bet · H301UbU23 · 2016-06-16 00:00:00 — Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2015 Utskottet föreslår att lägger redogörelserna /16:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning /16:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 2015 till handlingarna. har i enlighet med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskat Stiftelsen årsredovisning . Enligt uppfattning har Stiftelsen upprättat årsredovisningen enligt årsredovisningslagen (1999:1554), och denna ger tillsammans med förvaltningsberättelsen och övrig information en rättvisande bild. har också granskat styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. Enligt uppfattning har varken styrelsen eller verkställande direktören handlat i strid med stiftelselagen (1994:1220) eller årsredovisningslagen (1999:1554). Det är däremot uppfattning att styrelseledamot eller den verkställande direktören har handlat i strid med stiftelseförordnandet. Som grund för detta uttalande anför att arvoden till styrelseledamöter har betalats ut i strid med den s.k. arvodeslagen, varför stiftelsen inte har följt 5 § i stiftelseförordnandet (dvs. stiftelsens stadgar). Redogörelse /16:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning . Redogörelse /16:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 2015. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Dialogen mellan och Stiftelsen Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2015 lägger redogörelserna /16:RJ1 och 2015/16:RR3 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (M), (S), (SD), (KD), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning Av riksdagsordningen framgår att Stiftelsen () ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till (tilläggsbestämmelse 13.23.1). Av (9 §) framgår att styrelsen ska lämna en årsredovisning för det närmast föregående året till . lämnade styrelsen för RJ en berättelse till över fondens verksamhet och förvaltning (redog. 2015/16:RJ1). Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för Stiftelsen (3 §). Granskningen ska enligt 5 § göras enligt god revisionssed och syftar till att bedöma om redovisningen är tillförlitlig, om räkenskaperna är rättvisande och om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut (årlig revision). Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen ska lämnas till senast efter det att årsredovisningen har lämnats (10 §). överlämnade en redogörelse om revisionsberättelsen till (redog. 2015/16:RR3). Det har inte väckts någon motion med anledning av någon av de båda redogörelserna. En skrivelse har kommit in till utskottet från RJ, och tre skrivelser har kommit in till utskottet för kännedom (dnr 2245-2015/16). Den inkomna skrivelsen från RJ avser om Stiftelsen . Skrivelserna för kännedom avser till RJ, RJ:s svar till med anledning av revisionsrapporten och ett rättsutlåtande till RJ. Utskottet fick vid sitt sammanträde information från och RJ om redogörelse /16:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 2015 och RJ:s skrivelse till utskottet om om Stiftelsen . Stiftelsen () bildades beslutade , på initiativ av riksbanksfullmäktige, att avsätta medel från rörelse till en särskild jubileumsfond för att uppmärksamma bankens förestående 300-årsjubileum (se bankoutskottets utlåtande nr 13, 1962). Medlen skulle främja vetenskaplig forskning knuten till och förvaltas av . En särskild kommitté tillsattes som skulle utforma förslag till riktlinjer för fondens användning och avkastningens fördelning att förelägga . beslutade om stadgar för fonden. Stiftelsen fick benämningen . Stiftelsens verksamhet skulle handhas av en styrelse om nio ledamöter som utsågs av . Ledamöterna skulle företräda , samt forskningsråden och forskningsberedningen. Riksbanksfullmäktige fastställde årsarvoden för styrelsens ledamöter och suppleanter. Stiftelsen fick anställa personal och anlita experter och sakkunniga mot ersättning. Granskningen av fondens verksamhet och förvaltning skulle utföras på samma sätt som för . Styrelsen skulle lämna en verksamhetsberättelse till och revisorer. skulle besluta om ändring av stadgarna (se bankoutskottets utlåtande nr 44, 1964). beslutade , på initiativ av riksbanksfullmäktige, att tillföra fonden ett större engångsbelopp som skulle göra det möjligt att långsiktigt upprätthålla fondens utdelningskapacitet. beslutade också att av fondens medel skulle upphöra och att fonden skulle få möjlighet att placera sina medel även i andra tillgångar än obligationer. Fonden frigjordes därmed helt från . beslut förutsatte att fondens stadgar ändrades på ett par punkter och aktualiserade frågor som fondens framtida ställning gentemot och formerna för revision av fondens verksamhet. Riksbanksfullmäktige fick därför i uppdrag att i samverkan med jubileumsfonden och revisorer återkomma till med ett förslag till nya bestämmelser och riktlinjer för Stiftelsen verksamhet. uttalade i samband med detta att utgångspunkten för den översyn som då gjordes borde vara att de nuvarande banden mellan jubileumsfonden och i allt väsentligt bibehölls (se förs. 1986/87:22, bet. FiU 1986/87:33, rskr. 1986/87:364). Riksbanksfullmäktige föreslog ändringar i dels stadgarna för Stiftelsen , dels lagen (1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. beslutade enligt förslaget, med vissa justeringar, och att ändringarna skulle gälla från (se förs. 1987/88:6, bet. FiU 1987/88:4). Det var inte aktuellt med någon förändring av stiftelsens ändamål. Stadgeändringarna innebar bl.a. att endast fastställer, eller förkastar, sådana stadgeändringar som fondens styrelse antagit. Skälet till att inte längre skulle besluta om ändringar i stiftelsens stadgar var att markera jubileumsfondens ställning som självständigt rättssubjekt. Genom att jubileumsfonden helt hade frigjorts från blev fondens ställning som stiftelse klarare markerad. menade att stiftelsens ställning som självständigt rättssubjekt borde komma till uttryck genom att stadgarna antas av stiftelsen och fastställs av (yttr. KU 1987/88:2y). Stadgeändringarna innebar också att antalet ledamöter i stiftelsens styrelse utökades till tolv och att två av dessa skulle ha särskild sakkunskap om finansförvaltning och utses på förslag av riksbanksfullmäktige. Stiftelsens medel skulle förvaltas av stiftelsens styrelse, och i stadgarna infördes riktlinjer för styrelsens placeringar. Riksbanksfullmäktige menade att borde besluta om arvoden till ledamöter och suppleanter i stiftelsens styrelse och föreslog därför att bestämmelser om arvoden skulle tas in i lagen (1987:576) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. I stadgarna infördes en hänvisning till denna lag. Riksbanksfullmäktige föreslog att fondens verksamhet alltjämt skulle vara underkastad såväl intern som extern revision. Enligt stadgarna skulle styrelsen svara för att intern revision sker av stiftelsen. revisorer skulle även i fortsättningen granska fondens verksamhet och lämna in en revisionsberättelse till . Av den borde omfattningen och inriktningen av granskningen framgå samt de eventuella iakttagelser som revisorerna hade gjort. revisorer hade till sitt yttrande till finansutskottet fogat ett förslag till lag om revision av riksdagsförvaltningen m.m. som beaktade riksbanksfullmäktiges förslag och byggde på den befintliga lagen om revision av riksdagsförvaltningen. föreslog dock att det inte skulle föreskrivas i lagen att revisorerna skulle uttala sig i ansvarsfrihetsfrågan när det gällde jubileumsfonden, och antog finansutskottets förslag. angav följande skäl för sitt ställningstagande (bet. FiU 1987/88:4 s. 5): är formellt sett en självständig förmögenhet utan ägare. Det finns därför inte någon som med rättslig verkan kan bevilja styrelseledamöterna ansvarsfrihet. I och med att jubileumsfondens ställning som stiftelse nu blir mer entydigt markerad finns det inte längre anledning för revisorerna att uttala sig i ansvarsfrihetsfrågan, ej heller för att ta ställning i denna fråga. Någon föreskrift av detta slag bör därför inte tas in i lagen om revision av riksdagsförvaltningen m.m. inrättades , en sammanhållen revisionsmyndighet under med ansvar för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen. Därmed upphörde revisorer. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för Stiftelsen (3 §). Granskningen ska enligt 5 § utföras enligt god revisionssed och syftar till att bedöma om redovisningen är tillförlitlig, om räkenskaperna är rättvisande och om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut (årlig revision). Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen ska lämnas till senast efter det att årsredovisningen har lämnats (10 §). Av stiftelselagen (1994:1220) framgår att styrelsen i en stiftelse svarar för att föreskrifterna i stiftelseförordnandet följs (2 kap. 3 §). Det finns inte något regelverk om ansvarsfrihet för ledamöterna i en stiftelsestyrelse. Som framgår av citatet ovan har finansutskottet tidigare konstaterat att det inte finns anledning för revisorerna att uttala sig i ansvarsfrihetsfrågan eller för att ta ställning i denna fråga i och med att stadgeändringar gör RJ:s ställning som stiftelse mer entydig (bet. FiU 1987/88:4 s. 5). Av framgår bl.a. att stiftelsens verksamhet handhas av en styrelse som består av tolv ledamöter (3 §) och att stiftelsens medel förvaltas av stiftelsens styrelse (6 §). Styrelsen har enligt stadgarna rätt att anställa den personal som behövs samt att bestämma löner och övriga villkor för de anställda. Styrelsen har också rätt att mot ersättning anlita experter och sakkunniga (5 § första stycket). Arvoden till styrelsens ledamöter och suppleanter ska följa föreskrifter i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, den s.k. arvodeslagen (5 § andra stycket). Riksdagsordningen (RO) Av riksdagsordningen (RO) framgår att fastställer stadgar för Stiftelsen (tilläggsbestämmelse 13.23.1). De två ändringar i stiftelsens stadgar som har gjorts sedan den större ändringen 1988 har beretts av utbildningsutskottet. Det framgår också av RO att väljer tolv ledamöter i stiftelsens styrelse i enlighet med 3 § i stiftelsens stadgar (tilläggsbestämmelse 13.23.1). Av kammarens protokoll framgår valen av ledamöter i styrelsen för Stiftelsen . Vidare framgår av RO att stiftelsen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till (tilläggsbestämmelse 13.23.1) och att var och en av riksrevisorerna får lämna redogörelser till om revisionsberättelserna över årsredovisningen för bl.a. Stiftelsen (tilläggsbestämmelse 9.17.6). Stiftelsens årliga berättelse över fondens verksamhet och förvaltning och revisionsberättelse över stiftelsens årliga berättelse bereds av utbildningsutskottet. Av stadgarna för Stiftelsen framgår att berättelsen ska omfatta de delar som normalt ingår i en årsredovisning, dvs. en resultaträkning, en balansräkning och en förvaltningsberättelse. Därutöver ska berättelsen omfatta en redogörelse för de projekt som beviljats anslag. I redogörelse /16:RJ1, som avser 2015, redovisas dels den finansiella verksamheten (med bl.a. en resultaträkning, som visar att årets resultat uppgick till , och en balansräkning), dels förvaltningsberättelsen. Därutöver beskrivs den forskningsstödjande verksamheten , bl.a. de beviljade forskningsanslagen som uppgick till . har granskat Stiftelsen () årsredovisning . Enligt uppfattning, som framgår av redogörelse /16:RR3, har RJ upprättat årsredovisningen enligt årsredovisningslagen (1995:1554), gett en rättvisande bild av stiftelsens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per och lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. har även reviderat styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning . Utöver revisionen av årsredovisningen har man även granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i stiftelsen. Man har även granskat om styrelseledamot eller den verkställande direktören på något annat sätt har handlat i strid med stiftelselagen (1994:1220), stiftelseförordnandet eller årsredovisningslagen (1995:1554). Enligt uppfattning har styrelseledamöterna och den verkställande direktören inte handlat i strid med stiftelselagen eller årsredovisningslagen. Det är dock uppfattning att styrelseledamot eller den verkställande direktören har handlat i strid med stiftelseförordnandet, vilket skulle kunna leda till ersättningsskyldighet för styrelseledamot eller den verkställande direktören. Som grund för detta uttalande anger följande. Stiftelsen ska enligt 5 § i stiftelseförordnandet (dvs. stiftelsens stadgar) vid arvodering av styrelseledamöter följa lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen). Förvaltningsrevisionen har enligt visat att utbetalningen av arvoden till styrelseledamöter inte har följt denna lag (se nedan, Dialogen mellan och Stiftelsen ). Stiftelsen har alltså enligt inte följt 5 § i stiftelseförordnandet. Eftersom utbetalningarna enligt har stridit mot lagen kan styrelseledamot eller den verkställande direktören även ha förorsakat stiftelsen ekonomisk skada, menar . Dialogen mellan och Stiftelsen Utskottet har tagit del av till Stiftelsen () om årsredovisningen från (dnr 2245-2015/16). [4] Enligt har 5 § i stiftelseförordnandet och den s.k. arvodeslagen överträtts i två avseenden: dels har sakkunnigarvoden betalats ut till styrelseledamöter som ingått i s.k. beredningsgrupper, dels har sammanträdesarvoden betalats ut för möten på andra veckodagar än de som arvoden kan betalas ut för enligt arvodeslagen. När det gäller sakkunnigarvoden bedömer att organiseringen av beredningsgrupper inte är att anse som ett särskilt uppdrag skilt från styrelsens uppgift att bevilja forskningsmedel och att det därför inte är i enlighet med stiftelseförordnandet och arvodeslagen att betala ut sakkunnigarvoden till styrelseledamöter. rekommenderar att RJ överväger lämpliga åtgärder för att säkerställa att stiftelseförordnandet och gällande lagstiftning efterlevs. önskar information med anledning av dess iakttagelser i rapporten. Utskottet har tagit del av RJ:s svar till från (dnr 2245-2015/16). Styrelsen för RJ beslutade att med omedelbar verkan avskaffa sammanträdesarvodet, som uppgått till per ledamot och sammanträde. När det gäller sakkunnigarvoden uppfattar RJ att även styrelseledamöter kan ingå i den krets av personer som kan få ersättning som sakkunnig enligt stiftelsens stadgar. RJ uppfattar inte att bestämmelsen om styrelsearvode i stadgarna är en uttömmande reglering av styrelseledamöternas rätt till arvode. RJ har även bett att få ett juridiskt utlåtande i denna fråga. RJ låter utreda frågan om det är lämpligt att en styrelseledamot även är medlem i en s.k. beredningsgrupp. Även frågor om jäv ingår i detta uppdrag. RJ har också inlett ett arbete med att se över stiftelsens stadgar, inte bara när det gäller ekonomisk ersättning till styrelseledamöter, och frågan om en ändring i stadgarna avses att tas upp på nästa styrelsemöte . Utskottet har för kännedom även fått ta del av ett rättsutlåtande till RJ som berör aktuella rättsliga frågor (dnr 2245-2015/16). Utskottet noterar att styrelsen för Stiftelsen beslutade att upphöra med sammanträdesarvoden och överväger ytterligare åtgärder med anledning av uttalanden i samband med den årliga revisionen . Utskottet utgår från att styrelsen vidtar de åtgärder som kan krävas. Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /16:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning . Redogörelse /16:RR3 redogörelse om revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 2015. [1] Lagen har ändrats och heter numera lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. [2] anpassades stadgarna till ändringen av mandatperiodens längd till och övergången till kalenderårsbudget för statsförvaltningen (bet. 1997/98:UbU8). anpassades bestämmelserna om revision till att ersatt revisorer och bestämmelserna om medelsförvaltning till de finansiella instrument som tillkommit på finansmarknaden (bet. 2005/06:UbU17). [3] Uttalandet innebär att den nu aktuella revisionsberättelsen innehåller en s.k. reservation. innehöll revisionsberättelsen en s.k. upplysning. En upplysning lämnas när bedömer att det finns viktig och oväntad information i årsredovisningen som man bör uppmärksammas på. Upplysningen avsåg att redovisningen av vissa kostnader (sakkunnigarvoden och extern information) kommer att behandlas som administrationskostnader enligt () uttalande om redovisning i avkastningsstiftelser (BFN U 95:3). Åren 2003–lämnade en s.k. ren revisionsberättelse för RJ. RJ:s praxis att arvodera styrelseledamöter som gör vetenskaplig sakkunnigbedömning i stiftelsens beredningsgrupper har således inte ifrågasatts av revisionen tidigare (se nedan, Dialogen mellan och Stiftelsen ). [4] En revisionsrapport lämnas av när det finns fel eller brister som ledningen bör informeras om skriftligen.