bet · H301KrU4 · 2016-01-29 00:00:00 — En förklaring till att flickor är mer drabbade än pojkar av mobbning på nätet kan enligt vara att flickor använder sociala medier i högre utsträckning än pojkar. ägnar av flickorna mer än åt sociala medier, jämfört av pojkarna. har också undersökt medievanorna bland barn 0–(Småungar & medier 2015). I undersökningen har föräldrar till barn tillfrågats om barnens medievardag och om vårdnadshavarnas attityder kring barnens medieanvändning, skyddsaspekter när det gäller medieinnehåll och åsikter om skadlig mediepåverkan. Vidare kan nämnas att fick i uppdrag av den dåvarande regeringen att stärka unga i åldern 12–mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till våld och hot för en politisk eller ideologisk sak. Myndigheten gav ut ett utbildningsmaterial för skolor, Hur kan skolan arbeta mot näthat? infaller Safer Internet , som uppmärksammas i mer än 90 länder i hela världen. Dagen har instiftats för att främja ett säkrare internet, framför allt för barn och unga. I samband med Safer Internet kommer att rikta sig med en kampanj till föräldrarna. På Safer Internet kommer myndigheten att lansera ett paket, där man lyfter kunskap om unga och internet, om kränkningar och hat, samt hur föräldrar kan stötta sina barn i deras digitala vardag. Kunskapspaketet innehåller en folder med fem konkreta råd, en podd för föräldrar samt en film. Materialet kommer att spridas via bl.a. myndighetens webbplats och i sociala kanaler. har vidare publicerat ett antal poddar på sin webbplats som tar upp olika teman i relation till näthat: rasism, sexism, föräldrar, publicister, lag och rätt samt näthat i gamingvärlden. I varje avsnitt ger en ungdomspanel sina kommentarer på det som sagts i diskussionerna. representerar vidare i och driver ett med finansiellt stöd från EU:s Connecting Europe Facility och dess program Safer Internet. Projektet syftar till en säkrare användning av internet bland barn och unga och drivs i samarbete med – Barnens rätt i samhället. Insafe är ett europeiskt nätverk bestående av 31 nationella center (27 av EU-medlemsländerna plus , , och ), delfinansierat av EU:s Safer Internet Programme. Medan varje nationellt center genomför medvetandehöjande aktiviteter och utbildningskampanjer i respektive land arbetar Insafe-teamet, som drivs av European Schoolnet i , med att koordinera gemensamma aktiviteter inom nätverket och med andra insatser på europeisk nivå. uppdrag är att stärka barn och unga för en positiv, säker och effektiv användning av internet och andra digitala medier. Medlemsorganisationerna i Insafe arbetar med kunskapsutbyte för att dela med sig av erfarenheter, material, metoder och trendspaning. Nätverket samarbetar också med branschföreträdare, skolor och andra aktörer för att stärka användare och för att överbrygga digitala klyftor mellan olika arenor och generationer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fick den dåvarande regeringens uppdrag att förebygga kränkningar, hot och trakasserier bland unga på nätet. Uppdraget kring näthat avslutades /15. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor gav ut flera publikationer om unga, ungdomar och internet. Bland annat Nätkränkningar – en studie av svenska ungdomsnormer och beteenden (), Hat på nätet () och Får man skriva vad man vill på Internet, (). lämnades slutrapporten , kränkningar och trakasserier på nätet. I rapporten konstateras att ungefär hälften av unga i åldern 16–har utsatts för kränkningar på nätet. Datainspektionen har en webbplats, , som ger råd till den som har blivit kränkt på nätet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har också en interaktiv informationssäkerhetsskola, , på nätet som i första hand riktar sig till elever i årskurs 4 och 5. ger lärare stöd i arbetet med att uppfylla målen om säker informationshantering enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr11). Syftet med är att höja elevernas medvetenhet om säker informationshantering och det egna beteendet. har tagits fram av MSB i samråd med , , , och ett antal grundskolor och lärare. Vidare har (Brå) haft i uppdrag av den dåvarande regeringen att göra en kartläggning av polisanmälda hot och kränkningar riktade mot enskilda personer via internet. Kartläggningen är redovisad i rapporten och kränkningar mot enskilda personer via internet (Rapport 2015:6). Enligt rapporten är den vanligaste typen av nätkränkning som flickor anmäler att bilder på dem har publicerats på internet (). Pojkar anmäler oftast att de fått motta dödshot eller hot om våld med vapen (). Av de anmälda hot och kränkningar som Brå har granskat, lades ned av polis eller åklagare. En förklaring till detta är att många av dessa polisanmälningar inte kan leda till åtal – t.ex. om den anmälda händelsen inte är ett brott eller om den misstänkta är . Här kan också nämnas organisationen som samordnar verksamhet för att öka vuxnas kunskaper om barns och ungas vardag på internet, ett initiativ som också stöds av regeringen. Syftet är att bejaka det positiva som finns i ungas liv på nätet, som engagemang, kommunikation och kunskapsutbyte, och ge föräldrar och andra vuxna bättre förutsättningar att hantera fallgroparna på internet, t.ex. e-mobbning och integritetsfrågor. I arbetet inom Surfa Lugnt deltar bl.a. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt , Comhem, , IT- & Telekomföretagen, .SE – samt och Bredbandsbolaget. Surfa Lugnt delar också på Safer Internet ut ett till det projekt eller den organisation som bäst inspirerar till kommunikation, engagemang och kunskapsutbyte mellan unga och vuxna på nätet. Vidare kan nämnas att det på många av de sidor som barn använder finns en ”report abuse”-knapp att trycka på som blockerar en person som skriver något elakt och nedlåtande eller verkar vara någon annan än den utger sig för att vara från att ta mer kontakt. Trots att många unga uppger att de har varit med om mobbning eller sexuella trakasserier på nätet var det enligt Datainspektionens rapport och integritet (2009:1) bara en fjärdedel av dessa som har använt abuse-knappen. nätvandrare bedriver socialt arbete på internet. Nätvandrarna startade för att möta ett ökat behov av vuxenkontakter på internet. Nätvandrarna har främst bedrivit sin verksamhet på olika ungdomsmötesplatser, s.k. communities, på nätet, t.ex. , , , och Jesper.nu. provades nätvandring i onlinespelet World of Warcraft. nätvandrares uppgift är att lyssna och agera bollplank. Om den unge vill tala om allvarliga problem ges stöd online, eller så slussas ungdomen vidare. finansieras projektet av , Kronprinsessan och . Kränkningar och mobbning kan ibland utgöra förtal. Förtal regleras i 5 kap. 1 § , 7 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen och 5 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottet konstaterar inledningsvis att det är ett faktum att barn och unga i hög grad är på internet och att många barn och unga har en stor del av sitt sociala liv på internet. Statistik från visar också att medieanvändningen kryper ned i åldrarna. För många barn och unga är nätet en positiv plats där de bl.a. kan hålla kontakten med kompisar, söka information till skolarbeten, spela spel, se på film, lyssna på musik och upptäcka världen. Utskottet har i flera sammanhang tidigare också framhållit nätets betydelse för barns och ungas språkutveckling och i detta sammanhang också nämnt e-boken som en möjlighet att ta del av litteratur. innebär användningen av internet risker. Det förekommer mobbning, hot, trakasserier och andra kränkningar i en ökande omfattning. Detta är givetvis oacceptabelt, och det finns enligt utskottet skäl till oro över denna utveckling. som det som sker på nätet är en spegling av sådant som också förekommer i den fysiska verkligheten, blir mobbningen, hoten, trakasserierna och kränkningarna på nätet allt allvarligare. Många barn mår psykiskt dåligt efter att ha blivit utsatta för kränkningar på nätet. Den kanske största skillnaden mellan den fysiska världen och den som finns på nätet är avsaknaden av vuxna. Det är mycket viktigt med ett aktivt arbete för att motverka alla former av mobbning, hot och andra kränkningar på nätet. Det gäller såväl det offentliga som föräldrar och andra vuxna i barnens omgivning. Utskottet vill understryka skolans ansvar för trakasserier och kränkningar som begås under skoltid. Skolan har, enligt skollagen (2010:800), ett ansvar för att anmäla, utreda och vidta åtgärder. Personal på skolor eller förskolor som får kännedom om att ett barn anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling har s.k. handlingsplikt och är skyldiga att anmäla detta till rektorn eller förskolechefen som i sin tur måste informera huvudmannen. Skolan har ett ansvar att agera även om situationen först uppstod på internet och utanför skoltid. Som redovisas ovan pågår en rad insatser på området. Mot bakgrund av detta anser utskottet att motionerna 2015/16:114 (M), 2015/16:1569 (M), 2015/16:2481 (M) yrkande 7 samt 2015/16:2482 (M) yrkande 25 bör avstyrkas. Utskottet avser dock att noga följa dessa frågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statsbidrag för skolresor till koncentrationsläger och riktade insatser för att informera om kommunismens brott mot mänskligheten. Jämför reservation 4 (M, L). (M) anför i motion 2015/16:105 att möjligheten att införa ett bidrag för skolresor till bör ses över. I motionen framförs att det finns allt färre överlevare kvar från de nazistiska koncentrationslägren. Enligt motionärerna är det viktigt att fortsätta att hålla liv i minnet av vad som hände. Också kommande generationer behöver få information om totalitära ideologiers gärningar och därför ha möjlighet att besöka koncentrationsläger som . Skolor bör därför uppmuntras att göra skolresor genom statliga bidrag. I motion 2015/16:1599 av (M) föreslås en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för Om detta må ni berätta på Forum för levande historia. I motionen anförs att det präglades av folkmord och terror i två fruktansvärda ideologiers namn, nämligen nazismens och kommunismens. I kommunismens namn har tiotals miljoner människor i världen, många av dem i våra grannländer, mördats, svultit ihjäl eller blivit förtryckta. De sista ockupationstrupperna lämnade , , , och östra . är kunskapen om kommunismens brott mot mänskligheten enligt motionären oroväckande låg. Motionären föreslår därför riktade insatser inom ramen för Forum för levande historias arbete. Regeringen har utsett en särskild utredare till nationell samordnare med uppdrag att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2015:27). Samordnaren har i uppdrag att utveckla och stärka arbetet på lokal nivå och säkerställa samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer inklusive trossamfund. Forum för levande historia har enligt sin instruktion (2007:1197) till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Myndigheten ska sträva efter att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Regeringen beslutade att ge Forum för levande historia i uppdrag att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och . För uppdraget tilldelades Forum för levande historia och 2016 respektive 2017. Utbildningsinsatsen, som ska genomföras i samarbete med , ska riktas till elever i och gymnasieskolan och ta upp olika former av rasism och intolerans i historien och . Forum för levande historia ska i genomförandet av uppdraget utgå från barns och ungas verklighet i . Uppdraget omfattar rasism och liknande former av intolerans såsom afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, homofobi och transfobi och ska genomgående ha ett genus-perspektiv. Enligt regleringsbrevet ska Forum för levande historia, utöver det som framgår av uppdraget, även arbeta för att nå ut till fler grupper än elever i och i gymnasieskolan. Vidare ska myndigheten verka för en bred geografisk spridning samt anlägga ett jämställdhetsperspektiv på utbildningsinsatsen. har i uppdrag att vidta kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Myndigheten ska på ett lättillgängligt sätt sammanställa information om det arbete som utförs av myndigheter, organisationer m.fl. i syfte att förmedla kunskap och sprida information om metoder i frågor om främlingsfientlighet och intolerans. Totalt avsätts för uppdraget –2017. I uppdraget ingår att ska genomföra fortbildningar av skolpersonal i frågor om främlingsfientlighet och intolerans. Myndigheten ska också genomföra regionala seminarier för att sprida kunskap om det material som tagits fram samt hur detta kan användas. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att fördela statsbidrag till organisationer och kommuner för verksamhet som motverkar antidemokratiskt beteende och radikalisering samt anslutning till våldsbejakande extremism. Inom programmet Europeisk hågkomst kan bl.a. kommuner, landsting, ideella organisationer, forskningsinstitut, organisationer för överlevande och museer söka bidrag. Europeisk hågkomst är en del av programmet för medborgarna som syftar till att främja demokratisk delaktighet bland EU:s medborgare och att stimulera till reflektion om EU:s historia och framtid. Syftet med bidraget inom programmet Europeisk hågkomst är att ge möjlighet att reflektera över de grundläggande värden som finns i , t.ex. demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Programområdet stöder projekt som syftar till att förstå bakgrunden till de totalitära regimerna i (nazismen, fascismen, stalinismen) och att högtidlighålla minnet av offren för dessa regimer, viktiga händelser och historiska vändpunkter i nutidshistoria och dess betydelse för dagens . Aktiviteterna ska dessutom bidra till försoning, interkulturell dialog och ömsesidig förståelse. Sammantaget konstaterar utskottet att omfattande utbildningsinsatser görs för elever i och gymnasieskolan om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen och som också tar upp olika former av rasism och intolerans i historien och . Vad gäller skolresor till koncentrationsläger konstaterar utskottet att det för de skolor och kommuner som önskar, finns vissa möjligheter att, utöver egna prioriteringar, söka projektbidrag för resor till koncentrationsläger. Utskottet anser dock inte att statliga bidrag bör specialdestineras till skolresor. Utskottet anser att motionerna 2015/16:105 (M) och 2015/16:1599 (M) bör avstyrkas. Barns och ungas rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ta till vara erfarenheter från alliansregeringens arbete kring barn och kultur. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2137 av m.fl. (M, C, FP, KD) anförs att erfarenheterna från alliansregeringens arbete kring barn och kultur bör tas till vara (yrkande 2). I motionen understryks betydelsen av Skapande skola liksom betydelsen av barns och ungas läsande, på många sätt en viktig frihets- och demokratifråga, och en prioriterad fråga för Alliansen. Av de ovannämnda kulturpolitiska målen framgår bl.a. att kulturpolitiken särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Samtliga myndigheter och institutioner inom kulturområdet ska enligt sina instruktioner integrera ett barnperspektiv i sin verksamhet. Den enskilt största statliga satsningen på barns och ungas kultur är satsningen Skapande skola. Skapande skola inrättades 2008 av den dåvarande regeringen i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. uppgår anslaget 1:3 Skapande skola till . I detta ingår för verksamhet riktad till förskolan. Genom den litteraturpolitiska propositionen Läsa för livet infördes nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). En ny bibliotekslag (2013:801) trädde i kraft . Folkbiblioteken ska, enligt 8 § bibliotekslagen ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:26, rskr. 2013/14:26). har ett utökat uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Myndigheten har tillförts för uppdraget . presenterade ett handlingsprogram för myndighetens fortsatta läsfrämjande arbete som bl.a. innefattar ett nationellt program för att stödja små barns språkutveckling, kallat Bokstart . Programmet riktar sig till föräldrar och innebär att barnhälsovård och folkbibliotek samverkar för att nå dem med inspiration och information kring läsning. startade tre pilotprojekt i , och . I ett första skede är målgruppen familjer i socialt och ekonomiskt utsatta områden. har också tagit fram en kunskapsöversikt om metoder och forskning på det läsfrämjande området. har arbetet fortsatt med den läsfrämjande satsning där idrottsföreningar samverkar med bibliotek för att tillgängliggöra litteratur för idrottande pojkar och flickor. läsambassadör är ett projekt initierat av som också finansierar verksamheten. Läsambassadören ska verka för att barn och unga, oavsett bakgrund, ska få lika möjligheter att nå litteraturen. Syftet är även att inspirera vuxna att främja ungas läsning och verka för att ge fler möjlighet till en konstnärlig upplevelse genom litteraturen. En viktig målgrupp är barn och vuxna som inte läser, eller läser i liten omfattning. Läsambassadören väljs av en jury och är fram . Därtill kan nämnas litteraturpriset till minne (, ), som uppgår till . Priset instiftades 2002 av den dåvarande regeringen och administreras av . Priset delas ut och kan delas ut till författare, illustratörer, berättare och läsfrämjare vars verk eller arbete för barn och unga är av allra högsta konstnärliga värde och präglas av den djupt humanistiska anda som förknippas med. Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen och att främja barns rätt till kultur. tilldelades priset den sydafrikanska läsfrämjande organisationen . Som ett resultat av den litteraturpolitiska propositionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117) beslutades att av det statliga stödet till folkbildningen 2014 skulle destineras för planerad läsfrämjande verksamhet. I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att förbättra möjligheterna för barn och ungdomar att delta i den kommunala musik- och verksamhet. Ett av flera hinder för deltagande är höga taxor. avsätts därför som bidrag för att främja låga taxor i den kommunala musik- och . Syftet med bidraget är att göra den kommunala musik- och mer tillgänglig och jämlik. Regeringen har vidare gett en utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och (dir. 2015:46). Utredaren ska bl.a. kartlägga och beskriva den kommunala musik- och verksamhet i , identifiera hinder för deltagande, föreslå åtgärder för hur försörjningen av lärare kan säkras samt lämna förslag till en nationell strategi för samordning och uppföljning av den kommunala musik- och . Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill understryka att det är självklart att kulturen ska komma alla barn och unga till del. Barns och ungas rätt till kultur är och har varit en prioriterad fråga i den nationella kulturpolitiken. Både den tidigare och den nuvarande regeringen har värnat och värnar barns och ungdomars rätt till kultur – både deras möjligheter att ta del av kultur och att själva delta i det kulturella livet och få skapa och uttrycka sig konstnärligt. Sammantaget konstaterar utskottet att alla barns och ungas rätt till kultur är en prioriterad fråga inom kulturpolitiken. Som framgår ovan görs omfattande insatser för att kultur i olika former ska vara tillgänglig för barn och unga. Utskottet avstyrker därför motion 2015/16:2137 yrkande 2 (M, C, FP, KD). Barns och ungas möjligheter att uppleva scenkonst Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ungas möjligheter att ta del av scenkonst. Jämför reservation 6 (L). och (båda FP) understryker i motion 2015/16:392 yrkande 1 vikten av att alla barn ges möjlighet att uppleva professionella scenkonstföreställningar. I motionen anförs reformen Skapande skolas betydelse för att stimulera både elever och kulturskapare. Reformen behöver dock, enligt motionärerna, vidareutvecklas, och en väg kan vara att inbegripa scenupplevelser i den. I motionens yrkande 2 anförs att ungas möjligheter att ta del av professionell scenkonst oavsett var de bor i landet måste säkerställas. Regeringen bör därför arbeta med stimulanser till kommunerna för att scenkonst ska bli en självklarhet i alla barns uppväxt. Kommunerna behöver stimuleras så att det finns möjligheter att ta sig till och från scenerna, och skolan behöver eventuella resurser för att köpa föreställningar och avsatt tid för detta. Utskottet konstaterar inledningsvis att barns och ungas rätt till kultur är en prioriterad fråga inom den nationella kulturpolitiken. Utskottet har också tidigare i många sammanhang understrukit betydelsen av att barn får ta del av kultur, själva delta i det kulturella livet och att själva få uttrycka sig konstnärligt. I detta sammanhang kan betydelsen av Skapande skola lyftas fram. Skapande skola syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. I uttrycks också att barn har rätt att både ta del av konst och kultur och uttrycka sig i konstnärlig form. När det gäller möjlighet att uppleva scenkonst ska framhållas att och Kungliga Dramatiska teatern enligt sina respektive riktlinjer från regeringen ska nå en så stor publik som möjligt och ska rikta sig till vuxna såväl som till barn och unga samt vara en angelägenhet för en publik i hela . Det ska också tilläggas att inom scenkonsten fördelar bidrag direkt till fria aktörer på bl.a. scenkonstområdet i hela landet. Vidare fördelas statliga medel inom ramen för kultursamverkansmodellen till regionala institutioner. Dessa gör insatser för att sprida scenkonst inom respektive län och region. Här kan nämnas att har initierat ett pilotprojekt i syfte att förskolebarn i åldern i glesbygd där det saknas ett brett utbud av kulturyttringar ska få tillgång till professionell scenkonst via Skapande skola. Professionella dans-, teater-, musik- och cirkusgrupper med stor vana av den åldersgruppen ska turnera med föreställningar för barnen i 18 kommuner i , och . Ett skäl är att resorna till större orter, där den professionella scenkonsten finns, blir för långa speciellt för yngre barn. kommer förskolornas personal att få introduktion, inspiration och material att arbeta vidare med i den dagliga verksamheten. Satsningen beräknas nå ca 4 500 barn. Som redovisas ovan pågår insatser för att alla barn ska ges möjlighet att uppleva professionella scenkonstföreställningar. Mot bakgrund av detta anser utskottet att motion 2015/16:392 (FP) yrkandena 1 och 2 bör avstyrkas. Utskottet vill dock betona vikten av att barn och unga kan ta del av professionell scenkonst oavsett var de bor i landet och avser att noga följa frågan. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av stödet till ungdomsorganisationer.