bet · H301UbU14 · 2016-04-29 00:00:00 — Vidare har verket tagit fram en juridisk vägledning om trygghet och studiero (reviderad ) som bl.a. tydliggör att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Lärare och elever ska arbeta förebyggande för att studiemiljön ska vara god. är inte det tillräckligt och då kan skolan behöva vidta någon av de disciplinära åtgärder som finns i skollagen. Inom ramen för arbetet med nationella skolutvecklingsprogrammen ska ta fram kompetens- och stödinsatser för arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. () har tagit fram handledningar till skolans personal om det främjande och förebyggande arbetet, t.ex. Husmodellen som utgår från de olika diskrimineringsgrunderna. I samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och har DO utvecklat ett internetbaserat verktyg, , som ger vägledning och struktur för hur en likabehandlingsplan kan se ut. Den förra regeringen tillsatte 2014 Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10, dir. 2014:79), som ska föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras. Utredningen har bl.a. i uppdrag att analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen fungerar samt bedöma behovet av förändringar utifrån detta. Utredningen fick ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:129), bl.a. att analysera och ta ställning till om, och i så fall hur, diskrimineringslagens regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen. I och med tilläggsdirektivet förlängdes även utredningstiden till . Utskottet vill poängtera att skolans ansvar för att förebygga och åtgärda kränkande behandling, mobbning, diskriminering och trakasserier är tydligt fastlagt i skollagen. Flera myndigheter har också till uppgift att ge stöd till skolan och att följa hur skolan hanterar detta ansvar. och stöder skolans personal genom material och utvecklingsinsatser. Genom sin tillsyn uppmärksammar och återkopplar Skolinspektionen brister i skolornas arbete med dessa frågor. Barn- och elevombudsmannen har en viktig roll i att ge elever och vårdnadshavare stöd vid anmälningar om kränkande behandling. Utskottet vill understryka att arbetet med att ge barn och elever en trygg miljö i skolan, utan kränkande behandling eller trakasserier, måste hållas levande och aktivt hos alla som är berörda. Enligt utskottets mening finns det förutsättningar för att göra detta utifrån gällande reglering, det arbete som utförs av ansvariga myndigheter och de kommande insatser som kan förväntas, t.ex. ytterligare kompetensutveckling. När det gäller eventuella behov av tydliggörande och gränsdragningar mellan lagstiftning och myndigheter vill utskottet avvakta kommande utredningsförslag och beredning av detsamma. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:612 (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1000 (S) yrkande 1, 2015/16:1236 (M) yrkande 3, 2015/16:1847 (SD) yrkande 17, 2015/16:1862 av (S) yrkande 2 och 2015/16:3099 (SD) yrkande 10. Utbildning på vetenskaplig grund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildning på vetenskaplig grund. Jämför reservationerna 42 (C) och 43 (KD). I kommittémotion 2015/16:2399 av i m.fl. (C) yrkande 8 begär motionärerna att man bör se över möjligheten att inrätta referensgrupper bestående av exempelvis forskare inom utbildning, lärare och annan expertis som skulle kunna göra små justeringar i kursplaner och metoder utan att det krävs några större politiska beslut. Motionärerna anser att det är viktigt att undanröja hinder i lagar och regler för att stärka flexibiliteten och lärarnas, skolledarnas och professionens möjlighet att ta beslut på egen hand. I kommittémotion 2015/16:2878 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhåller motionärerna behovet av att kvalitetssäkra skolans metoder. Motionärerna anser att man bör tillsätta en utredning om inrättandet av en instans för utvärdering av skolans undervisningsmetoder. I yrkande 3 anser motionärerna även att vetenskapliga utvärderingar i större utsträckning ska ligga till grund för de pedagogiska metoder som används i skolan. Enligt motionärerna är ett problem på skolans område att nya pedagogiska metoder och trender som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet snabbt genomförs i verksamheten. I yrkande 4 framhåller motionärerna att det behövs mer forskning om vilka pedagogiska metoder som faktiskt fungerar och ger bra resultat. Motionärerna pekar på att den pedagogiska forskningen i i liten utsträckning fokuserar på utvärdering av undervisningsmetoder. De undervisningsmetoder som används i skolan måste enligt motionärerna ha bättre stöd i forskning och utvärdering innan de introduceras. Motionärerna anser därför att det bör inrättas en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (social utvärdering, SBU) som får uppdraget att dels utvärdera undervisningsmetoder, dels stimulera akademisk forskning inom området. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och erfarenhet. I förarbetena till skollagen framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, att pröva och att sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet. Vidare framgår det att formuleringen om vetenskaplig grund och erfarenhet tydliggör lärares ansvar att bedriva en undervisning som vilar på vetenskaplig grund (se prop. 2009/10:165 s. 223 f.). Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen, se 4 kap. 3 § skollagen. Kvalitetsarbetet ska även ske på enhetsnivå och ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Rektorn och förskolechefen ansvarar för att kvalitetsarbetet vid enheten genomförs (se 4 kap. 4 § skollagen). Reglerna i 4 kap. skollagen innehåller även krav på att ett systematiskt och kontinuerligt kvalitetsarbete ska dokumenteras för i stort sett alla former av utbildning och verksamhet, oberoende av huvudman. Vidare ska det systematiska kvalitetsarbetet inriktas mot att uppfylla de nationella målen för utbildningen. Kravet innebär att huvudmän samt förskole- och skolenheter systematiskt och kontinuerligt ska följa upp verksamheten, analysera resultaten i förhållande till de nationella målen och utifrån det planera och utveckla utbildningen. Enligt 7 § instruktion ska myndigheten stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att bl.a. sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning (7 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). inledde sin verksamhet . huvuduppgift är att bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Institutet ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Dessutom ska institutet validera forskningsresultat inom området med avseende på kvalitet och relevans, systematiskt sammanställa forskningsresultat med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skolväsendet. Institutet ska även sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet. Vidare ska institutet utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet (se förordning [2014:1578] med instruktion för ). har beviljats medel som uppgår till för att finansiera praktiknära forskning (regleringsbrev för för ). Institutet planerar att öppna utlysningen med beslut om tilldelning /. Regeringen har tillsatt en kommitté – en skolkommission – som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (U 2015:03). Förslagen ska fokusera på förskoleklassen, och gymnasieskolan och ska bl.a. utgå från slutliga rekommendationer från den tematiska granskningen av svensk skola. En viktig utgångspunkt för förslagen är att de utgår från såväl nationell som internationell forskning och beprövad erfarenhet. En annan utgångspunkt är att förslagen ska vara såväl samhällsekonomiskt som budgetmässigt effektiva och bl.a. beakta huvudmännens behov av anpassningar av t.ex. organisation och personal. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2015:35). Utskottet kan inledningsvis konstatera att det är reglerat i skollagen att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och erfarenhet och att det innebär att arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet ska präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet. Bestämmelserna i skollagen riktar sig både till dem som utformar styrdokument för skolan och till dem som är verksamma i skolan. Utskottet vill därför framhålla vikten av att skolor har ett forskningsbaserat arbetssätt som grund för det egna utvecklingsarbetet. Varje lärare förväntas således hålla sig orienterad inom sitt ämnesområde och följa den pedagogiska utvecklingen och forskningen. Det betyder i sin tur att rektorer, förskolechefer och huvudmän har ett ansvar för att skolans personal får möjlighet till kollegialt lärande, möjlighet att utveckla sina ämnes- och metodkunskaper samt stöd när det gäller att ta del av den senaste forskningen. Utskottet vill uppmärksamma att grunden för det forskningsbaserade arbetssättet har likheter med det som i skollagen benämns systematiskt kvalitetsarbete. Skollagens krav på systematiskt kvalitetsarbete innebär att huvudmän, förskoleenheter och skolenheter systematiskt och kontinuerligt ska följa upp verksamheten, analysera resultaten i förhållande till de nationella målen och utifrån det planera och utveckla utbildningen. Verksamhetens resultat behöver dessutom följas upp, analyseras och bedömas i förhållande till vad vetenskap och beprövad erfarenhet lyfter fram som betydelsefullt. Även vid planering och prioritering av utvecklingsinsatser är det viktigt att ta hänsyn till aktuell forskning. Utskottet vill även framhålla att bevakar forskning inom flera områden med målet att öka kunskapen om forskning hos rektorer och lärare, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. samarbetar med olika universitet och högskolor där mycket av forskningen bedrivs. Dessutom har det nyinrättade som främsta uppgift att se till att de verksamma inom förskola och skola ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen, med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska även utlysa och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2399 (C) yrkande 8 och 2015/16:2878 (KD) yrkandena 2–4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa undervisningsämnen. Jämför reservationerna 44 (M) och 45 (SD) samt särskilt yttrande 3 (L). I kommittémotion 2015/16:2303 av m.fl. (M) yrkande 3 framhålls att skolans ansvar enligt läroplanen att förmedla grundläggande kunskaper i lag och rätt måste utvecklas. Motionärerna påpekar att sådana kunskaper behövs i livet men också för att på ett konstruktivt sätt förstå och kritiskt granska det media rapporterar om. I kommittémotion 2015/16:2305 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att undervisningen i lag och rätt i behöver utvärderas. Motionärerna framhåller att en sådan utvärdering behövs som underlag för fortsatta initiativ. I motion 2015/16:2147 av m.fl. (S) uttalas att det behövs en integrerad sex- och samlevnadsundervisning i skolan. Undervisningen bör vara ämnesövergripande och återkomma . Enligt motion 2015/16:2805 av (MP) yrkande 2 finns det ett behov av att ge ett uppdrag till att regelbundet stödja, följa och utvärdera sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. Boriana (M) föreslår i motion 2015/16:804 att trafikundervisningen i ska förstärkas. Motionären pekar på att den undervisning som finns främst sker i de yngre åldrarna, vilket gör att det uppstår ett kunskapsglapp när tonåringarna börjar röra sig ute i trafiken. I motion 2015/16:3090 av (SD) framför motionären att trafikteori bör införas i skolan. Motionären påpekar att alla vuxna människor bör ha grundläggande kunskap om trafiksäkerhet för att kunna spara fler liv i trafiken. I motion 2015/16:2283 av (KD) föreslår motionären en informationskampanj i kring trafiksäkerhet och trafikregler, där skolorna kan vara motorn i informationskampanjen. I motion 2015/16:1583 av (M) anförs att ämnet geologi bör införas på schemat i och gymnasiet. Motionären argumenterar att en i samhället bred och gedigen kunskap om geologi är en kvalificerad resurs som måste tas till vara. Motion 2015/16: 2002 av och (båda SD) yrkande 1 handlar om elevers möjlighet att i större utsträckning tillbringa tid med djur. Motionärerna anför att regeringen bör återkomma med förslag som syftar till att öka en verklighets- och djurnära pedagogik i skolor. I motion 2015/16:2901 av och (båda SD) yrkande 2 anför motionärerna att skolelever bör utbildas i samhällsplikt och fostran samt att samverkan mellan skolan och Försvarsmakten bör öka. och (båda SD) framför i motion 2015/16:2905 att det bör utredas hur ökade kunskaper om arbetsrätt och arbetsmarknadens villkor på bästa sätt kan föras in i utbildningsplaner. I motion 2015/16:518 av och (båda FP) anförs att undervisning om seyfo bör skrivas in i den svenska läroplanen. Motionärerna framhåller att det i svenska läroplaner finns skrivningar om världskrigen, förintelsen och gulag men att det saknas skrivningar om seyfo. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 11 § skollagen (2010:800) ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som meddelar föreskrifter om läroplaner. ämnen räknas upp i 10 kap. 4 § skollagen. Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval finnas som ämne. För varje ämne ska det finnas en kursplan (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165, avsnitt 14.3) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att dagens styrdokument ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Den nationella timplanen anger det minsta antal timmar undervisningstid som varje elev ska vara garanterad , dels totalt, dels för varje ämne och ämnesgrupp. Vidare anges det i förarbetena att det i dagens mål- och resultatstyrda system bör finnas möjligheter för skolorna att organisera utbildningen på ett flexibelt sätt utifrån lokala behov. Därför finns det ett bemyndigande i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter som möjliggör undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen för offentliga och enskilda huvudmän (10 kap. 6 §). I läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) framgår det att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska/svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Programgemensamma ämnen är ämnen som alla elever på ett specifikt program läser. De ger programmet dess prägel. Inriktningar finns på alla program utom vård- och omsorgsprogrammet. En inriktning är ett område som eleven väljer inom ett program. Programfördjupningen innehåller ämnen och kurser som ligger inom ramen för examensmålen och programmets karaktär och som kompletterar och fördjupar de programgemensamma ämnena. Den ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Gymnasiearbetet måste vara godkänt för att eleven ska få examen. Undervisning i lag och rätt I de övergripande målen i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11 s. 13–14) anges att varje elev efter genomgången grundskola bl.a. ska ha fått kunskaper om samhällets lagar och normer, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar i skolan och i samhället. Frågor om lag och rätt ingår även mer specifikt i kursplanen för undervisningen i samhällskunskap. I kommentarmaterial för undervisningen i samhällskunskap förklaras bl.a. kursplanens innehåll när det gäller frågor om regler, lagar och lagstiftning mer ingående. I de övergripande målen och riktlinjerna i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11 s. 9–10) anges att skolan bl.a. har ansvar för att varje elev har kunskap om de mänskliga rättigheterna, om samhälls- och arbetsliv, har förutsättningar för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetsliv samt har förmåga att kritiskt granska och bedöma det han eller hon ser, hör och läser för att kunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågor och värderingsfrågor. I läroplanens beskrivning av det gymnasiegemensamma ämnet samhällskunskap, som alla gymnasieelever läser, ingår även mer specifikt frågor om lag och rätt. Undervisning i samhällsplikt och fostran I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår att ett av syftena med utbildningen inom skolväsendet är att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. I beskrivningen av skolans uppdrag i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11 s. 9) anges det vidare bl.a. att utbildning och fostran i djupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och utveckling. Skolans uppdrag uttrycks även i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11 s. 6). I detta stycke anges bl.a. att utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet. Utbildningen ska vidare bidra till elevernas allsidiga utveckling. Undervisning i sex- och samlevnad Enligt läroplanen för (Lgr 11 s. 19) har rektorn ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden, vilket bl.a. inkluderar sex och samlevnad. Läroplanen för anger också att skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster (s. 8). I läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11 s. 15–16) anges det att rektorn inom givna ramar har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskap om sex och samlevnad. Gymnasieskolans läroplan anger även att skolan aktivt och medvetet ska främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan att begränsas av rådande föreställningar och normer om vad som är kvinnligt och manligt. Frågor om sex och samlevnad ingår även specifikt i kurs- och ämnesplanerna för flera ämnen i och gymnasiet. har därutöver tagit fram stödmaterial för sex- och samlevnadsundervisningen i olika åldrar och olika skolformer. har även anordnat ett antal konferenser och seminarier på temat, tillsammans med bl.a. . När det gäller motionsyrkanden om undervisning i vissa ämnen vill utskottet allmänt peka på gällande rätt och den flexibilitet som finns i skollagen för elevens val och skolans val. Vidare vill utskottet uppmärksamma att det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som utformar innehållet i skolans läroplaner. I fråga om undervisning i lag och rätt kan utskottet särskilt konstatera att de övergripande målen i läroplanen för såväl som gymnasieskolan tydliggör att frågor om bl.a. mänskliga rättigheter, samhällets lagar och normer samt demokratiska värderingar ska vara en central del av utbildningen. Utskottet kan vidare konstatera att frågor om samhällsplikt och fostran utgör ett centralt innehåll i skolan. Ett av syftena med utbildningen inom skolväsendet, som det anges i skollagen, är att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. När det gäller frågan om undervisning i sex och samlevnad konstaterar utskottet att flera begrepp som rör sex och samlevnad ingår i kursplaner och gymnasieskolans ämnesplaner. Läroplanerna förtydligar vidare att undervisningen i sex och samlevnad är ett ämnesövergripande kunskapsområde som ska integreras i utbildningen. Utifrån det ovan anförda ser utskottet inte några skäl att vidta några åtgärder med anledning av yrkanden om vissa undervisningsämnen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:518 (FP), 2015/16:804 (M), 2015/16:1583 (M), 2015/16:2002 (SD) yrkande 1, 2015/16:2147 (S), 2015/16:2283 (KD), 2015/16:2303 (M) yrkande 3, 2015/16:2305 (M) yrkande 3, 2015/16:2805 (MP) yrkande 2, 2015/16:2901 (SD) yrkande 2 och 2015/16:2905 (SD) och 2015/16:3090 (SD). Samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling. Jämför reservationerna 46 (M), 47 (SD), 48 (C), 49 (M, C, L, KD) och 50 (M, SD). I kommittémotion 2015/16:2767 av m.fl. (M, C, FP, KD) anförs att den effekt och de resultat styrdokumenten har fått när det gäller hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande bör utvärderas. Motionärerna anser att har brustit i detta uppföljningsarbete. I kommittémotion 2015/16:2775 av m.fl. (M) yrkande 2 framförs att arbetslivets samverkan med bör öka. Motionärerna anser att genom att redan tidigt i skolan förbereda eleverna genom entreprenöriellt lärande, praktisk arbetslivsorientering (prao) och UF-företagande ökar möjligheterna att få eleverna att intressera sig för sin framtid.