar utveckling, ett s.k. Global Action Programme om Education for Sustainble Development (ESD). I internationella sammanhang framställs ofta som en förebild då det gäller ESD. Detta beror enligt vår mening med stor sannolikhet på att inriktningen mot lärande för hållbar utveckling finns inskriven i olika styrdokument på utbildningsområdet, alltifrån läroplanerna i förskolan till högskolelagen. antog regeringen dessutom en strategi för entreprenörskap på utbildningsområdet, en strategi som i många delar sammanfaller med syftet med lärande för hållbar utveckling. Vi anser emellertid att har brustit i uppföljningsarbetet när det gäller vilken eventuell effekt styrdokumentens formulering om ESD har fått på utbildning. Vi anser även att uppdragen om entreprenöriellt lärande behöver följas upp. Vi behöver veta om styrningen fungerar och faktiskt leder utvecklingen i önskvärd riktning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ökad samverkan mellan och arbetslivet, punkt 26 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att det är viktigt att intresset för fortsatt utbildning och för ett framtida yrkesliv väcks redan i tidiga år. Det handlar om att öka förståelsen för vad kunskaperna ska användas till. Genom att redan tidigt i skolan förbereda eleverna genom entreprenöriellt lärande, prao och UF-företagande ökar enligt vår bedömning möjligheterna att intressera elever för sin framtid. Entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet lika mycket som en kunskap i eget ansvar. finns entreprenörskap som ett eget ämne i svenska skolor och det återfinns även i gymnasieprogrammens examensmål. Det tycker vi är bra. För att eleverna ska förstå hur många olika yrkesval som finns har skolorna ett stort ansvar för att se till att praoveckor genomförs. Även om detta inte är reglerat vet vi att prao ger eleverna erfarenhet och också ett kontaktnät med arbetsmarknaden på orten. Vi ser att det första jobbet, praktiken eller provanställningen är den absolut svåraste tröskeln för unga att ta sig över. För många är därför praoveckan en viktig ingång. Tyvärr motsvarar den dock inte alltid de förväntningar som eleverna har. Att ha plockat frukt på livsmedelsaffären eller att ha kopierat papper ska naturligtvis inte förringas men det ger knappast hela den förståelse för yrkeslivet som elever behöver. Upplägget kan därför enligt vår uppfattning utvecklas, vilket vi har sett många goda exempel på. En rapport från IFAU (utvärdering) visar att av de unga som haft sommar- eller extrajobb sedan har möjlighet att få jobba vidare på just den arbetsplatsen efter avslutat gymnasium. Rapporten visade även på att de personliga kontakter som tas ger en positiv bild för att komma i arbete. I detta arbetssätt finns enligt vår mening bara vinnare. Arbetslivet får en chans att visa upp sig, eleverna får se verkligheten och kan förstå betydelsen av det man gör i skolbänken. Det finns dessutom kommuner som har kunnat se att i de skolor där prao erbjuds har färre elever ändrat sitt gymnasieval. Vi anser att detta naturligtvis blir en stor vinst för både individer och samhälle. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Digitalt lärande, punkt 27 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2015/16:203 av (FP), 2015/16:1389 av (S), 2015/16:2195 av (S), 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 11 och 2015/16:2441 av (C) yrkandena 2, 4 och 7. Programmering är ett språk som allt fler lär sig. Precis som med engelska eller matematik kommer det att vara en avgörande kunskap både för att klara sig på framtidens arbetsmarknad och för att klara många vardagsuppgifter. Oavsett vilken kommun en elev kommer ifrån ska hon eller han ha samma förutsättningar för vidare studier och arbete. Programmering bör därför ingå i skolans läroplan redan från årskurs 1 och vi vill ge i uppdrag att utreda hur det skulle kunna införas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Digitalt lärande, punkt 27 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 11 och 2015/16:203 av (FP), 2015/16:1389 av (S), 2015/16:2195 av (S), 2015/16:2441 av (C) yrkandena 2, 4 och 7 samt 2015/16:3073 av m.fl. (M) yrkande 25. För att vara en skola som ligger i framkant och som ser till varje enskild elevs behov måste vi dra nytta av den moderna tekniken. Jag vill se över möjligheten att inkludera det digitala perspektivet i alla delar av utbildningsväsendet, såsom lärarutbildningen och lärarnas och rektorernas kompetensutveckling. Digitala hjälpmedel i klassrummet höjer skolresultatet när de används rätt. Elever med de rätta digitala hjälpmedlen kan fortare lära sig att läsa och skriva och hjälpmedlen kan vara till nytta för personer med inlärningssvårigheter. Det digitala lärandet måste därför bli en naturlig del av elevers undervisning.