bet · H301KU15 · 2016-03-23 00:00:00 — betänkande 2015/16:KU15 Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om skadestånd vid dels överträdelse av , dels överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i regeringsformen. •Regeringen bör återkomma till med ett förslag till reglering av enskilda fysiska och juridiska personers möjlighet att få skadestånd av staten eller en kommun vid överträdelse av . •Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att analysera frågan om skadestånd vid överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i regeringsformen. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande bestämmelser och tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om ett stärkt skydd för äganderätten, rättighetsskydd för enskild mot annan enskild, återkallande av medborgarskap och mänskliga rättigheter i EU. I betänkandet finns 16 reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (KD). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Ett stärkt skydd för äganderätten ................................................................ Rättighetsskydd för enskild mot annan enskild .......................................... Återkallande av medborgarskap ................................................................. Förbud mot slöja i offentliga verksamheter ................................................ Rätten till liv............................................................................................... Ett tredje kön .............................................................................................. Mänskliga rättigheter i EU ......................................................................... Rätten till domstolsprövning ...................................................................... Stridsåtgärder på arbetsmarknaden............................................................. Ekonomiskt stöd till politiska partier.......................................................... Ett stärkt skydd för äganderätten m.m., punkt 1 (M) ............................ Rättighetsskydd för enskild mot annan enskild, punkt 2 (M) ............... Återkallande av medborgarskap, punkt 3 (SD)..................................... Samvetsfrihet, punkt 4 (SD) ................................................................. Böneutrop, punkt 5 (SD) ...................................................................... Diskriminering m.m., punkt 6 (SD) ...................................................... Diskriminering m.m., punkt 6 (V) ........................................................ Förbud mot slöja i offentliga miljöer, punkt 7 (SD) ............................. En värdekommission, punkt 8 (KD) ..................................................... Rätten till liv, punkt 9 (KD).................................................................. Ett tredje kön, punkt 10 (V).................................................................. Ett tredje kön, punkt 10 (L) .................................................................. EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter, punkt 11 (M)........................................................................................................ EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter, punkt 11 (L)......................................................................................................... Skadestånd vid överträdelse av , punkt 14 (SD) ...................................................................................................... Skadestånd vid överträdelse av regeringsformen, punkt 15 (S, MP, Samvetsfrihet, punkt 4 (KD) ...................................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Ett stärkt skydd för äganderätten m.m. 2015/16:2500 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (M) 2.Rättighetsskydd för enskild mot annan enskild 2015/16:2502 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M) 2014/15:1005 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2014/15:2911 av och (SD) yrkandena 7 och 8, 2015/16:1284 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 38, 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkande 29. Reservation 3 (SD) 2014/15:2516 av m.fl. (SD). Reservation 4 (SD) 2014/15:2665 av m.fl. (SD) och 2015/16:66 av och (båda SD). Reservation 5 (SD) 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:2619 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 7.Förbud mot slöja i offentliga miljöer 2015/16:3099 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 8 (SD) 2014/15:1605 av Skånberg och (KD) och 2015/16:2683 av Skånberg m.fl. (KD). Reservation 9 (KD) 2014/15:1628 av Skånberg och (KD) yrkande 1 och 2014/15:2990 av (KD) yrkande 1. Reservation 10 (KD) 2014/15:509 av och (S), 2014/15:1685 av m.fl. (MP), 2015/16:49 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:868 av (S) och 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 10. Reservation 11 (V) Reservation 12 (L) 11.EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter 2014/15:1610 av m.fl. (FP), 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2261 av m.fl. (FP) yrkande 8 och 2015/16:2332 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 13 (M) Reservation 14 (L) 2015/16:2206 av m.fl. (S) yrkande 4. 2014/15:811 av och (FP). UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 14.Skadestånd vid överträdelse av ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag till en reglering av enskilda fysiska och juridiska personers möjlighet att få skadestånd av staten eller en kommun vid överträdelse av och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:465 av (S) och 2015/16:2502 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 15 (SD) 15.Skadestånd vid överträdelse av regeringsformen ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att analysera frågan om skadestånd vid överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2493 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Reservation 16 (S, MP, V) 2015/16:3100 av (SD). 17.Ekonomiskt stöd till politiska partier 2015/16:2040 av och (båda SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15 och 2015/16 om bl.a. ett stärkt skydd för äganderätten, rättighetsskydd för enskild mot annan enskild, återkallande av medborgarskap, mänskliga rättigheter i EU och skadeståndsfrågor. Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen (RF) ska den offentliga makten utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det allmänna ska särskilt trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och goda förutsättningar för hälsa. Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer, verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna ska vidare verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Det samiska folkets och etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Bestämmelserna i 1 kap. 2 § RF ger, till skillnad från reglerna i 2 kap. om de grundläggande fri- och rättigheterna, inte upphov till några rättigheter för den enskilde. Dessa bestämmelser är inte rättsligt bindande utan anger målsättningen för samhällsverksamhetens inriktning. Stadgandets främsta funktion är att ålägga det allmänna att positivt verka för att målsättningarna i största möjliga utsträckning förverkligas. Den enskilde kan alltså inte med stöd av 1 kap. 2 § RF påkalla domstols ingripande mot det allmänna utan den utsträckning i vilken det allmänna lever upp till målsättningarna kan enbart bli föremål för politisk kontroll. Stadgandet kan dock få rättslig betydelse som tolkningsdata vid tillämpningen av olika rättsregler. I 2 kap. RF finns bestämmelserna om grundläggande fri- och rättigheter. Kapitlet inleds med en beskrivning i 1 § av de positiva opinionsfriheterna: yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten. De negativa opinionsfriheterna behandlas i 2 § och innebär ett skydd mot tvång från det allmänna att ge till känna sin åskådning i politiska, religiösa, kulturella eller andra sådana hänseenden. I bestämmelsen anges också att det allmänna inte får tvinga någon att tillhöra sammanslutningar för sådana åskådningar eller delta i demonstrationer och dylikt. Kapitlet innehåller också bestämmelser om skydd mot registreringar enbart på grund av politisk åskådning (3 §), förbud mot dödsstraff (4 §), förbud mot kroppsstraff och tortyr (5 §), skydd mot kroppsvisitation och andra påtvingade ingrepp samt skydd mot betydande intrång i den personliga integriteten (6 §), förbud mot landsförvisning och skydd för medborgarskap (7 §), rörelsefrihet (8 §), rätt till domstolsprövning vid frihetsberövande (9 §), förbud mot retro- aktiva straff- och skattelagar (10 §), rätt till offentlig rättegång och förbud mot att inrätta domstol för en redan begången gärning (11 §). bestämmelser om skydd mot diskriminering (12 och 13 §§), som innebär att lagar och andra föreskrifter inte får innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller liknande eller med hänsyn till sexuell läggning eller kön. diskriminering på grund av kön finns ett undantag för de fall då en lag eller annan föreskrift utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Föreskrifter om möjligheterna att göra begränsningar i fri- och rättigheterna finns i 20–25 §§. Begränsningar får endast göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. En begränsning får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsikts- bildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. En begränsning får inte göras enbart på grund av politisk, religiös eller kulturell eller annan sådan Vidare innehåller 2 kap. RF bestämmelser om rätten till fackliga stridsåtgärder (14 §), egendomsskydd och allemansrätt (15 §), upphovsrätt (16 §), närings- och yrkesfrihet (17 §) och rätten till utbildning (28 §). rättighetsregleringen i 2 kap. gäller till stor del även till förmån för utlänningar som vistas i (25 §). I kapitlet anges också att lagar eller andra föreskrifter inte får meddelas i strid med åtaganden enligt (19 §). Det skydd för fri- och rättigheter som ges i 2 kap. RF gäller gentemot det allmänna och inte mellan enskilda. Bestämmelserna om fackliga stridsåtgärder och om upphovsrätt kan dock ses som undantag från detta. är uppdelad i tre avdelningar där fri- och rättigheter behandlas i avdelning I (artiklarna 2–18). Konventionen innehåller bestämmelser om rätten till liv (artikel 2), förbud mot tortyr samt omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning (artikel 3), förbud mot slaveri, träldom och tvångsarbete (artikel 4), rätten till frihet och personlig säkerhet (artikel 5), rätten till domstolsprövning och en rättssäker process (artikel 6), förbud mot att döma till straff utan stöd i lag och mot retroaktiva straffdomar (artikel 7), rätten till skydd för privat- och familjeliv, hem och korrespondens (artikel 8), rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet (artikel 9), rätten till yttrandefrihet (artikel 10), rätten till församlings- och föreningsfrihet (artikel 11), rätten att ingå äktenskap (artikel 12), rätten till ett effektivt rättsmedel (artikel 13) och förbud mot diskriminering (artikel 14). I artiklarna 15–18 regleras möjligheterna för staterna att i vissa situationer göra inskränkningar i rättigheterna. och vissa ändrings- och tilläggsprotokoll till konventionen införlivades 1994 med svensk rätt genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Nya regler för att öka effektivitet har behandlat regeringens proposition 2015/16:18 Ändringsprotokoll nr 15 – Nya regler för att öka effektivitet. I propositionen föreslogs att skulle ställa sig bakom protokoll nr 15 om ändring av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Protokollet syftar till att öka effektiviteten hos och innebär bl.a. att det tydliggörs att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att rättigheterna i upprätthålls och att de också har en viss bedömningsmarginal när de utövar denna skyldighet. Vidare innebär protokollet att tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen minskas från samt att domstolen får ökade möjligheter att avvisa ett mål när en klagande inte har lidit avsevärt men av en konventionskränkning. I propositionen föreslogs också en följdändring i lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utskottet föreslog i betänkande 2015/16:KU9 att skulle ställa sig bakom regeringens förslag. följde utskottet (rskr. EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna Stadgans räckvidd fastställs i artikel 51, där det anges bl.a. att bestämmelserna riktar sig till unionens institutioner och organ samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. Stadgan medför inte någon ny befogenhet eller ny uppgift för unionen. I artikel 52.3 förklaras att i den mån som stadgan omfattar rättigheter som motsvarar sådana som garanteras av ska de ha samma innebörd och räckvidd som i konventionen, men bestämmelsen hindrar inte unionsrätten från att tillförsäkra ett mer långtgående skydd. Stadgan innehåller medborgerliga och politiska rättigheter med bl.a. och gemensamma konstitutionella traditioner som förebild samt ekonomiska och sociala rättigheter. Rättigheterna sammanfattas i sex kapitel: Enligt artikel 6.1 i ska unionen erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som ska ha samma rättsliga värde som fördragen. Det framgår vidare av artikel 6.2 i att EU ska ansluta sig till och därmed underkasta sig jurisdiktion. Avsikten är att det ska bli möjligt för enskilda och stater att inför kunna påtala att en rättsakt i EU eller EU:s egen rättstillämpning strider mot . Ett utkast till anslutningsfördrag mellan EU och medlemsstater har förhandlats fram och remitterades till för yttrande. Enligt yttrandet var utkastet till anslutningsavtal på flera punkter inte förenligt med . Domstolen påminde i sitt yttrande bl.a. om unika karaktär – särskild och självständig i förhållande till både nationella rättsordningar och folkrätten. Ett stärkt skydd för äganderätten Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ett stärkt skydd för äganderätten och om att utreda hur grundlagsskyddet för immateriella rättigheter ska vara utformat. Jämför reservation 1 (M). I kommittémotion 2015/16:2500 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om skyddet för samtliga fri- och rättigheter. Motionärerna anför att inte alla fri- och rättigheter som är garanterade enligt regeringsformen (RF) har samma skydd mot rättighetsbegränsande lagstiftning. Skyddet för äganderätten och näringsfriheten är t.ex. svagare än skyddet för sådana fri- och rättigheter som yttrande-, informations-, mötes-, demonstrations- och föreningsfriheterna, eftersom de båda förstnämnda inte omfattas av de begränsningsregler som framgår av 2 kap. 21 § RF och inte heller av reglerna om vilandeförklaring i 2 kap. 22 § RF. att grundlagens skydd mot rättighetsinskränkningar borde vara lika starkt, oavsett vilken fri- och rättighet det gäller. En inskränkning i t.ex. den enskildes äganderätt skulle, enligt 2 kap 21 §, då endast få göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Vidare skulle en begränsning aldrig få gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. En begränsning skulle heller inte få göras på grund av en politisk eller någon annan åskådning eller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om grundlagsskyddet för immateriella rättigheter. nämns inte immateriella rättigheter i RF:s bestämmelse om egendomsskydd i 2 kap. 15 § RF, trots att exempelvis enskilda patent kan motsvara betydande värden. Utifrån förarbetena till RF framstår det vidare som oklart om immateriella rättigheter omfattas av bestämmelsen. Kärnfrågan blir om begreppet ”egendom” i RF täcker in mer än fast och lös egendom, t.ex. immateriella rättigheter. I ljuset av den tekniska utvecklingen ter sig behovet av att utreda hur grundlagsskyddet för immateriella rättigheter ska vara utformat minst sagt angeläget, anför motionärerna. I motion 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att stärka äganderätten och egendomsrätten. Motionärerna anför att tenderar att utvecklas till ett land där lagarna inte gäller och ställer frågan vad konsekvensen blir av detta . I 2 kap. 15 § första stycket RF anges att vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. m.fl. anför att mycket har ansetts tala för att expropriation av patent eller annan immateriell rättighet faller under paragrafen. (Grundlagarna [, Zeteo], kommentar till 2 kap. 15 § RF med hänvisning till SOU 1993:40, del A, s. Även m.fl. (Regeringsformen – En kommentar, s. 83) anför att immateriella rättigheter, såsom patenträtt, torde omfattas av skyddet mot att tvingas avstå sin egendom. När det gäller rådighetsinskränkningar pekar m.fl. på att i samband med införande av förbud mot indirekt tobaksreklam ansågs begränsningar i rätten att använda ett varukännetecken inte utgöra ett sådant tvångsövertagande av förmögenhetsrätt som avses i paragrafen utan kunde jämställas med en rådighetsinskränkning av det slag som faller utanför paragrafens tillämpningsområde (prop. 2001/02:64 s. 36). I andra stycket anges att den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på ett sådant sätt att den pågående markanvändningen inom den berörda delen av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. Enligt tredje stycket gäller dock att vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan enligt fjärde stycket i samma paragraf. Bestämmelsen ändrades 2010 så att huvudprincipen om full ersättning vid expropriation och annat sådant förfogande tydliggjordes. tillägg i bestämmelsen som innebär att vad som följer av lag gäller i fråga om rätt till ersättning vid rådighetsinskränkningar som sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl (prop. 2009/10:180 s. 163 f.). I fråga om upphovsrätt föreskrivs det i 2 kap. 16 § RF att författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. Enligt förarbetena har den verksamhet som bedrivs av författare och andra konstnärer stor betydelse för opinionsbildningen och den andliga odlingen över huvud taget. Det yttersta syftet med bestämmelsen är att förstärka skyddet för den fria åsiktsbildningen i samhället. statsrådet ansåg det därför inte motiverat att låta den omfatta rättigheter av det slag som tillkommer uppfinnare och mönsterskapare (prop. 1975/76:209 s. 129 f.). I det första tilläggsprotokollet till föreskrivs i artikel 1 att varje fysisk eller juridisk person ska ha rätt till respekt för sin egendom och att ingen får berövas sin egendom annat än i det allmännas intresse och under de förutsättningar som anges i lag och i folkrättens allmänna grundsatser. Dessa bestämmelser inskränker dock inte en stats rätt att genomföra sådan lagstiftning som staten finner nödvändig för att reglera nyttjandet av egendom i överensstämmelse med det allmännas intresse eller för att säkerställa betalning av skatter eller andra pålagor eller av böter och viten. Egendomsbegreppet i artikeln har getts en vidsträckt innebörd. egendom avses inte enbart äganderätt till fast och lös egendom i civilrättslig mening utan även fordringar och immateriella rättigheter skyddas av artikeln. I 2 kap. 20–25 §§ RF finns bestämmelser om förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter. Enligt 20 § RF kan bl.a. yttrandefriheten, föreningsfriheten begränsas genom lag. Av 21 § RF följer att begränsningar endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Vidare föreskrivs i 22 § att ett lagförslag enligt 20 § under vissa förutsättningar ska vila i minst tolv månader från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i kammare. har behandlat frågor om stärkande av äganderätten , bl.a. i betänkandena /2000:KU11, 2002/03:KU26, 2003/04:KU12, 2005/06:KU17 2007/08:KU11, 2008/09:KU17 och 2013/14:KU14. I betänkande 2013/14:KU14 uttalade utskottet att det genom bestämmelserna i 2 kap. 15 § RF finns ett skydd för äganderätten. Utskottet ansåg inte att det fanns något skäl att föreslå en ändring av bestämmelserna och avstyrkte den aktuella motionen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2013/14:99). Enligt utskottets uppfattning är bestämmelserna i 2 kap. 15 § RF om egendomsskydd och i 2 kap. 16 § RF om upphovsrätt väl avvägda.