bet · H301UbU22 · 2016-05-27 00:00:00 — Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen, studiestödslagen, offentlighets- och sekretesslagen och lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär bl.a. att det tillfälliga utbildningsbidraget, som införs för personer med examen på forskarnivå som läser en särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen, ska vara skattepliktigt, att sekretess ska gälla i ärenden om utbildningsbidrag och att en etableringsplan ska upphöra att gälla när en nyanländ påbörjar utbildningen. Studiemedel ska inte få lämnas eller tas emot för den tid då utbildningsbidraget lämnas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå de sex motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (M, C, L, KD). Proposition 2015/16:142 Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen. Sex yrkanden i följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen Villkoren för den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen Villkoren för den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen, punkt 2 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 4. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 5. lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Därmed bifaller proposition 2015/16:142 punkterna 1–5. Villkoren för den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen 2015/16:3382 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–6. Reservation (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (M), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas regeringens proposition 2015/16:142 Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen och en motion som väckts med anledning av propositionen. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Utskottet anordnade en öppen utfrågning om lärarbrist i skolan. I promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet (U2012/04904/S) gjordes bedömningen att personer med examen på forskarnivå som har varit verksamma som lärare på en högskola eller i skolväsendet bör ges möjlighet att kunna komplettera sin tidigare utbildning och få en ämneslärarexamen. Det har inom () utarbetats en promemoria om en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen (U2015/05012/UH). Promemorian har remissbehandlats. I den aktuella propositionen behandlas de förslag i promemorian som avser lagstiftningsåtgärder. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet hade inget att invända mot förslagen. Regeringen avser att genomföra en tidsbegränsad satsning på en ny särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå. Satsningen planeras pågå . Syftet med satsningen är att få fler ämneslärare och lektorer i skolan. För att stimulera personer att påbörja och slutföra denna utbildning avser regeringen också att införa ett tillfälligt utbildningsbidrag. För att kunna genomföra satsningen föreslås ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Ändringarna innebär bl.a. att utbildningsbidraget ska vara skattepliktigt, att sekretess ska gälla i ärenden om utbildningsbidrag och att en etableringsplan ska upphöra att gälla när en nyanländ påbörjar utbildningen. Studiemedel ska inte få lämnas eller tas emot för den tid då utbildningsbidraget lämnas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen, studiestödslagen, offentlighets- och sekretesslagen och lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagändringarna innebär bl.a. att det tillfälliga utbildningsbidraget, som införs för personer med forskarexamen som läser en särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen, ska vara skattepliktigt, att sekretess ska gälla i ärenden om utbildningsbidrag och att en etableringsplan ska upphöra att gälla när en nyanländ påbörjar utbildningen. Vidare innebär ändringarna att studiemedel inte ska få lämnas eller tas emot för den tid då utbildningsbidraget lämnas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Därmed bifalls propositionen. En ny kompletterade pedagogisk utbildning Det finns en konstaterad brist i på ämneslärare i matematik, naturorienterande ämnen och teknik samt en brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen. Regeringen avser därför att genomföra en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) som leder till ämneslärarexamen för personer med examen på forskarnivå. Satsningen planeras pågå , 2016–2021, och utbildningen bör anordnas vid något eller några lärosäten med relevanta förutsättningar. Regeringen avser att besluta om vilket eller vilka lärosäten som får detta uppdrag. Utbildningen är tänkt att genomföras () och omfatta den utbildningsvetenskapliga kärnan, vilken innefattar bl.a. kunskaper om bedömning och betygssättning och didaktik samt verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Förslaget innebär att studenterna läser utbildningen med en högre studietakt än vid ordinarie KPU. Den aktuella utbildningen bör anordnas för personer som har examen på forskarnivå (licentiatexamen eller doktorsexamen) och ämneskunskaper relevanta för ett undervisningsämne där det råder brist på sökande till ämneslärarutbildningen, i första hand matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För att stimulera personer att påbörja och slutföra denna utbildning avser regeringen också att införa ett tillfälligt utbildningsbidrag. Utbildningsbidragets storlek bör enligt regeringen vara på en sådan nivå att det blir en reell rekryteringsstimulans. Ett utbildningsbidrag på före skatt bedöms ha förutsättningar att vara ett incitament för personer att söka sig till den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen. Utbildningsbidrag bör bara få lämnas för studier på heltid och under sammanlagt högst . I syfte att säkerställa att utbildningsbidraget endast lämnas till den som bedriver sina studier i en takt som är normal för utbildningen bör en avstämning göras . Detta innebär att ytterligare utbildningsbidrag efter sex månaders studier endast kan lämnas om studenten har bedrivit de första sex månadernas studier i en takt som är normal för utbildningen. Utbildningsbidrag bör få lämnas längst till och med det kalenderår då studenten fyller . Den eller de högskolor som får regeringens uppdrag att anordna den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen bör också ansvara för ansökan om utbildningsbidrag samt pröva frågor om och utbetala utbildningsbidraget. Utbildningsbidrag bör lämnas inom ramen för tillgängliga medel. Det kan innebära att resurserna inte räcker till alla studerande på utbildningen. Bidrag bör därför lämnas till studerande i den ordning som deras ansökningar kommer in till högskolan. En studerande som har fått utbildningsbidrag bör dock ha förtur till bidrag för att slutföra den påbörjade utbildningen. I vissa fall bör utbildningsbidrag kunna lämnas vid frånvaro, t.ex. på grund av sjukdom, tillfällig vård av barn eller vård av närstående. En högskolas beslut om utbildningsbidrag bör få överklagas till . Avsikten är att utbildningsbidrag under den femåriga satsningen ska kunna betalas ut till högst 50 heltidsstuderande , dvs. totalt högst 250 studenter. Enligt statistik arbetade drygt 200 lektorer i skolväsendet /16. Om 250 personer fullgör den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och om de sedan får anställning som lektorer innebär det att antalet lektorer i skolväsendet skulle fördubblas. Regeringen avser att meddela föreskrifter om den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen i förordning. Det krävs vissa lagändringar För att kunna genomföra satsningen föreslås ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395), offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagförslagen beskrivs mer i detalj nedan. Regeringen föreslår att utbildningsbidraget ska vara skattepliktigt. Skälen för regeringens förslag Med hänsyn till storleken på utbildningsbidraget är det enligt regeringen rimligt att bidraget tas upp till beskattning. För att bidraget ska vara skattepliktigt föreslås en ändring i 11 kap. 34 § inkomstskattelagen. Studerande som uppbär det föreslagna utbildningsbidraget ska inte tillgodoräknas något pensionsgrundande belopp. En grundläggande princip i pensionssystemet är den direkta kopplingen mellan förvärvsarbete och pension, dvs. att det är inkomster av förvärvsarbete som är pensionsgrundande. Eftersom bidraget inte är någon ersättning för förvärvsarbete bör det enligt regeringen inte ge pensionsrätt. Regeringen föreslår att studiemedel inte ska få lämnas eller tas emot för den tid då utbildningsbidrag lämnas. Skälen för regeringens förslag Det tillfälliga utbildningsbidrag som regeringen avser att införa är tänkt att ligga på en relativt hög nivå, och det är därför enligt regeringen rimligt att någon annan statlig studiefinansiering i form av studiemedel inte ska kunna lämnas . Regeringen anser att det är viktigt för välfärdssystemets legitimitet att det finns en bestämmelse som reglerar att studiemedel och det tillfälliga utbildningsbidraget inte får lämnas . Studiestödslagen föreslås ändras i enlighet med detta. Regeringen föreslår att den som deltar i kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå och får utbildningsbidrag för denna utbildning, ska likställas med en person som förvärvsarbetar vid tillämpning av bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om rätt till handikappersättning. I 50 kap. 4 och 5 §§ socialförsäkringsbalken finns bestämmelser i fråga om vem som har rätt till handikappersättning. Av bestämmelserna framgår bl.a. att rätt till handikappersättning har en försäkrad som innan han eller hon fyller har fått sin funktionsförmåga nedsatt för avsevärd tid i sådan omfattning att han eller hon behöver mera tidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring, behöver fortlöpande hjälp för att kunna förvärvsarbeta, eller i annat fall har betydande merkostnader. Vid tillämpning av nämnda bestämmelser ska en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen eller som endast på grund av bestämmelser om behovsprövning inte får studiestöd likställas med en person som förvärvsarbetar (50 kap. 6 § socialförsäkringsbalken). Att den studerande likställs med en person som förvärvsarbetar medför således bl.a. att den studerande kan ha rätt till handikappersättning om han eller hon behöver fortlöpande hjälp för att kunna studera. Skälen för regeringens förslag Regeringens avsikt är att studerande som deltar i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen ska kunna få utbildningsbidrag i stället för studiestöd. Som en följd av detta bör det i socialförsäkringsbalken föreskrivas att även den som deltar i den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och får utbildningsbidrag för den utbildningen ska likställas med en person som förvärvsarbetar vid tillämpningen av bestämmelserna om handikappersättning. Även dessa studerande kommer därmed att kunna ha rätt till handikappersättning om de behöver fortlöpande hjälp för att kunna studera. Regeringen bedömer att det inte bör införas några specialbestämmelser om sjukpenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall när det gäller personer som får utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Skälen för bedömningen är att satsningen på den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och utbildningsbidraget är avsedd att vara en tidsbegränsad satsning och avse ett mycket begränsat antal personer. Mot den bakgrunden finns det inte tillräckligt behov av att i socialförsäkringsbalken för den aktuella personkretsen införa andra specialbestämmelser än om handikappersättning. Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen I ärenden om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå föreslår regeringen att sekretess ska gälla för uppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen ska inte gälla beslut i ett ärende i andra fall än om ärendet avser utbildningsbidrag under sjukdom. Sekretessen ska gälla i högst . Skälen för regeringens förslag Ärenden om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå bör enligt propositionen handläggas av vissa högskolor, , och allmänna förvaltningsdomstolar. I sådana ärenden kan det förekomma uppgifter av känslig natur om såväl en enskilds personliga som ekonomiska förhållanden. Det kan t.ex. vara fråga om uppgifter om den enskildes hälsa vid frånvaro på grund av sjukdom. Frågor som rör offentlighet och sekretess regleras i offentlighets- och sekretesslagen, förkortad OSL. I ärenden om studiestöd, som handläggs av (), gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden endast om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs (28 kap. 9 § OSL). I sådana ärenden gäller således en presumtion för offentlighet i fråga om uppgifter om den enskilde. Regeringen finner att den avvägning som i den ovan nämnda paragrafen har gjorts mellan sekretessintresset och insynsintresset i ärenden om studiestöd får anses vara lämplig även i ärenden om utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Sekretess bör alltså gälla i sådana ärenden för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Ett sådant s.k. rakt skaderekvisit leder till att det stora flertalet uppgifter som finns i ett ärende om utbildningsbidrag, och som avser ekonomiska förhållanden, är offentliga. Sekretessen ska inte gälla beslut i ärende om utbildningsbidrag i andra fall än om ärendet avser utbildningsbidrag under sjukdom. Detta motsvarar vad som gäller i ärenden om studiestöd. Regeringen bedömer att rätten att meddela och offentliggöra uppgifter inte bör inskränkas i den nu föreslagna nya sekretessbestämmelsen. Sekretess innebär såväl tystnadsplikt som handlingssekretess (3 kap. 1 § OSL). Den tystnadsplikt som följer av en sekretessbestämmelse inskränker inte rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, om inte annat anges i tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen eller OSL. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter har dock aldrig företräde framför handlingssekretessen. Den tystnadsplikt som följer av sekretessbestämmelsen i 28 kap. 9 § OSL (om studiestöd) inskränker inte rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Regeringen anser att det saknas skäl att göra någon annan bedömning i frågan om den tystnadsplikt som kommer att följa av den nu föreslagna sekretessbestämmelsen. Ändringar i lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Regeringen föreslår att en etableringsplan ska upphöra att gälla när en nyanländ påbörjar kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå för vilken det kan lämnas utbildningsbidrag. Lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska upprätta en individuell etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. En nyanländ som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan har rätt till etableringsersättning. En etableringsplan upphör att gälla bl.a. när den nyanlände påbörjar en utbildning på högskolenivå för vilken studiemedel kan lämnas enligt studiestödslagen. Därmed upphör även rätten till etableringsersättning. I förarbetena anges att en nyanländ som bedriver studier på högskolenivå bör finansiera dessa med studiemedel (prop. 2009/10:60 s. 114). Skälen för regeringens förslag Nyanlända invandrare med forskarexamen som har en etableringsplan kan komma i fråga för den föreslagna särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och därmed för det föreslagna utbildningsbidraget. På samma sätt som när den nyanlände påbörjar en utbildning på högskolenivå för vilken studiemedel kan lämnas enligt studiestödslagen bör enligt regeringen rätten till en etableringsplan, och därmed till etableringsersättning, upphöra att gälla även när den nyanlände påbörjar den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen. Det bör därför framgå av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare att etableringsplanen upphör även när den nyanlände påbörjar den kompletterande pedagogiska utbildningen. Regeringen har skickat en inbjudan till statliga universitet och högskolor att anmäla intresse för att på regeringens uppdrag delta i satsningen på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning och ett utbildningsbidrag till de studerande vid utbildningen. Inbjudan har skickats parallellt med beredningen av ärendet inom för att kunna påskynda beredningen av uppdrag till de universitet och högskolor som ska erbjuda utbildningen. Regeringen föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft . Övrigt – regeringens bedömning För handläggning av ärende om utbildningsbidrag kommer det att krävas behandling av vissa personuppgifter. Några av dessa personuppgifter kommer att vara känsliga, t.ex. uppgifter om studentens hälsa när det gäller utbildningsbidrag under sjukdom. Regeringen bedömer emellertid att regleringen i personuppgiftslagen (1998:204) om behandling av personuppgifter är tillräcklig. står inför en allvarlig lärarbrist. Att råda bot på denna brist är enligt utskottet en mycket angelägen fråga. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 vidtagit flera åtgärder för att komma till rätta med bristen på lärare. Regeringen har inlett en nationell samling för läraryrket. Den nationella samlingen har fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, bl.a. genom insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärar- och förskollärarutbildningen, kompetensutveckling för lärare och investeringar i mer personal i skolan (se bl.a. prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU1 utg.omr. 16, rskr. 2015/16:113). Utskottet har också särskilt intresserat sig för skolans personalsituation, t.ex. inom ramen för den årliga uppföljningen av regeringens resultatredovisning (bet. 2012/13:UbU1 avsnitt 4 och bilaga 5, bet. 2013/14:UbU1 avsnitt 2 liksom i bet. 2014/15:UbU1 avsnitt 2 och i bet. 2015/16:UbU1 avsnitt 1). Utskottet har också anordnat en öppen utfrågning om lärarbrist i skolan (). Det är enligt utskottet angeläget att det finns olika vägar in i läraryrket. finns den ordinarie KPU (se ovan s. 5). Regeringen har i proposition 2015/16:23 Anställning under viss kompletterande utbildning föreslagit en försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar inom skolan. Försöksverksamheten ska avse personer som under vissa villkor ska bedriva undervisning som lärare i skolväsendet i ett eller flera ämnen där det råder brist på legitimerade och behöriga lärare. Ytterligare förutsättningar för försöksverksamheten är att personen har ämneskunskaper som motsvarar de ämneskunskaper som krävs för en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnen som personen ska bedriva undervisning i och genomför en kompletterande pedagogisk utbildning för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen i det eller de ämnena. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:UbU8, rskr. 2015/16:127). Vidare har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) föreslagit att medel ska avsättas för fortsatt stöd till Teach for som bl.a. syftar till att öka rekryteringen av ämneslärare i matematik, natur-orienterande ämnen och teknik. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Utöver en brist på ämneslärare i bl.a. matematik, naturorienterande ämnen och teknik råder det också brist på lektorer i skolan inom bl.a. dessa ämnen, och detta måste man komma till rätta med. Den nu föreslagna satsningen på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen bidrar enligt utskottet till att stärka den vetenskapliga grunden i utbildningen inom skolväsendet genom att öka antalet lektorer. Ett ökat antal lektorer bidrar också enligt utskottet till lärarrekryteringen. De lagändringar som föreslås i propositionen syftar till att kunna genomföra satsningen på den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen och det tillfälliga utbildningsbidraget, och är enligt utskottet väl avvägda. Utskottet tillstyrker därmed propositionen. Utskottet övergår nu till att i nästa avsnitt behandla de motionsyrkanden som innehåller en begäran om tillkännagivanden med anledning av propositionen. Villkoren för den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att förkorta studietiden , om att den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen också ska ges på distans, om att forskarna bör tillåtas kombinera en anställning på en skola parallellt med studierna, om att personer med examen på forskarnivå med ämneskunskaper inom moderna språk också bör vara prioriterade till utbildningen, om att det bör tillsättas en utredning för att se över hur det kan säkerställas att de lektorer som utbildas också kommer i anställning och om att se över hur pensionen för de forskare som antas till utbildningen kommer att påverkas för att tiden i utbildning inte ska få påtagligt negativa konsekvenser för forskarnas pensionsutveckling. Jämför reservation (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:3382 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–6 begär motionärerna följande. Motionärerna anför att regeringen bör se över möjligheten att förkorta studietiden (yrkande 1). Mot bakgrund av att utbildningen troligtvis endast kommer att ges vid ett fåtal lärosäten anser motionärerna att regeringen bör säkerställa att den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen också ska kunna läsas på distans (yrkande 2). Vidare anser motionärerna bl.a. att forskarna bör tillåtas kombinera en anställning på en skola med parallella studier inom den kompletterande pedagogiska utbildningen (yrkande 3). Den blivande lektorn bör även kunna undantas från kravet på lärarlegitimation för .