bet · H301KrU5 · 2016-01-28 00:00:00 — Radio och tv i allmänhetens tjänst Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 om bl.a. finansiering av och uppdrag till public service-företagen. I betänkandet finns tre reservationer (SD, KD). 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Finansieringen av , och 1.Finansieringen av , och , punkt 1 (SD) 2.Finansieringen av , och , punkt 1 (KD) 3.Uppdrag till och , punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Finansieringen av , och 2015/16:44 av (M), 2015/16:98 av (SD), 2015/16:135 av (M), 2015/16:177 av (M), 2015/16:774 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2063 av (SD), 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2015/16:2547 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2571 av (M), 2015/16:2726 av (M), 2015/16:3037 av (C) och 2015/16:3061 av (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2015/16:1974 av (C), 2015/16:2547 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:3061 av (SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) 2015/16:144 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), Per Lodenius (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (SD), (V), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16. Flertalet av motionsyrkandena handlar om finansieringen av verksamheten vid public service-företagen (), () och (). Övriga motionsyrkanden behandlar utformningen av uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst samt simultantolkning av nyhetssändningar. liberalerna (FP) bytte namn till Liberalerna (L). Radio och tv i allmänhetens tjänst beslutade om radio och tv i allmänhetens tjänst (public service) för perioden – (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Regeringen har utfärdat sändningstillstånd för , SVT och UR i enlighet med riksdagsbeslutet. I utredningsbetänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59) föreslog utredaren en individuell radio- och tv-avgift som skulle beräknas utifrån beskattningsbar förvärvsinkomst och som inte skulle ha någon koppling till innehav av viss teknisk utrustning. skulle få till uppgift att sköta uppbörden och placera medlen på ett räntebärande konto i Riksgälden. Kammarkollegiet skulle få i uppdrag att förvalta kontot och betala ut medlen till programföretagen. skulle besluta om medlen för hela tillståndsperioden , och de årliga besluten i samband med budgetprocessen skulle tas bort. Den dåvarande regeringen gick inte vidare med detta förslag till i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2013–2019 (prop. 2012/13:164). I propositionen gjordes bedömningen att det nuvarande radio- och tv-avgiftssystemet borde kvarstå tills vidare. beslutade under /15 om ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod 2020 (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). En mediepolitik för framtiden Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Utredaren ska i sin analys beakta det uppdrag som radio och tv i allmänhetens tjänst har för att identifiera frågeställningar som behöver utredas närmare inför nästa tillståndsperiod. I utredningsdirektiven tar regeringen sin utgångspunkt i ett fragmenterat informationssamhälle med lokal och regional nyhetsbevakning som pressas av både nya medievanor och nya aktörer på mediemarknaden. Utvecklingen har lett till ett medieutbud som är större än någonsin, det gäller såväl kommersiella medier som medier som drivs ideellt, exempelvis närradio och icke-kommersiell lokal-tv. De demokratiska utmaningar som följer av den här medieutvecklingen och förändrad medieanvändning ska vara en utgångspunkt för utredningen. Med utgångspunkt i analysen ska utredaren lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Förslagen bör syfta till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor. Utredaren presenterade ett delbetänkande med analys av behovet av insatser (SOU 2015:94). Utredningen lyfter fram begreppet medieborgaren, en medborgare som använder medier för att själv producera innehåll och sprida det till andra, samt folkbildningens betydelse för att ge folkvalda, medborgare, medieledningar och tjänstemän möjlighet att både tillägna sig nya kunskaper och få kontinuerlig kompetensutveckling inom bl.a. information, publicistik, maktstrukturer och teknik. Betänkandet presenterar elva balanspunkter för att bjuda in till diskussion om i vilken utsträckning mediepolitiken kan och ska bidra till ökad balans mellan dessa storheter i medielandskapet och demokratin. • granskare och granskade • öppenhet och integritet • stad och land • offentligt finansierade medieföretag och fria, kommersiella medieföretag • dominanta aktörer och övriga • produktion och distribution • nationella och globala medier • medieföretag och medieborgare • information och desinformation – ansvarstagande och icke-ansvarstagande • marknad och publicistik • staten och medieaktörerna. Delbetänkandet pekar på att utöver det traditionella företagsstödet bör stöd till medborgare, medieborgare och föreningar vara styrande vid utformningen av ett nytt mediestöd. Utredningen betonar att mediekonvergensen nu är så genomgripande att traditionell indelning i medieformer som tidningar, television och radio är relevant. Slutbetänkandet ska redovisas . Public service-företagens påverkan på mediemarknaden Dåvarande Myndigheten för radio och tv (MRTV)[1] fick i uppdrag av regeringen (Ku2013/2522/MFI) att redovisa en analys av hur radio och tv i allmänhetens tjänst inverkar på konkurrensen på mediemarknaden och på övriga aktörers utveckling. Analysen ska vara en del av underlaget till den översyn som enligt beslut ska göras efter halva tillståndsperioden för radio och tv i allmänhetens tjänst. MRTV redovisade uppdraget i rapporten och påverkan i allmänhetens tjänst (dnr 13/03001, dnr 14/01248). Myndigheten menar att det ligger i sakens natur att public service-företagens verksamheter påverkar mediemarknaden. Det bör också enligt myndighetens mening konstateras att den största påverkan på mediemarknaden ligger i den pågående digitaliseringen och globaliseringen. Myndighetens samlade bild av public service-företagens verksamheter är att de i grunden har en positiv påverkan på mediemarknaden genom att de erbjuder ett såväl brett som smalt utbud till de svenska mediekonsumenterna på både traditionella och nya plattformar. De har även en negativ påverkan på delar av den omgivande mediemarknaden främst i form av att deras verksamheter konkurrerar om konsumenterna med de aktörer som bedriver kommersiella medieverksamheter. MRTV menar dock att sådana effekter får anses vara förväntade i ett avgiftsfinansierat system för radio och tv i allmänhetens tjänst. Trots den negativa påverkan är det myndighetens sammantagna bedömning att public service-företagen, utifrån sina givna uppdrag, inte kan anses agera på ett sätt som uppenbart hindrar konkurrerande aktörer från att etablera, driva och utveckla sina medieverksamheter. Några ändringar i radio- och tv-lagen (2010:696) Regeringen utarbetade propositionen Några ändringar i radio- och tv-lagen (prop. 2014/15:118) efter att tog emot en formell underrättelse från (överträdelse nummer 2013/2191) som ansåg att det finns brister i det svenska genomförandet av AV-direktivet (2010/13/EU). I propositionen lämnas bl.a. förslag som syftar till att tydligare genomföra AV-direktivet i svensk lagstiftning. Det gäller bl.a. särskilda bestämmelser om säkerställande av tv-företagens redaktionella oberoende vid sponsring och produktplacering och att tv-företag som är etablerade i andra EU-länder ska ha rätt att tillhandahålla sina tjänster till . Det lämnas även förslag om – en skyldighet för leverantörer av beställ-tv att spela in sina program, bevara programmen och att på begäran lämna inspelningarna till tillsynsmyndigheterna – att giltighetstiden för tillståndsvillkor ska kunna vara kortare än tillståndstiden när det gäller sändning av kommersiell radio – ett förtydligande att och tv vid Myndigheten för press, radio och tv i efterhand ska granska sökbar text-tv. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:KU2, rskr. 2015/16:12). Lagändringarna trädde i kraft . Gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster på internet Kommissionen föreslog en förordning[2] som innebär att EU-invånare kan ta med sig det digitala innehåll (rörlig bild, musik, text, spel etc.) som de köper eller abonnerar på i sitt hemland när de reser inom EU. Den s.k. gränsöverskridande portabiliteten föreslås genomföras och blir då en ny rättighet för EU:s konsumenter. Initiativet syftar till att bidra till skapandet av en digital inre marknad i EU (digital single market, DSM). En europeisk upphovsrätt för den digitala tidsåldern presenterade kommissionen även ett förslag till handlingsplan för en mer modern och europeisk ram för upphovsrätt. [3] Syftet är att belöna investeringar i kreativitet och ge EU-medborgare tillgång till ett brett och lagligt utbud av innehåll som upphovsmän och andra rättighetshavare garanteras rimlig ersättning. Kommissionens initiativ omfattar även utbildnings-, forsknings- och innovationsområdet med en långsiktig vision om att uppnå en enhetlig EU-lagstiftning på upphovsrättsområdet. Kommissionens förslag är att arbeta stegvis inom följande fyra områden: Säkerställa ökad tillgång till innehåll över hela EU. Anpassa undantag till digitala och gränsöverskridande förhållanden. Uppnå en välfungerande marknad för upphovsrätt. Utarbeta ett effektivt och balanserat sanktionssystem. Finansieringen av , och Utskottets förslag i korthet avslår motioner om finansieringen av , och . Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (KD). I motion 2015/16:44 anför (M) att det är utbudet och tjänsterna i sig som är själva poängen med radio och tv i allmänhetens tjänst, dvs. det är innehållet som är viktigt, inte via vilken apparat det förmedlas. Därför yrkar motionären att tv-avgiften avskaffas och att public-service i stället bör finansieras via skatten. Även och (båda M) föreslår i motion 2015/16:177 respektive motion 2015/16:2726 att regeringen ska se över möjligheten att avskaffa tv-avgiften och ersätta den med en skatt utifrån att systemet måste moderniseras. Likaså anför (M) i motion 2015/16:135 att radio- och tv-avgiften är ett otidsenligt och ineffektivt sätt att finansiera radio och tv i allmänhetens tjänst. Bergheden yrkar därför att regeringen ser över finansieringen, avskaffar radio- och tv-avgiften omgående och att radio och tv i allmänhetens tjänst i stället finansieras via skattsedeln. Även (M) yrkar i motion 2015/16:2571 om en skattefinansierad radio- och tv-avgift för att nå en så rättvis och teknikneutral modell som möjligt. och (båda M) föreslår i motion 2015/16:774 yrkande 1 att sponsring inom radio och tv i allmänhetens tjänst förbjuds. Eftersom av SVT:s intäkter kommer från sponsring är bolaget inte fritt från påverkan. I yrkande 2 föreslår motionärerna att radio i allmänhetens tjänst finansieras genom uttagande av skatt, att utbudet av radio i allmänhetens tjänst, och därmed kostnaderna, ses över samt att tv i allmänhetens tjänst finansieras med betaltjänster. (SD) föreslår i motion 2015/16:98 att radio- och tv-sändningar i allmänhetens tjänst borde kunna hanteras och finansieras på ett likartat sätt som övriga programbolag, dvs. via tecknande av abonnemang eller dylikt. Till dess att dagens radiosändningar eventuellt ersätts med motsvarande tekniska förutsättningar att kunna välja och filtrera bort utbud föreslår att finansieringen ses över och möjligtvis kompletteras. I motion 2015/16:2063 anför (SD) att radio- och tv-avgiften bör avskaffas till förmån för finansiering via skattsedeln. En förändrad finansieringsmodell skulle sammantaget gynna såväl public service-företagens möjligheter till en långsiktig ekonomisk planering som allmänhetens tilltro till finansieringssystemet. m.fl. (SD) föreslår i motion 2015/16:2547 yrkande 1 att utredningsdirektiven inför utredningen om den framtida finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst förtydligas och kompletteras. För är det viktigt att radio och tv i allmänhetens tjänst finns kvar och förmedlar kvalitativ samhällsinformation och ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion till svenska folket. anför också att det är viktigt att radio och tv i allmänhetens tjänst får de resurser som krävs för att utföra sitt uppdrag. Finansieringen bör dock inte vara inkomstskattebaserad eftersom det enligt motionärerna kan innebära en betydande risk för politiska intressen att styra eller begränsa nyhetsrapportering och programutbud vid maktskiften i och regeringen. föreslår i stället att skatten utformas som begravningsavgiften, dvs. anpassas efter de faktiska kostnaderna för ändamålet. (SD) anför i motion 2015/16:3061 yrkande 1 att radio och tv i allmänhetens tjänst fortsättningsvis bör finansieras inom ramen för statens budget där anslagen till radio och tv i allmänhetens tjänst beslutas enligt en samlad analys över statens budgetutrymme. (C) ifrågasätter i motion 2015/16:3037 om det är långsiktigt möjligt att finansiera produktion av radio och tv i allmänhetens tjänst via dagens tv-licens och föreslår i stället en finansiering via statsbudgeten, t.ex. med en avgift på skattsedeln på motsvarande sätt som begravningsavgiften. I motion 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att ersätta radio- och tv-avgiften med en individuell avgift som tas in via . Motionärerna anför att finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst ska vara teknikneutral och enkel att förutse. går det att se filmer, lyssna på musik och titta på tv via dator, mobiltelefon eller surfplatta. Motionärerna anför också att det går att göra besparingar om Radiotjänsts kontrollverksamhet upphör. beslutade under /15 om ett tillkännagivande till regeringen om att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod 2020 (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). vill se en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar fortsatt oberoende för radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen meddelar i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 39) att den avser att återkomma i frågan. Utskottet vill inledningsvis betona vilken betydelse en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst har för det svenska medielandskapet och ytterst för vår demokrati. Händelser i vår omvärld visar hur viktigt det är att värna självständigheten hos public service-företagen. Konstruktionen med en förvaltningsstiftelse som ägare till de tre public service-företagen , och syftar till att vara en buffert mellan statsmakterna och radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är viktigt att radio och tv i allmänhetens tjänst förblir oberoende och skyddas från påtryckningar i utförandet av sin verksamhet där en viktig uppgift är att granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna. Utskottet förutsätter att regeringen agerar och behandlar utskottets tillkännagivande om en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften inför nästa tillståndsperiod som börjar 2020. I detta sammanhang vill utskottet påpeka att har halva tiden passerat för innevarande tillståndsperiod (2014–2019). En stabil och långsiktig finansiering är en av grundpelarna för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Utskottet finner det därför mycket angeläget att regeringen återkommer i frågan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:44 (M), 2015/16:177 (M), 2015/16:2726 (M), 2015/16:135 (M), 2015/16:2571 (M), 2015/16:774 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:98 (SD), 2015/16:2063 (SD), 2015/16:2547 (SD) yrkande 1, 2015/16:3061 (SD) yrkande 1, 2015/16:3037 (C) och 2015/16:2258 (KD) yrkande 26. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om uppdrag till och Jämför reservation 3 (SD). m.fl. (SD) föreslår i motion 2015/16:2547 yrkande 2 en fördjupad nordisk samverkan mellan public service-företagen. Syftet som motionärerna anger är att hitta en bättre metod för breddad kompetens och andra infallsvinklar än vad partiet anser att olika former av kvotering, t.ex. utifrån kön eller etnicitet, kan bidra med. Som en modell skissas att förvaltningsstiftelsen för , SVT och UR i samarbete med och programbolagen tar fram riktlinjer för hur public service-företagen kan genomföra ömsesidiga utbyten av nyhetsreportage. (SD) anför i motion 2015/16:3061 yrkande 2 att uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst bör utgå från att företagen erbjuder produktioner som ger maximal nytta för tittarna snarare än att maximera antalet tittare. I de fall kommersiell television erbjuder liknande produkter menar motionären att det inte finns någon anledning för public service-företagen att ge sig in i en konkurrenssituation. Vid en sådan renodling av uppdraget föreslår Kinnunen att möjligheten att sälja ut delar av SVT utreds. (C) yrkar i motion 2015/16:1974 att uppdraget till SVT bör innefatta möjlighet för invånarna på att ta del av hela utbudet på SVT Play. För invånarna på är sändningarna från SVT den dominerande tv-källan, dock har de av upphovsrättsliga skäl inte möjlighet att fullt ut använda sig av tjänsten SVT Play. Motionären yrkar därför att SVT ges i uppdrag att undanröja de återstående upphovsrättsliga problemen på ett sådant sätt att invånarna på kommer att kunna utnyttja tjänsten SVT Play fullt ut. Verksamheten vid Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) bidrar till ett nordiskt erfarenhetsutbyte inom medieområdet. Nordicom ska utveckla mediekunskap och bidra till att forskningsresultat synliggörs i behandlingen av mediefrågor på olika nivåer i offentlig och privat verksamhet. Institutionen har bl.a. kontakt med medieföretag, beslutsfattare, myndigheter och organisationer i de nordiska länderna och hela världen. Verksamheten fokuserar på tre områden: medieforskning och dess resultat i de nordiska länderna, medieutveckling och medietrender i de nordiska länderna samt forskning om barn, unga och medier i världen. Konkurrensen om lyssnare och tittare blir allt större. Enligt uppgift i rapporten och påverkan i allmänhetens tjänst från dåvarande Myndigheten för radio och tv minskade SVT:s tittartidsandel från –2014. är den näst högsta nivån som mätts . SVT:s anslagsvillkor täcker medelstilldelningen till kärnverksamheten, dvs. produktion och sändning av tv-program. I förekommande fall får medlen användas till kompletterande verksamhet som utvecklar och stöder kärnverksamheten. SVT ska delta i den tekniska utvecklingen av distributionsteknik, vilket gör det nödvändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika plattformar såsom SVT Play. parallellsänds även linjära sändningar av bolagets programtjänster i SVT Play. Alla program påverkas av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk som reglerar att upphovsrättshavarna bestämmer hur deras verk får visas. SVT förhandlar enligt egen uppgift med upphovsrättshavarna för att kunna visa så många program som möjligt, och till ett så stort område som möjligt på sina digitala tjänster, utan att bryta några avtal. Majoriteten av de svenska programmen finns tillgängliga på SVT Play efter ursprunglig sändning. Enligt SVT:s egna undersökningar har utbudet på SVT Play ökat med . Det geoblockerade materialet har ökat med ungefär samma andel och består till av inköpta visningsrätter. Public service-företagens uppdrag beskrivs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Bolagen styrs även av yttrandefrihetsgrundlagen, radio- och tv-lagen (2010:696) samt upphovsrättslagen. Bolagens självständighet och programutbud behandlades senast i utskottets betänkande Mediefrågor (bet. 2014/15:KrU3) där utskottet tog ställning för att de tre public service-företagen genom sitt journalistiska arbete bidrar till bredd i fråga om både det programmässiga innehållet, spegling av förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen. I fråga om breddade perspektiv genom gemensamma nordiska riktlinjer anser utskottet att det finns ett etablerat och väl förankrat nordiskt samarbete inom ramen för bl.a. Nordicom som möjliggör erfarenhetsutbyte mellan programbolagen inom många områden. Tillgången till SVT Play på har tidigare behandlats av utskottet (bet. 2013/14:KrU3, bet. 2012/13:KrU8). Motionerna avslogs med hänvisning till att SVT inte kan köpa rätten till on demand-nyttjande för något annat territorium än det svenska. På används .fi () som toppdomän. Utskottet konstaterar även att samtliga SVT:s tv-kanaler finns tillgängliga på . Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2015/16:2547 (SD) yrkande 2, 2015/16:3061 (SD) yrkande 2 och 2015/16:1974 (C). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om simultantolkning av nyhetssändningar. I motion 2015/16:144 anför (S) att risken att bli isolerad vid hörselnedsättning eller dövhet är stor och därför i möjligaste mån bör motverkas. Många nyheter är på andra språk än svenska med översättning enbart i form av textremsa. Lindestam vill därför undersöka möjligheten till simultantolkning av nyhetssändningar där andra språk än svenska används. SVT och UR har enligt de villkor som regeringen beslutar om krav på tillgänglighet på tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. –2016 ska av SVT:s och UR:s sändningar vara teckenspråktolkade (Ku2013/2310/MFI, Ku2013/2534/MFI). Teckenspråks-tolkningen ska uppfyllas med simultantolkning av program för den breda allmänheten. Hela utbudet av icke direktsända program och av direktsända program ska vara textade vid periodens slut. SVT och UR ska ägna särskild uppmärksamhet åt tjänsternas kvalitet och användbarhet utifrån ett brukarperspektiv. Utskottet kunde vid sitt besök på SVT konstatera att programföretaget bedriver en gedigen verksamhet för att tillgängliggöra sina program med hjälp av teckenspråks- och syntolkning, textning och uppläst text. Utskottet konstaterar vidare att SVT och TV4 använder gemensamma tillgänglighetssymboler som syns i tv-rutan, tidningstablåer och på webben. De har även en gemensam text-tv-kanal för svensk text. Mediepolitiken ska stödja yttrandefrihet och mångfald. Utskottet är dock inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandet men avser att noga följa att ökningen av utbudet blir betydande och märkbar för publiken. Motion 2015/16:144 (S) avstyrks med det anförda. Finansieringen av , och , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2547 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3037 av (C) och 2015/16:44 av (M), 2015/16:98 av (SD), 2015/16:135 av (M), 2015/16:177 av (M), 2015/16:774 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2063 av (SD), 2015/16:2258 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2015/16:2571 av (M), 2015/16:2726 av (M) och 2015/16:3061 av (SD) yrkande 1. Det finns en grundläggande samsyn om att en av mediernas viktigaste uppgifter är att granska och kontrollera makthavare, institutioner och aktörer i demokratin, för att inte minst upprätthålla respekten för densamma bland landets invånare och omvärlden. Detta, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, bildar ett av fundamenten i svensk demokrati.