bet · H301NU14 · 2016-04-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om mineral-politik. Yrkandena rör bl.a. den svenska mineralstrategin, minerallagen och , avgifter och ersättningar, uranbrytning och utvinning av skiffergas och andra kolväten. Utskottet hänvisar bl.a. till det pågående arbetet med att genomföra den svenska mineralstrategin och till att flera av förslagen behandlades av under det förra . I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Allmänt om bestämmelser på mineralpolitikens område Skiffergas och andra kolväten 1.Den svenska mineralstrategin, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Minerallagen och , punkt 2 (SD) 3.Minerallagen och , punkt 2 (V) 4.Avgifter och ersättningar, punkt 3 (M) 5.Avgifter och ersättningar, punkt 3 (SD) 6.Avgifter och ersättningar, punkt 3 (V) 7.Uranbrytning, punkt 4 (C) 8.Uranbrytning, punkt 4 (V) 9.Skiffergas och andra kolväten, punkt 5 (V) 10.Gruvdrift och samhällsutmaningar, punkt 6 (V) Avgifter och ersättningar, punkt 3 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 och 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 17, 2015/16:1331 av och (båda M), 2015/16:2167 av m.fl. (S) yrkande 5, 2015/16:2850 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2015/16:3003 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2015/16:866 av (KD), 2015/16:1765 av (M), 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 11, 2015/16:2807 av (MP) och 2015/16:2850 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) 2015/16:153 av (M), 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 18, 2015/16:1027 av (S), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 20, 2015/16:2477 av (MP) och 2015/16:2962 av (M). Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Skiffergas och andra kolväten 2015/16:187 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 samt 2015/16:3004 av och (båda C). Reservation 9 (V) 2015/16:377 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2015/16:1926 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (C), (MP), (M), (SD), (V), (KD), (S), (M), (S), (S), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 18 motioner (27 yrkanden) om mineralpolitik från den allmänna motionstiden /16. Allmänt om bestämmelser på mineralpolitikens område Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av mineraler: markägarmineral och koncessionsmineral. Markägarmineral utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa markägaren. De flesta markägarmineraler är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineral är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom (1998:808). Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineral, dvs. mineraler som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bland de mineraliska ämnen som betecknas som koncessionsmineral, och som alltså omfattas av bestämmelserna i minerallagen, ingår även olja, gasformiga kolväten (exempelvis naturgas och därmed även den alltmer omtalade skiffergasen) och diamant. Bestämmelserna när det gäller koncessionsmineral utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Enligt minerallagen krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Den som beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncession samt utövar tillsyn enligt lagen är bergmästaren. Bergmästaren utses av regeringen och leder Bergsstaten som är en myndighet med lång historia. är Bergsstaten en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). För undersökningsarbeten och gruvdrift gäller särskilda processer och prövningar enligt både minerallagen och andra lagar, främst . Minerallagen och gäller parallellt. Genom införandet av 1999 måste miljöhänsyn tas mer tydligt inom ett antal olika områden. Målet med är att främja en hållbar utveckling och att tillförsäkra nu levande samt kommande generationer en hälsosam och god livsmiljö. Försiktighetsprincipen ska gälla. Skärpta och utökade krav på miljökonsekvensbeskrivningar har införts. Lagstiftningen på det mineralpolitiska området speglar att flera olika intressen ska tillgodoses , även om de kan ha olika tyngd . Avvägningen gäller bl.a. markägarens intressen, statens i vissa fall motstående intressen av dels sysselsättning och skatteinkomster, dels miljöhänsyn, samt näringslivets egna intressen. Även aktörer med särskild rätt knuten till vissa markområden berörs, t.ex. rennäringen. Samhällsintresset av att kan brytas och tas till vara har bedömts vara ett så starkt allmänt intresse att grundlagens förutsättningar för ingrepp i markägarnas rätt är uppfyllda. Vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen är markägaren dock garanterad ersättning. Skada eller intrång som orsakas av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionsinnehavaren och markägaren. Kan inte sådana uppgörelser nås bestäms ersättningen enligt expropriationsrättsliga principer. Ägare av den mark som omfattas av en bearbetningskoncession erhåller även en särskild ersättning baserad på värdet av den malm som bryts, s.k. mineralersättning. Bestämmelserna om mineralersättning gäller alla koncessioner som har beviljats och där gruvdrift pågår. Behovet av metaller och är stort och växande. I finns en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen, och den svenska gruvindustrin är mycket betydelsefull för EU. svarar bl.a. för av unionens järnmalmsproduktion, av blymalmsproduktionen, av zinkproduktionen, av silverproduktionen och av kopparproduktionen. Av SGU:s årsredovisning framgår att skedde ett trendbrott på prospekteringsmarknaden. Antalet nyansökningar om undersökningstillstånd gick ned /13 /14 medan antalet ansökningar om förlängning av undersökningstillstånd minskade . Antalet ansökningar har sedan legat kvar på en låg nivå under både 2014 och 2015. Det har i sin tur lett till att antalet gällande undersökningstillstånd har sjunkit kontinuerligt , från 1 139 /12 till 665 /16. Av de ansökningar som beviljades avsåg flest koppar, tätt följt av guld. Därnäst kommer zink, silver, bly, molybden, järn och uran. De nya tillstånden är koncentrerade till de tre malmregionerna i landet: Malmfälten i , och guldlinjen i samt Bergslagen. beviljade Bergsstaten två bearbetningskoncessioner. /16 fanns 18 gruvor med koncession och brytning i , varav 15 var metallgruvor. Åtta av metallgruvorna är underjordsgruvor och i sex av dem bedrivs brytningen i dagbrott. En gruva har både underjordsbrytning och brytning i dagbrott. Vilken brytningsmetod som används har stor betydelse för graden av landskapspåverkan. dagbrott i Aitik utanför upptar ungefär lika mycket plats som . Lovisagruvan i , som är en underjordsgruva, kan däremot knappt urskiljas från annan industri som drivs på markytan. slöt Socialdemokraterna och en överenskommelse om vissa fundamenta för deras gemensamma regerande. I överenskommelsen berördes även gruvnäringen (vilket också återspeglades i finansplanen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 s. 46). Följande sades i överenskommelsen: ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för . Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intresse ska beaktas. En analys av framkomliga vägar ska göras inom . ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att är EU:s ledande gruvnation och att en stor del av den teknologi som används av näringen är utvecklad av svenska bolag. För att ska fortsätta stå starkt som gruvnation är det enligt regeringen viktigt att skapa gynnsamma förutsättningar så att gruv- och mineralnäringen kan växa på ett hållbart sätt och öka sin delaktighet på den internationella arenan. Här konstaterar regeringen att det krävs dialog och samverkan med näringen, lärosäten och andra aktörer som bidrar till eller berörs av gruvnäringens verksamhet. Regeringen framhåller att ska vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. geologiska undersökning (SGU) har i uppdrag att bedriva behovsstyrd insamling av och att tillgängliggöra geologisk information samt att svara för frågor om geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Det ingår i myndighetens verksamhet att bidra till att skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. SGU har förskjutit verksamhetens inriktning från att samla in uppgifter till att anpassa den information som redan finns tillgänglig i myndighetens databaser till användarnas behov. Av budgetpropositionen framgår att priserna sjönk för de flesta metaller . Bäst klarade sig nickel, zink och aluminium för vilka priserna ökade något . Järnmalmspriserna svarade för den största nedgången då de halverades. De sjunkande priserna på järn och basmetaller anses bero en på minskad efterfrågan från , där stålkonsumtionen sjönk . Prisökningen på nickel, zink och aluminium beror troligen på en ökad efterfrågan på specialstål och andra mer kvalificerade metallprodukter i . Till följd av de kraftigt fallande järnmalmspriserna begärde sig den nystartade gruvan i i konkurs . Konkursen var den största i genom tiderna. Järnmalmsutvinningen i uppländska upphörde då även försattes i konkurs . Enligt SGU kännetecknades 2015 av prisfall på samtliga viktiga metaller, där basmetallpriserna föll mer än ädelmetallerna. Priserna har till stor del styrts av utvecklingen på den kinesiska marknaden. noterade dock stigande metallpriser och en viss återhämtning i järnmalmspriset. Från en mycket låg nivå steg priset på järnmalm . bröts malm i , vilket var en ökning jämfört med föregående år. /15 var drygt 6 500 personer anställda direkt i gruvnäringen (exkl. underentreprenader). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett fortsatt genomförande av den svenska mineralstrategin med hänvisning till att genomförandet går enligt planerna. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). enades alliansregeringen om en mineralstrategi som syftade till att säkra inte bara gruvornas framtid, utan som även ska se till att gruvindustrin kan samexistera med övriga delar av samhället. Enligt vad som anförs i kommittémotion 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) identifierar strategin områden för en långsiktig och hållbar mineralanvändning och pekar ut en riktning för en fortsatt aktiv och konkurrenskraftig gruvnäring i som bedrivs i samklang med både miljön och de omgivande näringarna. Motionärerna redovisar att Alliansens ambition handlar om att skapa de bästa förutsättningarna för en mineralpolitik som ska stärka konkurrenskraften i svensk gruv- och mineralnäring. På så sätt kan behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Motionärerna anser att det behövs flera steg för att ska kunna fullfölja mineralstrategin och begär därför ett tillkännagivande om att regeringen ska fortsätta det viktiga arbetet med den nationella mineralstrategin (yrkande 6). Även i kommittémotion 2015/16:2455 av m.fl. framhålls att den svenska gruvindustrin skapar arbete och tillväxt och bidrar till den gemensamma välfärden och att det är viktigt att arbetet med den nationella mineralstrategin fortsätter (yrkande 10). beslutade den förra regeringen om en svensk mineralstrategi. Syftet med strategin var att genom att använda sina styrkeområden ska kunna anta utmaningar och ta till vara de möjligheter som ges så att fortsätter att utvecklas som EU:s ledande gruvnation. I strategin identifierades fem strategiska områden för en långsiktigt hållbar mineralanvändning. Under vart och ett av dessa områden nämndes ett antal åtgärdsområden med målbilder och konkreta förslag till åtgärder. För att genomföra strategin har en åtgärdsplan upprättats för de totalt 19 åtgärder som föreslås inom ramen för strategin. SGU har ansvar för att följa upp genomförandet av mineralstrategin. Huvuddelen av åtgärderna i mineralstrategin har lämnats som uppdrag till berörda myndigheter. För genomförandet av mineralstrategin avsatte den förra regeringen –2016. presenterade SGU en sammanställning över hur långt arbetet inom respektive åtgärd hunnit. för sammanställningen var läget följande: • Sex uppdrag hade avslutats eller kommer att slutrapporteras innan årsskiftet 2015/16 (varav ett har resulterat i ett fortsättningsuppdrag). • Tio uppdrag pågår även . • Två åtgärder har genomförts eller genomförs inom ramen för myndigheternas ordinarie verksamhet. • En åtgärd (Mineralforum) påbörjades men har sedan inte fortsatt. Åtgärderna ska vara genomförda och avrapporterade . I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 Näringsliv) konstaterar regeringen att det pekas ut ett antal områden som arbetet inom strategin fokuseras på. Bland dessa märks att främja dialog och samverkan mellan aktörer som berörs av eller bidrar till gruvnäringens verksamhet, ökad resurseffektivitet, utreda vad som hindrar ökad bostadsproduktion på gruvorter, främja kunskapen om geologins betydelse för tillväxt, främja gruvsamhällen med attraktiva natur- och kulturmiljöer m.m. En central del i arbetet med genomförandet av mineralstrategin är att skapa platser för dialog, kunskapsutbyte och möjligheter till samverkan. Regeringen konstaterar dock att det är för tidigt att redovisa något samlat resultat av de aktiviteter och satsningar som har genomförts eller påbörjats inom strategins ram. Som framgår ovan pågår arbetet med att genomföra den mineralstrategi som den förra regeringen beslutade . Hela arbetet med genomförandet av åtgärderna planeras vara färdigt och avrapporterat . Med hänvisning till detta anser utskottet inte att det finns någon anledning för utskottet att tillstyrka förslagen i motionerna 2015/16:1189 (M, C, L, KD) och 2015/16:2455 (M) om att genom ett tillkännagivande ska påpeka vikten av att regeringen fortsätter arbetet med mineralstrategin. De båda motionerna avstyrks således i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt rör minerallagen och . Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår med att effektivisera olika miljötillståndsprocesser och till regeringens beredning av om gruvavfall. Jämför reservationerna 2 (SD) och 3 (V). unika geologi har historiskt inneburit att företag och sedermera hela samhällen har vuxit fram kring rika fyndigheter av järn och andra metaller som t.ex. koppar sägs det i motion 2015/16:2167 av m.fl. (S). Motionärerna konstaterar att det vid ansökan om tillstånd för gruvverksamhet sker en omfattande prövning enligt minerallagen och regler. Både näringslivet och de fackliga organisationerna har påtalat vikten av tydligare vägledning om vilka underlag som kommer att krävas för prövningen. En bättre vägledning gör att ett mer komplett beslutsunderlag kan lämnas till prövningsmyndigheten och att handläggningstiderna kan kortas då behovet av kompletteringar minskar. Genom kunskapsöverföring och bättre samarbete mellan länsstyrelserna ökar förutsägbarheten och likabehandlingen i hanteringen av dessa ärenden. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om kortare handläggningstider (yrkande 5). Äganderätten är stark i , slås det fast i motion 2015/16:1331 av och (båda M). konstaterar motionärerna att den som finner på sin mark inte kan vara säker på att bli ägare till en eventuell mineralfyndighet då den person eller det företag som har beviljats undersökningstillstånd har ensamrätt till att leta efter och företräde till en eventuell fyndighet. En markägare som vill prioritera annan verksamhet än mineralbrytning på sina ägor eller rent av lämna marken orörd kan inte neka tillstånd för brytning. Motionärerna framhåller att det inte utgår någon ersättning för förlorade intäkter från jordbruk, turism eller skogsbruk utan bara för skada och intrång vid undersökningsarbetet. Marken blir dessutom osäljbar till någon annan än den som erhållit tillståndet. Den s.k. mineralersättningen är låg. Minerallagen har ändrats vid ett flertal tillfällen men markägarens ställning är enligt motionärerna fortfarande svag. Minerallagstiftningen bör därför ändras så att lagstiftningen slår fast att mineraler ingår i markägarens egendom. Motionärerna anser det vara rimligt att undersökningstillstånd och utvinning av alla mineraler, inklusive koncessionsmineraler, beslutas av markägaren och ingen annan. I kommittémotion 2015/16:2850 av m.fl. föreslås en ändring av lagstiftningen om gruvbolagens ansvar för och finansiering av den sanering av naturen som är nödvändig när ett gruvprojekt har avslutats (yrkande 3). Gruvbolagen måste deponera resurser för återställningen, i paritet med vad den de facto kostar, redan innan ett brytningstillstånd utfärdas. har en lång och framgångsrik historia som gruvnation, konstateras det i motion 2015/16:3003 av och (båda C). En fortsatt framgångsrik utveckling inom den svenska gruvnäringen kräver enligt motionärerna dock att markägarnas och lokalbefolkningens perspektiv uppmärksammas mer, och att de lokala och regionala demokratiska nivåerna ges en rimlig delaktighet i den undersökningsprocess som pågår i deras närmiljö (yrkande 1). Motionärerna pekar på att det är relativt enkelt att muta in ett område med en påverkan av närmiljön som kraftigt berör markägare och närboende. De menar att det behövs en översyn av regelverket så att berördas perspektiv stärks. En process liknande den som används i samband med vindkraftsetableringar efterfrågas, dvs. en mer översiktsplaneliknande process till gagn för ökad delaktighet i beslutsfattandet. Även tiden för de tillstånd för undersökningar och provbrytning som ges bör ses över i syfte att förkorta den oro och handlingsförlamning i närområdet som ofta uppstår. Vidare anser motionärerna att den samlade samhällsekonomiska effekten av gruvnäringen bör analyseras liksom näringens kostnader i relativt andra länder (yrkande 2). Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för , sägs det inledningsvis i kommittémotion 2015/16:377 av m.fl. (V). Motionärerna menar att en modernisering av det svenska samhället, som möter olika miljö- och klimatutmaningar, dock måste innebära att även gruvnäringen utvecklas i samklang med övriga delar av samhället. Motionärerna anser att den tidigare regeringens mineralstrategi är otillräcklig för att skapa en hållbar mineralbrytning. Lokalbefolkning och miljöengagerade ifrågasätter allt oftare gruv- och prospekteringsbolagens planer på ökad gruvbrytning. Motionärerna vill att de som berörs ska få stärkta möjligheter att påverka och att skydd av unika natur-, turist- eller renbetesområden garanteras. Bergsstaten ska inte kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde (yrkande 17). tog utskottet ställning till frågor om minerallagens förhållande till och de prövningar som sker med stöd av balken (bet. 2014/15:NU14). Utskottet konstaterade då inledningsvis att är ett land med långa traditioner inom gruvnäringen. Många svenska regioner har påverkats starkt av bergsbruk, och flera områden präglas alltjämt av gruvnäringens aktiva närvaro. medför gruvnäringen och dess kringverksamheter inte sällan betydande miljöpåkänningar och utmaningar för såväl naturen, närboende och markägare som de med särskild rätt, exempelvis rennäringen. Utskottet gjorde bedömningen att de insatser som har genomförts inom ramen för mineralstrategin och de som kommer att slutföras under det närmaste året ger en god grund för regeringens fortsatta överväganden kring vilka ytterligare insatser som krävs för att ska kunna bli ett föregångsland när det gäller hållbar utveckling inom den för så viktiga gruvnäringen. När det gäller frågor om efterbehandling av mark hänvisade utskottet bl.a. till att har skärpts för att undvika fall där företag inte kan ta sitt lagstadgade ansvar att återställa miljön. Ett tillstånd för gruvverksamhet ska innehålla villkor om att ekonomisk säkerhet ska lämnas för att säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga för efterbehandling om företaget inte har ekonomiska möjligheter att genomföra efterbehandlingen som planerat. Därutöver noterade utskottet att regeringen har aviserat en ökad satsning på efterbehandling av förorenade områden. Regeringen om en miljömässigt hållbar gruvnäring Som har nämnts ovan anser regeringen att ska vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har för avsikt att skapa nya modeller för att utveckla en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling, där gruvnäringen tar sitt finansiella ansvar. Vid prospektering och gruvdrift är det viktigt att höga naturvärden inte blir oåterkalleligt förlorade. Vidare redovisar regeringen att miljökraven ska ses över och vid behov skärpas. Enligt uppgift från har det inletts ett arbete inom med att gå igenom processen från prospektering till gruvdrift för att se hur på ett än bättre sätt kan vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. En del förslag, som ligger i linje med det som har anförts i budgetpropositionen, kan också väntas i den skrivelse som regeringen kommer att lämna senare i vår med anledning av granskning om gruvavfall (se vidare nedan). överlämnade den dåvarande regeringen proposition 2013/14:159 Bättre information och tydligare ansvar vid mineralprospektering till . I propositionen konstaterade regeringen att de enskildas ställning vid prospektering efter mineraltillgångar behöver stärkas. Regeringen föreslog därför ändringar i minerallagen som bl.a. innebar att kraven på vad en arbetsplan ska innehålla skärptes och förtydligades. Ändringarna innebar också att de myndigheter som ska bevaka allmänna intressen vid prospektering efter mineraltillgångar hålls informerade om hur arbetena kommer att bedrivas och vilka konsekvenser de kan antas medföra. beslutade i enlighet med regeringens förslag och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2013/14:NU20). Anmälnings- eller tillståndspliktig verksamhet enligt Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergsstaten för prospektering eller bearbetning (se ovan) är flera av de verksamheter som är aktuella även tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt . Enligt 9 kap. 6 § får regeringen meddela föreskrifter om att det ska vara förbjudet att anlägga eller driva miljöfarlig verksamhet utan tillstånd eller innan en anmälan har gjorts. Även om det inte krävs något tillstånd får tillsynsmyndigheten i det enskilda fallet förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd om verksamheten medför risk för betydande föroreningar eller andra betydande olägenheter för människor, hälsan eller miljön.