bet · H401NU4 · 2016-11-17 00:00:00 — För bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag sätts ekonomiska mål som uppdragsmålen eftersom det särskilt beslutade samhällsuppdraget då kan sättas i relation till ekonomiskt värdeskapande. Hållbarhetsanalysen ingår i den fundamentala analysen av bolagets möjligheter och risker som ligger till grund för de ekonomiska målen. Syftet med ekonomiska mål är enligt skrivelsen framför allt att • främja såväl operationell effektivitet som kapitaleffektivitet • hålla finansiell risk på en rimlig nivå • bidra till att ägaren får en förutsägbar och långsiktigt hållbar utdelning • möjliggöra uppföljning och utvärdering. Enligt vad som anges i skrivelsen är syftet med lönsamhetsmålet att se till att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt, ur både ett finansiellt och ett operativt perspektiv. Lönsamhetsmålet syftar också till att ge en rimlig kompensation för det risktagande en investering i bolaget innebär. Därför utgör kapitalkostnaden golvet för lönsamhetsmålet. Precis som övriga ekonomiska mål ska lönsamhetsmålet ses som ett mål som ska uppnås och inte som ett krav som måste vara uppfyllt . Det bör således utgöra en ambitiös och realistisk målbild för bolaget. Metoden för att fastställa lönsamhetsmålet omfattar en ingående analys av bolagets affärsplan samt branschjämförelser. För de flesta bolag används ett avkastningsmål (t.ex. avkastning på eget eller operativt kapital). För andra bolag, som inte binder mycket kapital, kan det vara mer relevant med ett marginalmål (t.ex. rörelsemarginalmål). När det gäller hållbart företagande fastställer bolagsstyrelserna mål och strategier för ett långsiktigt hållbart företagande. Uppföljning av bolagens hållbarhetsarbete sker dels genom uppföljning av bolagens egna hållbarhetsmål, dels med hjälp av bolagsspecifika hållbarhetsanalyser. När det gäller de frågor om statliga företag och hållbart företagande som behandlas i de aktuella motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD) och 2016/17:3128 (M) kan nämnas att utskottet behandlade liknande motionsyrkanden och (bet. 2015/16:NU4 och bet. 2015/16:NU7). Utskottet avstyrkte dessa motionsyrkanden bl.a. mot bakgrund av det pågående arbetet med hållbarhetsfrågor inom förvaltningen av de statliga bolagen samt att har ett etablerat nätverk för hållbart företagande i syfte att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyten och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande, kring hållbart företagande. följdes utskottets ställningstaganden upp i reservationer (M, C, L, KD). Vidare kan nämnas att ett enigt utskott (bet. 2015/16:NU:21) med anledning av regeringens skrivelse 2015/16:60 om regeringens hantering av risker i statliga bolag framhöll att de hållbarhetsanalyser som de statliga bolagen genomför bidrar till att öka bolagsförvaltningens medvetenhet och kunskap om risker i bolagen och betonade betydelsen av arbetet med hållbarhet inom de statligt ägda bolagen. Bolagens verksamhet ska enligt vad utskottet framförde präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Utskottet framhöll avslutningsvis i sitt ställningstagande att det pågått ett arbete för att stärka de statliga bolagens hållbarhetsarbete och att det är viktigt att regeringen fortsätter att utveckla arbetet med hållbart företagande i förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Mot bakgrund av vad som framförs i motion 2016/17:3123 (M, C, L, KD), 2016/17:3128 (M), 2016/17:121 (SD) och 2016/17:1199 (V) när det gäller jämställdhet, rekrytering till de statliga bolagens styrelser och målet om att könsfördelningen i de statliga bolagens styrelser ska vara mint av vardera kön kan framhållas att det i skrivelsen anförs att det för ägaren är viktigt att bolagsstyrelserna kännetecknas av mångfald och bredd när det gäller ålder, kön, etnicitet, branscherfarenheter, akademisk bakgrund och yrke. Syftet med att ta in ledamöter med varierad bakgrund anges vara att ge styrelsen bredare kompetens och förbättrad dynamik. Styrelsenomineringsprocessen på sköts av en arbetsgrupp med representanter från bolagsgruppen som analyserar kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och kommande utmaningar, bolagets nuvarande styrelsesammansättning samt genomförda styrelseutvärderingar. Arbetsgruppen fastställer en kravprofil utifrån bolagets specifika situation och inleder rekryteringsarbetet. Det bolagsansvariga statsrådet beslutar sedan om nominering av styrelseledamöter till årsstämman som beslutar om valet av styrelse. Styrelsearbetet i de statligt ägda bolagen utvärderas . Dels ansvarar bolagens styrelseordförande för att en utvärdering genomförs, dels gör löpande egna utvärderingar. I de statligt hel- och delägda bolagen informerar ordförande ansvarigt departement om utvärderingens resultat. I de noterade bolagen informerar ordföranden valberedningen. bestod styrelserna i den statliga bolagsportföljen av i genomsnitt 6,8 styrelseledamöter, vilket är i nivå med föregående år. I bolagen med statligt ägande finns sammanlagt 326 stämmovalda ledamöter. väljs ca 50 nya styrelseledamöter. I de börsnoterade bolagen , där staten tillhör de största ägarna, har en representant från förvaltningsorganisationen ingått i valberedningarna. De stämmovalda styrelseledamöterna i bolagen med statligt ägande utgjordes av kvinnor och män . I de statligt helägda bolagen utgjordes styrelseledamöterna av kvinnor och män. Det kan jämföras med de börsnoterade bolagens styrelser kvinnor och män. I 32 av totalt 48 bolag med statligt ägande som ingår i statistiken uppnåddes målet om en balanserad könsfördelning, dvs. att andelen av vardera kön ska vara . I 16 bolag uppnåddes inte målsättningen. I tio av dessa bolag var det övervikt av män och i sex av dessa bolag var det övervikt av kvinnor. Andelen kvinnor som är styrelseordförande i de av staten hel- och delägda bolagen har ökat från 2016, vilket kan jämföras hos börsbolagen. I de av staten helägda bolagen är andelen kvinnor som är styrelseordförande . Med anledning av vad som framförs i motion 2016/17:2128 (M) om att statliga bolag inte ska snedvrida konkurrensen på marknader kan det nämnas att de statliga bolagen, med undantag för vad som anges nedan, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagen samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Det finns inte några särregler för bolag med statligt ägande, frånsett att har rätt att utse revisorer i de bolag som staten har ett bestämmande inflytande i och i bolag vars verksamhet regleras i författning. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. De statligt ägda bolagen, liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor, kan exempelvis också lyda under särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De bolag med statligt ägande där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) enligt vilken på talan av kan förbjuda sådana företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Regleringen gäller även landstingsägda och kommunägda bolag. Denna reglering går utöver den som gäller för andra företag enligt konkurrenslagen. Utöver detta ska statliga företag följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bl.a. innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt. Statliga företags medlemskap i intresseorganisationer Med anledning av vad som framförs i motion 2016/17:1199 (V) om statliga företags medlemskap i intresseorganisationer kan nämnas att statsrådet (S) under en interpellationsdebatt (ip. 2015/16:59 Statliga bolag och ) med (V) anförde följande: Jag vill inledningsvis säga att bolagen med statligt ägande är en självklar och viktig del av svenskt näringsliv. Det är naturligt och bra att bolagen på olika sätt deltar i samhällsdebatt och utveckling. Det är något positivt och självklart. Ett sätt att göra det på är genom branschorganisationer som driver viktiga frågeställningar för olika branscher och för svenskt näringsliv i stort. sker det i överensstämmelse med regeringens linje på området och ibland i överensstämmelse med andra åsikter. I flera fall har bolag med statligt ägande påverkat näringslivet i positiv riktning. Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen (2005:551). Styrningen av bolag ska inte blandas ihop med styrning av myndigheter, som sker främst i enlighet med förvaltningslagen. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och har, liksom bolagets ledning, att se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets verkställande direktör och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Jag kan vidare konstatera att det står var och en fritt att inom ramen för regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet sammansluta sig med andra för allmänna och enskilda syften. Regeringen ställer höga krav på bolagen med statligt ägande, inte minst på området hållbart företagande, och bolagen ska i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Jag utgår därför från att representanter för bolagen med statligt ägande för fram argument och ståndpunkter i debatten som är balanserade och välgrundade. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om förvaltningen av statliga företag redovisas under följande rubriker: – Skrivelsen om företag med statligt ägande – Förvaltningen av företag med statligt ägande – Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen. Skrivelsen om företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Det finns, som framgår av detta betänkande, åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller statliga företag. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förvaltningen av företag med statligt ägande Uttalanden av i olika frågor som rör förvaltningen av statliga företag förordas i motionerna 2016/17:3123 (C, M, FP, KD), 2016/17:3128 (M) och 2016/17:121 (SD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att ge de statliga bolagen möjlighet att utvecklas och växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska ske på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Utskottet kan vidare konstatera att staten är en betydande företagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 50 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i flertalet fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats i syfte att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Bolag med statligt ägande är vidare ålagda att integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Styrelsen och företagsledningen ska ta ett tydligt ansvar för bolagets hållbarhetsutmaningar och arbeta efter långsiktiga, utmanande och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Av 50 bolag med statligt ägande hade /16 så gott som alla fastställt hållbarhetsmål. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att det pågått ett arbete för att stärka de statliga bolagens hållbarhetsarbete och att det är viktigt att regeringen fortsätter att utveckla arbetet med hållbart företagande i förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Vidare kan utskottet konstatera att arbetet med att genom ägarstyrning uppnå en balanserad könsfördelning på ledande befattningar i de statliga bolagen fortsätter. Styrelsearbetet i de statligt ägda bolagen utvärderas . Dels ansvarar bolagens styrelseordförande för att en utvärdering genomförs, dels gör löpande egna utvärderingar. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att löpande genomför ett omfattande analysarbete i fråga om bolagen med statligt ägande vilket kan leda till förändringar eller förtydliganden av bolagens uppdrag eller inriktning eller till omstruktureringar. Mot denna bakgrund ser utskottet inte några skäl att gå vidare med några uttalanden om förvaltningen av statligt ägda företag så som förordas i de aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därmed dessa motioner i berörda delar. Uppdrag och mål för de statligt ägda företagen Utskottet har inledningsvis att ta ställning till olika förslag om förändringar av de statliga bolagens uppdrag och mål. I motion 2016/17:3118 (C) förordas att statliga bolag som är markägare ska få i uppdrag att ta fram förslag på byggbar mark. Som framgår av det föregående tog utskottet ställning till ett liknande motionsyrkande. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet mot bakgrund av att det är genom bolagsordningen som ägaren bestämmer bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten samt att verksamhetsföremålet i bolag med statligt ägande har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. Utskottet ser inga skäl att ändra uppfattning i denna fråga och avstyrker därmed den aktuella motionen i berörd del. I motion 2016/17:1199 (V) föreslås att uppdragen till de statliga bolagen ska ändras och formuleras så att samhällsintresset ska stå över vinstintresset samt att de statliga bolagen i högre grad ska samarbeta för att öka förädlingsvärdena. I motionen föreslås även att dessa företag ska få i uppdrag att kartlägga könsfördelningen i respektive bolag och ge förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet samt att bolagen inte ska få vara medlemmar i olika typer av intresseorganisationer. Med anledning av dessa förslag vill utskottet, utöver vad som anförts ovan, åter framhålla att huvuddelen av de statliga företagen drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . De flesta av de statligt ägda företagen arbetar efter uppsatta ekonomiska mål och har samma förutsättningar som andra aktörer på marknaden och de drivs precis som dessa med värdeskapande som övergripande mål. På så vis stärks de statliga bolagens konkurrenskraft, långsiktiga värdeutveckling och effektivitet, som risken för snedvridning av konkurrensen minskar. pågår ett arbete att genom ägarstyrning uppnå en balanserad könsfördelning på ledande befattningar i de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas och i de fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på vilka åtgärder det tänker vidta. När det vidare gäller förslaget om att statligt ägda bolag inte ska få vara medlemmar i olika typer av intresseorganisationer vill utskottet, utöver det som anförts ovan, tillägga att statligt ägda bolag liksom aktiebolag som ägs av andra är underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman, vid vilken aktieägarna kan utöva sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets verkställande direktör och som gör bedömningen av dennes övriga uppdrag. Utskottet vill emellertid påpeka att det, som utskottet även vid tidigare tillfällen framhållit, är viktigt att de statliga företagen präglas av öppenhet och föredömlighet och agerar på ett sätt så att de åtnjuter allmänhetens förtroende. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:1199 (V) i berörda delar. Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppdrag, ekonomiska mål för , förvaltningen av , AB:s samhällsansvar, övriga frågor om uppdrag och mål samt frågor om avyttring av brunkols–verksamhet. Jämför reservationerna 5 (SD), 6 (SD), 7 (V), 8 (SD), 9 (V), 10 (C, V), 11 (SD), 12 (V) och 13 (V). m.fl. (SD) anför i motion 2016/17:117 att måste driva en mer aktiv gruvpolitik och att det finns ett gemensamt intresse mellan staten och gruvnäringen för att stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt motionärernas mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv med ett tydligare fokus på prospektering (yrkande 4). I motion 2016/17:153 av m.fl. (SD) påpekas att det trots att de finansiella målen för reviderades finns fortsatt problematik med låg tågstandard och trafikneddragningar. Motionärerna ser det därför som önskvärt att avkastningskravet sänks ytterligare och begär därför ett tillkännagivande från om att se över de finansiella målen för SJ. I motion 2016/17:2536 begär m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att kravet på vinstutdelning till staten för SJ ska tas bort. Motionärerna framhåller emellertid att det är bra att SJ går med vinst, men att kravet på vinstutdelning till staten bör tas bort och att vinsten i stället ska återinvesteras i verksamheten (yrkande 2). I motion 2016/17:1199 anför m.fl. (V) att en fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs enligt motionärerna att ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. Med ett slopat avkastningskrav och minskade lönsamhetsmål skulle bolaget kunna utveckla verksamheten i en behövlig riktning. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med en plan på hur SJ AB:s avkastningskrav kan slopas och lönsamhetsmålen sänkas i syfte att uppnå en väl fungerande tågtrafik för hela landet (yrkande 11). i (S) framför i motion 2015/16:831 att det statligt ägda genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. Det framhålls i motionen att det inte borde vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. Bolaget bör enligt motionären i stället värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård och ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. Motionären förordar därför ett tillkännagivande om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande. I motion 2016/17:2450 anför m.fl. (SD) att bör ompröva sitt beslut att skapa s.k. buffertzoner runt samt att inte bör skapa ännu fler buffertzoner runt andra naturreservat. Sådana buffertzoner kan enligt motionärerna påverka skogsägare och enskilda skogsbrukare negativt (yrkande 16). När det gäller statliga bolag som ansvarar för naturresurser framför m.fl. i motion 2016/17:1199 (V) att avkastningskraven för sådana bolag bör följa , t.ex. om femårsperioder. Ägardirektiven bör enligt motionen därför ändras i enlighet med detta (yrkande 8). Vidare anförs i samma motion att det finns tydliga signaler från orter där verkar som tyder på att bolaget nu väljer att avverka betydligt yngre bestånd än vad man tidigare gjort. Motionärerna anför att avkastningen till ägaren ökar trots att virkespriserna har gått ned, vilket även det tyder på att bolaget förändrat sina metoder. bör därför enligt motionen återkomma till och förklara bolagets agerande (yrkande 9). Motionärerna anför även att regeringen inte gjort någon uppföljning av konsekvenserna av markförsäljningsprogram och hur en så omfattande försäljning av statlig egendom slagit ut. Enligt motionen bör regeringen därför återkomma med en sådan uppföljning (yrkande 10). I motion 2016/17:1991 framför m.fl. (V) att staten bör bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden och samla det statliga ägandet av skogsområden i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör enligt motionärerna ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål (yrkande 11). I motion 2016/17:110 av m.fl. (SD) framhålls att när det gäller förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållanden på den svenska och europeiska energimarknaden. Motionärerna framhåller dessutom att även bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv (yrkande 1). I motionen framförs vidare att inte ska åläggas några restriktioner när det gäller att ansöka, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft (yrkande 2). Mot bakgrund av aviserade utläggning av arbetstillfällen i på entreprenad och den torrlagda vattenfåran i närheten av orten anför motionärerna och (båda C) i motion 2016/17:2976 att bolaget i högre grad bör ta ett samhällsansvar och föreslår att detta skrivs in i . m.fl. (V) begär i motion 2016/17:1199 (V) ett uttalande från till regeringen om att ska dra tillbaka sin stämning mot den tyska staten om nedläggning av kärnkraftverk. I motionen anförs att ersättningar mellan fungerande rättsstater som och ska gå genom demokratiskt förankrade processer (yrkande 5). Vidare begärs ett tillkännagivande om att följande portalparagraf bör föras in i bolagsordning (yrkande 6): ska fortsätta att vara ett helstatligt bolag. och dess dotterbolag ska bedriva energiproduktion som står i överensstämmelse med de av antagna miljömålen. ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden, där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. I motionen anförs även att regeringens beslut att ställa sig bakom avyttringen av brunkolsverksamhet visar att regeringen övergivit alla klimatambitioner. Motionärerna menar att regeringen bör riva upp beslutet om försäljning av tyska brunkolsverksamhet och i stället verka för en utfasning av produktionen (yrkande 7). I motion 2016/17:2473 anför m.fl (V) att man vill se en stark vattenkraftsproduktion som kombineras med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. I motionen anges att Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim är ett exempel där en förbättring kan ske. Motionärerna vill att får i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av (yrkande 5).