bet · H301SfU14 · 2016-03-23 00:00:00 — I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om skärpta straff för flyktingsmuggling. De tragiska katastroferna med dödlig utgång på visar med stor tydlighet den hänsynslöshet som präglar människosmugglingen. Straffsatserna som finns för människosmuggling står enligt motionärerna inte i proportion till brottets allvar och bör därför skärpas. och (båda SD) begär i motion 2015/16:2834 yrkande 21 ett tillkännagivande om skärpta straff för människosmuggling. Enligt motionärerna bör minimistraffet för både människosmuggling och organiserande av människosmuggling i normalfallet vara fängelse och maxstraffet fängelse. För grova fall bör minimistraffet vara fängelse och maxstraffet . För ringa fall bör minimistraffet vara fängelse och maxstraffet fängelse. Smugglingen kränker enligt motionärerna nationella suveränitet och är en inkomstkälla för organiserad brottslighet som bedriver handel med svenska passhandlingar och tar betalt för att smuggla människor, vapen och narkotika. Straffen måste höjas. I motion 2015/16:2799 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om avkriminalisering av ideella flyktingtransporter. I regeringens proposition Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. angavs att med hänsyn till den omfattning människosmugglingen hade fått och de allvarliga konsekvenser som den medfört för såväl enskilda som samhället måste brottslighet av detta slag betraktas som allvarlig. Ett sätt för samhället att understryka det klandervärda i ett brott är att belägga det med kännbara påföljder. Regeringen föreslog därför att maximistraffet vid grov människosmuggling respektive grovt organiserande av människosmuggling skulle höjas till fängelse i högst . Detta blev också beslut (prop. 2003/04:35, bet. 2003/04:SfU6, rskr. 2003/04:164). Utskottet vidhöll senast i betänkande 2014/15:SfU11 att utskottet inte har ändrat uppfattning om brottens straffvärde. Utskottet vidhåller denna bedömning och är heller inte berett att ställa sig bakom ett motionsyrkande om avkriminalisering av ideella flyktingtransporter. finns inga säkra, lagliga vägar för asylsökande att ta sig till EU. Alternativ till flyktingsmuggling behövs, och verkar för att skapa fler lagliga vägar för att söka asyl i EU. Motionerna 2015/16:3241 (M) yrkande 9, 2015/16:2834 (SD) yrkande 21 och 2015/16:2799 (MP) avstyrks. Det gemensamma europeiska asylsystemet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. migrationspolitiken inom EU, Dublinförordningen och vidarebosättning. Jämför reservationerna 9 (SD), 10 (C, V), 11 (KD), 12 (M), 13 (SD), 14 (C), 15 (L), 16 (KD), 17 (M), 18 (C, V), 19 (L) och 20 (KD). EU har arbetat för att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem (, CEAS) och förbättra det befintliga regelverket. antogs ett antal rättsakter inom EU på asylområdet (asylprocedurdirektivet, skyddsgrundsdirektivet, mottagandedirektivet, Dublinförordningen och Eurodacförordningen). föreslog kommissionen ändringar i dessa rättsakter, som en del av det gemensamma europeiska asylsystemet, som antogs av EU-länderna 2013. Syftet är bl.a. att skapa ett mer likartat mottagande för asylsökande i medlemsländerna. Till följd av flyktingkrisen i EU har kommissionen tagit fram en migrationsagenda (KOM(2015) 240 slutlig). Bland annat föreslås en ny politik för laglig migration, en översyn av det s.k. blåkortsdirektivet och ytterligare reformer av Dublinförordningen. Ett förslag till ett strukturerat system för vidarebosättning har också aviserats. Dublinförordningen reglerar vilket land som ska pröva en asylansökan och bygger på första asyllandsprincipen. Efter en dom från Migrationsöverdomstolen (MIG 2010:21) överför , i likhet med övriga EU-länder, inte asylsökande till . Enligt 9 kap. 3 § UtlL har en transportör en skyldighet att kontrollera att en utlänning som transportören transporterar till direkt från en stat som inte omfattas av innehar pass och de tillstånd som krävs för resan in i landet. Transportören kan också behöva kontrollera att utlänningen har medel för sin hemresa. För att underlätta och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor och bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet har ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (Easo) inrättats. Stödkontoret, som inledde sin verksamhet 2011, fungerar som ett centrum för sakkunskap i asylfrågor och ger ett ändamålsenligt operativt stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck. Kommissionen kan föra talan i form av ett överträdelseärende mot en EU-medlemsstat om kommissionen anser att staten inte har införlivat korrekt. Det är kommissionen som beslutar om att inleda en eventuell överträdelsetalan mot en stat. Det gemensamma europeiska asylsystemet m.fl. (M) begär i partimotion 2015/16:3241 yrkande 2 ett tillkännagivande om att ekonomiska incitament och sanktioner bör användas för att förmå länder att öka sitt ansvarstagande i EU. Enligt motionärerna bör EU:s budget användas till detta på ett långt mer effektivt sätt än vad som görs . De positiva ekonomiska incitamenten bör även åtföljas av ekonomiska sanktioner för de länder som inte lever upp till sitt ansvar. Det finns regelverk, och dessa ska enligt motionärerna användas så att systemet blir gemensamt även i praktiken. I partimotion 2015/16:3279 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen offentligt ska tydliggöra för kommissionen att måste få ett tidsbegränsat undantag från hela det gemensamma asylsystemet (CEAS). Enligt motionärerna skulle den pausen avlasta den akuta flyktingsituationen och ge tid för diskussion om långsiktiga åtgärder. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om och uppdatering av hela det internationella asylsystemet. Möjligheten att söka asyl vid gränsen bör enligt motionärerna tas bort för att lätta på trycket av asylsökande då dagens system inte är anpassat för så stora flyktingströmmar som det nu är frågan om. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till att ge i uppgift att inleda ett Dublinförfarande mot . Enligt motionärerna har situationen förbättrats i . Dagens undantag bör därför prövas genom att begär att asylsökande överförs till . En fördragsbrottstalan mot bör också inledas i . I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till att ge i uppgift att omtolka Dublinförordningen i fråga om första EU-land. Om asylsystem permanent inte når upp till internationella krav bör enligt motionärerna inte anses vara första EU-land enligt Dublinförordningen. Då bör kunna överföra den asylsökande till det land som han eller hon passerat efter och som ska pröva asylansökan. Vidare begärs det i yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen ska anse att Dublinförordningen har fallit. Eftersom inte kan tillämpa Dublinförordningen mot ska enligt motionärerna inte vara bundet av förordningen. Vidare begärs det ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till en fördragsbrottstalan mot och i fråga om Schengen (yrkande 7). Enligt motionärerna uppfyller inte och förpliktelser om att säkra EU:s yttre gräns. Slutligen begärs det i yrkande 8 ett tillkännagivande om att öka biståndet till krisers närområden i takt med att pengar frigörs till internationellt bistånd, i stället för avräkning för flyktingmottagning i . Motionärerna anser att hjälp på så sätt kan ges på plats och förebygga flykt. I motion 2015/16:1626 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att bör kräva ersättning från EU för de senaste fem årens oproportionerligt stora åtaganden för migrationsvågen till som tvingats till genom att EU underlåtit att agera efter sin egen lagstiftning och ingångna avtal. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2015/16:3048 yrkande 5 ett tillkännagivande om att ska driva Dublinförordningens avskaffande och ersätta den med ett nytt gemensamt asylsystem i EU med kvoter om fördelning för alla medlemsstaters mottagande. Enligt motionärerna bör EU registrera flyktingar som asylsökande i EU som helhet. Skyddsbehövande bör fördelas inom unionen baserat på kvantitativa kriterier såsom medlemsländernas storlek och ekonomi samt på kvalitativa kriterier såsom människors släktband. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att EU:s gränsskydd måste upprätthållas med absolut respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter. I partimotion 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att EU:s gemensamma asylpolitik måste bygga på att alla länder delar på ansvaret. Ett system som fördelar asylsökande mellan medlemsländerna grundat på t.ex. folkmängd och bruttonationalinkomst (BNI) bör enligt motionärerna införas. m.fl. (FP) begär i partimotion 2015/16:2261 yrkande 3 ett tillkännagivande om åtgärder för en liberal och solidarisk flyktingpolitik i EU. Flyktingmottagandet inom EU är ojämnt fördelat, och EU:s medlemsstater måste enligt motionärerna i större utsträckning dela på ansvaret för de flyktingar som kommer till EU, både kvotflyktingar och asylsökande. Fördelningssystemet bör utgå från en fördelningsnyckel som grundas på befolkningsmängd, BNI och andra relevanta faktorer. I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om Dublinförordningens brister. Enligt motionärerna släpper vissa länder igenom flyktingar utan att registrera dem som asylsökande. På så sätt kan flyktingarna ta sig vidare i EU och söka asyl i valfritt land. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om behovet av ett kvotfördelningssystem i så att alla länder i EU tar emot kvotflyktingar. Vidare begärs det i yrkande 21 ett tillkännagivande om barn på flykt inom EU. Enligt motionärerna bör undantag från Dublinförordningen göras för barn så att de inte skickas till ett land där det finns risk att deras rättigheter kränks. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om sanktioner mot de länder som bryter mot EU:s gemensamt beslutade regler inom asyl- och flyktingområdet. Motionärerna anser att kraven bör skärpas med verkningsfulla sanktioner mot EU-länder som inte lever upp till sina åtaganden. (KD) begär i motion 2015/16:1990 yrkande 1 ett tillkännagivande om att inom EU bör driva frågan om att skärpa kraven och införa sanktioner mot de länder som inte lever upp till sina åtaganden inom flyktingpolitiken. Enligt motionären måste alla medlemsstater kunna erbjuda flyktingar en human och rättvis behandling. Sanktioner i form av frysta utbetalningar och bidrag bör införas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att förbättra mottagningen av flyktingbarn inom EU så att alla barn har rätt till juridisk hjälp, en god man och ett värdigt bemötande. Enligt motionären finns det EU-länder där barn blir behandlade som brottslingar bara för att de kommit till , vilket är oacceptabelt. Vidare begärs ett tillkännagivande om att myndighetspersonal bör utbildas i bemötande av utsatta barn (yrkande 4). I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att EU:s länder bör ta ett gemensamt ansvar för att barn som är ensamma på flykt inte försvinner. Enligt motionären vet man inte vad som händer med de barn som försvunnit, och de riskerar att fortsätta fara illa. Gömda barn lever i större utsatthet och risk för att bli kränkta och utnyttjade. De får inte heller samma tillgång till utbildning och stöd i samhället. Vidare bör det inrättas ett EU-gemensamt vidarebosättningsprogram (yrkande 6). Fler EU-medlemsstater bör enligt motionären bli vidarebosättningsländer genom ett gemensamt vidarebosättningsprogram. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att Frontex i sitt arbete, i både teori och praktik, ska utgå från rätten att söka asyl i EU. Arbetet med att öka rättssäkerheten och minska människosmugglingen är viktigt, men alla människors rätt att söka asyl i EU enligt får enligt motionären inte försummas i det arbetet. Frontex måste därför i sina operationer på ett tydligt sätt värna alla människors rätt att söka asyl och att bli behandlade på ett rättssäkert och humant sätt. Vidarebosättning, lagliga vägar m.m. I partimotion 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör kräva att alla EU:s länder deltar i och utökar sitt deltagande i FN:s kvotflyktingsystem. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2015/16:3048 yrkande 3 ett tillkännagivande om att se till att färre behöver riskera livet på resan till och om att slå undan benen på kriminella organisationer genom att skapa fler lagliga vägar. Endast genom fler lagliga vägar till kan enligt motionärerna antalet dödsoffer på minskas och flyktingsmugglingen begränsas på ett effektivt sätt. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över transportörsansvaret. Enligt motionärerna gör transportöransvaret det svårare för människor på flykt att ta sig in i så att det i praktiken inte finns lagliga vägar in i EU. Vidare begärs det i yrkande 8 ett tillkännagivande om att ska agera för att andra EU-länder tar ett större ansvar och ökar sitt mottagande av kvotflyktingar. Det begärs också ett tillkännagivande om att göra det möjligt att pröva asylansökningar på EU-länders ambassader i tredjeländer (yrkande 9). Slutligen begärs det i yrkande 10 ett tillkännagivande om att införa humanitära visum på EU-nivå. När ett gemensamt EU-system är på plats bör det enligt motionärerna vara möjligt att söka ett humanitärt visum för asylprövning i EU som helhet. Easo bör ges utökat mandat att hantera ett gemensamt system för asylprövningar och utfärdande av humanitära visum. m.fl. (FP) begär i partimotion 2015/16:2782 ett tillkännagivande om att införa fler lagliga vägar till EU såsom asylvisum, avskaffat transportörsansvar och fler kvotflyktingar (yrkande 3). I kommittémotion 2015/16:2567 av m.fl. (KD) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att EU ska ta emot fler kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Enligt motionärerna bör alla EU-länder ta emot kvotflyktingar, och EU ska ta emot fler kvotflyktingar totalt. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om nödvisum. Den omfattande illegala flyktingsmugglingen beror delvis på den restriktiva visumpolitiken inom EU. Medlemsstaterna bör därför, i samarbete med UNHCR, införa ett s.k. nödvisum som ska kunna sökas före inresa i EU. Även i motion 2015/16:1990 yrkande 2 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att EU:s länder bör ta gemensamma steg mot att i samarbete med UNHCR öppna för möjligheten att söka nödvisum före inresa i EU. Enligt motionären måste det införas fler lagliga vägar in i EU för att på så sätt slå undan fötterna för människosmugglarna. m.fl. (S) begär i motion 2015/16:871 ett tillkännagivande om att skapa fler lagliga vägar att söka asyl i EU. Möjligheten att söka asyl vid ambassader, införande av asylvisum och ökat antal kvotflyktingar skulle enligt motionärerna underlätta för personer att söka asyl utan att riskera sina liv. Den eskalerande konflikten i och det allt osäkrare läget i omvärlden har bidragit till att antalet människor på flykt i världen har ökat till nivåer som inte skådats sedan . Antalet flyktingar och fördrivna i världen uppgår till närmare 60 miljoner människor. Detta har även lett till att antalet asylsökande i EU har ökat kraftigt och att det totala antalet ansökningar i EU mer än fördubblats . Flyktingkrisen inom EU har motiverat kommissionen att arbeta fram En europeisk migrationsagenda, som antogs . Migrationsagendan innebär bl.a. ett fullständigt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet (CEAS) och att ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU ska införas. Vidare kommer asylsökande från och omfördelas till övriga EU-länder. Arbetet med att genomföra migrationsagendan pågår, och kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte genomfört regelverket, t.ex. och . Kommissionen har också arbetat fram förslag till en lista över säkra ursprungsländer för en snabbare handläggning av asylsökande från sådana länder (ändringar i asylprocedurdirektivet) och ett permanent system för omplacering av asylsökande inom EU där alla EU-länder ska ta emot asylsökande enligt ett kvotsystem (KOM(2015) 450). Vidare har förslag lagts fram för att underlätta återsändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt inom EU. Arbetet med att upprätta s.k. hot spots pågår i och . Även arbetet med att stärka EU:s yttre gränser och bekämpandet av flyktingsmuggling ingår i migrationsagendan. Kommissionen har vidare aviserat ett förslag till omarbetning av det s.k. blåkortsdirektivet för högutbildade tredjelandsmedborgare samt att en översyn av Dublinförordningen kommer att lämnas . ansökte regeringen hos kommissionen om anstånd med omplacering av asylsökande. Utskottet noterar att kommissionen (KOM(2015) 677) beslutade att bevilja uppskov med att ta emot omplacerade asylsökande från och . träffades EU:s stats- och regeringschefer och för att diskutera migrationsfrågor och förbindelserna mellan och . Vid mötet diskuterades bl.a. genomförandet av den gemensamma handlingsplanen för hantering av flyktingkrisen. Stats- och regeringscheferna enades om att arbeta med utgångspunkt i principerna i förslagen genom att bl.a. återsända alla nya irreguljära migranter som reser från till de grekiska öarna. För varje syrier som återtas av från de grekiska öarna kommer en vidarebosättning att ske från till EU:s medlemsländer. EU ska också samarbeta med för att förbättra de humanitära förhållandena i . För är det avgörande att förslagen är förenliga med och internationell rätt och att en individuell asylprövning genomförs. I budgetpropositionen anger regeringen att fördelningen av asylsökande mellan EU-länderna har varit mycket ojämn och att regeringen har verkat för ökad solidaritet inom EU genom att driva frågan om ett välfungerande europeiskt asylsystem där alla medlemsstater lever upp till den gemensamma lagstiftningen och där asylsökande tas emot och får sin ansökan prövad på ett likvärdigt sätt. Regeringen har vidare verkat för att samtliga medlemsstater ska ge skydd åt fler genom vidarebosättning. kom regeringen överens med , , och om att successivt ska öka antalet kvotflyktingar upp till 5 000 personer . Regeringen har till följd av överenskommelsen med allianspartierna om insatser med anledning av flyktingkrisen tillsatt en utredning som ska analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU (dir. 2016:8). Utifrån ett brett angreppssätt ska utredaren analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar, t.ex. genom att införa en möjlighet att utfärda viseringar eller någon annan typ av inresetillstånd för personer som har för avsikt att ansöka om asyl i EU. Om det bedöms lämpligt ska utredningen föreslå hur ett sådant regelverk skulle kunna utformas med utgångspunkt i och övriga internationella åtaganden. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan konstatera att regeringen driver frågan om gemensamt ansvarstagande mellan länderna i EU. Regeringen har också ansökt om ekonomisk ersättning för mottagandet från EU-fonder. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår inom EU och regeringens arbete anser utskottet att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden till regeringen om det gemensamma europeiska asylsystemet. Motionerna 2015/16:3241 (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3279 (SD) yrkandena 1, 2 och 4–8, 2015/16:1626 (SD), 2015/16:3048 (C) yrkandena 3–6 och 8–10, 2015/16:2782 (FP) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2261 (FP) yrkande 3, 2015/16:2567 (KD) yrkandena 19–22, 24 och 25, 2015/16:1990 (KD) yrkandena 1–7 och 2015/16:871 (S) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fri rörlighet inom EU/EES. Jämför reservationerna 21 (SD) och 22 (L). Det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG) reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Direktivet är införlivat i svensk rätt (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191). En EU-medborgare behöver vid inresan till visa pass eller en annan identitetshandling för att styrka sitt medborgarskap. En EU-medborgares rätt att uppehålla sig i regleras i 3 a kap. UtlL. Med uppehållsrätt avses enligt 3 a kap. 1 § UtlL en rätt för EES-medborgare och deras familjemedlemmar att vistas i mer än utan uppehållstillstånd. Enligt 3 a kap. 3 § UtlL har en EES-medborgare uppehållsrätt om han eller hon är arbetstagare eller egen företagare i , har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning, är inskriven som studerande vid en erkänd utbildningsanstalt i och enligt en försäkran om detta har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning samt har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i , eller har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . Som arbetssökande kan personen vistas i i åtminstone om personen söker arbete och har en verklig möjlighet att få anställning. En EES-medborgare som har vistats lagligt i utan avbrott under har permanent uppehållsrätt (3 a kap. 6 § UtlL). En EES-medborgares familjemedlem som inte själv är EES-medborgare och som har uppehållsrätt ska ansöka om uppehållskort hos senast efter det att han eller hon kom till . Detta gäller dock inte för en utlänning som har ett giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant tillstånd. Enligt 8 kap. 8 § UtlL får en EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare avvisas i anslutning till inresan eller efter inresan bl.a. om han eller hon inte kan styrka sin identitet. I partimotion 2015/16:3126 av m.fl. (SD) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om registreringskrav för EES-medborgare vid inresa till . Enligt motionärerna bör vistelsetiden utan tillstånd minskas från till en månad, och ett registreringskrav bör införas för dem som kommer till så att polisen har möjlighet att kontrollera vistelsetiden i landet. Vidare begärs tillkännagivanden om krav på EES-medborgares identitetshandlingar (yrkandena 34 och 36). I kombination med återinförande av registrering av EU-medborgare ska enligt motionärerna även identitetshandlingar kunna uppvisas för att verifiera att personen verkligen är en EES-medborgare. Det begärs också ett tillkännagivande om att ett försörjningskrav ska gälla även EES-medborgare (yrkande 37). EES-medborgare som befinner sig i genom uppehållsrätt längre än den initiala månaden ska enligt motionärerna uppfylla krav på arbete och försörjning så att dessa inte på något sätt blir en oskälig belastning för det svenska sociala trygghets- och bidragssystemet. De ska även ha en sjukförsäkring. Om villkoren inte uppfylls ska EES-medborgaren omgående avvisas till sitt hemland (yrkande 38). (SD) begär i motion 2015/16:2816 yrkande 1 ett tillkännagivande om att återinföra registreringen för EU-medborgare. För att en EU-medborgare ska ha rätt att stanna kvar i ska enligt motionären kravet på registrering hos återinföras så att försörjningsmöjligheten kan kontrolleras. I kommittémotion 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att värna den fria rörligheten. Den fria rörligheten ska enligt motionärerna inte inskränkas t.ex. till följd av tiggande EU-migranter. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om bl.a. registreringskrav för EES-medborgare, senast i betänkande 2014/15:SfU11. Utskottet framhöll då att det tidigare ställdes vissa krav på registrering hos för EES-medborgares uppehållsrätt. Kravet togs dock bort eftersom det enligt kommissionen inte var förenligt med det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG) att kräva att en unionsmedborgare både skulle registrera sig enligt utlänningslagen och folkbokföra sig enligt folkbokföringslagen.