bet · H301FiU27 · 2016-04-19 00:00:00 — Det innebär att till skillnad från vad som gäller för myndigheter under regeringen får behålla ett anslagssparande som överstiger av förvaltningsanslaget. fattade riksrevisor beslut om att återlämna ett anslagssparande som vid utgången av 2015 översteg av anslaget, dvs. (dnr 1.1.1-2016-0211). förväntas en ny lag om budget och ekonomiadministration träda i kraft och den gällande lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och upphöra. Den utredning som har tagit fram förslaget till ny lag (2015/16:URF1) har också haft i uppdrag att arbeta fram förslag till nya föreskrifter som behövs för tillämpningen av lagen. Utgångspunkten är att de förordningar som gäller för regeringens myndigheter också i fortsättningen ska ligga till grund för de föreskrifter som riktar sig till myndigheter. Enligt det förslag till föreskrifter som föreligger ska ett anslagssparande på ett anslag som huvudsakligen avser förvaltningsutgifter som huvudregel inte överstiga (2 kap. 5 §). Om anslagssparandet överstiger ska myndigheten kommentera detta i årsredovisningen. Redovisning och anslagsavräkning av chefspensioner för riksrevisorer beslutade att avsättningar för chefspensioner för riksrevisorer fr.o.m. ska redovisas mot anslag på utgiftsmässig grund (bet. 2013/14:FiU35, rskr. 2013/14:299). har i sin årsredovisning redovisat som en avsättning för två tidigare riksrevisorers chefspension pensionskostnader. Avsättningen kan högst uppgå till om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. betalades enligt uppgifter från ut för chefspensioner . Utredningen som ligger till grund för den nya REA-lagen, som väntas träda i kraft , har också behandlat frågan om chefspensioner och redovisning av pensionsåtaganden i resultat- och balansräkning samt anslagsavräkning (2015/16:URF1 kap. 14). Anledningen till detta är att beslutade om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att även denna fråga skulle behandlas inom ramen för utredningen (bet. 2013/14:FiU35, rskr. 2013/14:299). Utredningen anser att frågan är på en sådan detaljnivå att den inte bör regleras i den nya lagen, men väl att det i föreskrifterna till lagen tydligt bör framgå att ett åtagande om chefspension ska redovisas när ett beslut om att chefspension ska betalas ut har fattats. Då bör myndigheten redovisa åtagandet som en avsättning i sin balansräkning. Vidare bör myndigheten vid beräkningen av avsättningens storlek göra en bedömning av hur mycket den uppskattar att den kommer att betala ut i chefspension . Avgifter för den årliga revisionen skickade ut ett förslag till ändring i 15 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. på remiss. Remisstiden går ut . Enligt 14–16 §§ lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut avgift för årlig revision. Avgiftsinkomsterna redovisas på inkomsttitel och disponeras inte av myndigheten. I lagen anges vilka tidstaxor som högst får ta ut för olika nivåer. Taxorna ska sättas till en nivå som säkrar full kostnadstäckning . Mot bakgrund av att numera tillämpar de högsta taxorna för de flesta löneintervall och inte har lönenivåer som motsvarar lagens alla löneintervall föreslår ändringar av dessa. Utskottet konstaterar att externrevisorn har lämnat en ren revisionsberättelse över årsredovisning . Externrevisorn bedömer att årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess finansiella resultat för året enligt REA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är enligt revisorn förenlig med årsredovisningens övriga delar. I detta sammanhang noterar utskottet att har redovisat avsättningar för chefspensioner för riksrevisorer på utgiftsmässig grund i enlighet med beslut (bet. 2013/14:FiU35, rskr. 2013/14:299). Riksrevisorernas ambition att omorganisera effektivitetsrevisionen har enligt årsredovisningen inneburit att ett antal pågående granskningar fått helt eller delvis ny inriktning och att produktionen av granskningsrapporter minskat. publicerade 22 granskningsrapporter, vilket är 5 färre än året innan. Utskottet noterar också att de ändrade interna prioriteringarna fått riksrevisorerna att lägga ned några granskningar . som utskottet har respekt för att riksrevisorerna självständigt beslutar om vad som ska och inte ska granskas är det, liksom utskottet framhöll i förra årets betänkande över årsredovisningen , viktigt att myndigheten planerar och genomför granskningsverksamheten i den omfattning som anslaget tillåter så att stora återkommande anslagssparanden kan undvikas. får inte låta organisationsförändringar och interna processer uppehålla myndigheten i sin viktiga uppgift att granska den verksamhet som utan uppehåll bedrivs i staten. Efter att funnits är det rimligt för att förvänta sig att myndigheten inte längre befinner sig i en uppbyggnadsfas. Utskottet vidhåller det som framförts tidigare om att planerat utvecklingsarbete ska bedrivas inom ramen för den budget beslutat och därmed också vikten av en kontinuerlig ekonomisk uppföljning. Lagen om statlig revision ger möjlighet till en bred form av granskning inom effektivitetsrevisionen där man kan behöva anlägga olika och var för sig angelägna perspektiv för att kunna beakta och rätt förstå och bedöma den mångfasetterade statliga verksamheten. Detta framhöll utskottet i sitt yttrande till med anledning av förslag om att förtydliga effektivitetsrevisionens inriktning (yttr. 2009/10:FiU3y). Mot bakgrund av att riksrevisorerna har inlett en omorientering av effektivitetsrevisionen som enligt dem kommer att svara bättre mot den inriktning som beslutat om, vill utskottet återigen framhålla betydelsen av den breda form av granskningar och uppsättning av granskningsmetoder som lagen om statlig revision ger utrymme för och vikten av att tar vara på detta. För att säkerställa en god resurshushållning i myndigheten vill utskottet liksom tidigare också framhålla det rimliga i att utifrån en analys av väsentlighet och risk ägnar större uppmärksamhet åt granskningar som ur ett principiellt eller kvantitativt perspektiv har stor betydelse i statens budget. I samband med behandlingen av årsredovisning har utskottet också tagit del av . Det är den tionde i ordningen och är ett svar på utskottets önskemål om att ska utvärdera effekterna av sina granskningar, dvs. huruvida staten får ett mer effektivt utbyte av sina insatser tack vare . Uppföljningsrapporten är enligt utskottets mening ett värdefullt komplement till årsredovisningen för att bedöma resultat och den har funnit sina former. Liksom tidigare anser utskottet att den djupa uppföljningen är särskilt intressant och ser positivt på att så många som femton granskningsrapporter, med en god fördelning över utskott, blivit föremål för djup uppföljning. De avslutande kommentarerna är enligt utskottet värdefulla som ett sätt att bilda sig en uppfattning om förbättringar inom de granskade myndigheterna men också om vilka problem som kvarstår. Med det anförda föreslår utskottet att lägger redogörelsen för årsredovisning till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /16:RR1 redogörelse om årsredovisning .