bet · H301TU19 · 2016-05-27 00:00:00 — såväl som samt ytterligare några statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet i bredbandsstrategin om att av hushållen bör ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Vi anser därför att fibernäten i statlig ägo bör tillgängliggöras för marknaden. Vi välkomnar i sammanhanget också att regeringen beaktar de förslag som lämnas i betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:01). Utöver detta skulle det kunna skapas en mer driftssäker nätverksstruktur om dessa fibernät sammankopplades. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Roaming, punkt 10 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), Boriana (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 27. Vi anser att avskaffandet av roamingavgifter inom EU är en avgörande etapp i förverkligandet av den digitala inre marknaden som i sin tur skapar stort mervärde och uppskattas ha en potentiell effektivitetsvinst på hela . Den digitala inre marknaden skapar också nya möjligheter att stärka ekonomin genom e-handel, som det blir lättare för företagen att följa administrativa och finansiella regler och kunderna får större inflytande. Vi vill med vår gemensamma motion uppmärksamma behovet av en reglering på EU-nivå av roamingoperatörernas grossistpriser eftersom det nuvarande regelverket om internationell roaming i huvudsak begränsar sig till de avgifter som slutanvändarna ska betala. En reglering av grossistpriserna är en förutsättning för att kunna avveckla roamingavgifterna inom EU och därmed uppnå en fungerande digital inre marknad inom unionen. Som vi inom Alliansen bedömer situationen kommer enbart en reglering av konsumentpriserna med stor sannolikhet att leda till högre avgifter operatörer emellan. Det i sin tur blir till nackdel för svenska operatörer eftersom vi surfar utomlands i högre utsträckning än vad andra européer gör i . Vi vill därför sammanfattningsvis understryka vikten av att verka för en europeisk digital inre marknad där roamingavgifterna avskaffas samt för att grossistpriserna regleras . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2015/16:73 Billigare utbyggnad av bredbandsnät: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:86 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Post- och redovisning av investeringar i it-infrastruktur bör anges i andelen nybyggd respektive andelen upphandlad it-infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas huruvida det är möjligt och samhällsekonomiskt lönsamt att vässa målet för bredbandsstrategin till att gälla av alla hushåll och företag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om respektive hur krav på att alla ägare till it-infrastruktur ska arbeta för 2020-målen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av hur monopolsituationer i ägandet som motverkar samhällsnyttan av it-infrastruktur kan motverkas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa slutsatsen i slutbetänkande SOU 2014:21 om att utreda att bredbandsbolag likt elbolag i vissa fall ska kunna beviljas undantag från lokaliseringsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över bidragskonstruktionen så att lika villkor råder mellan privata och offentliga aktörer och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör undersökas hur ett mobilitetsmål som anger täckningsgrad av geografisk yta (inte enbart gällande de lägre banden) kan tillföras till bredbandsstrategin, så att även exempelvis vägsträckor inkluderas, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:142 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge de kommunala bredbandsbolagen, dvs. stadsnäten, möjlighet att agera på marknaden enligt liknande principer som gäller för de kommunala elhandelsbolagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:377 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur hela befolkning ska kunna få tillgång till bra kommunikationer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra och höja gränsen för vilka orter som ska omfattas av bredbandsstödet inom ramen för landsbygdsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:486 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av robust och fungerande telefoni och bredband i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell strategi för mobiltelefoni bör utarbetas och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:497 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att de kommunägda stadsnäten ges samma förutsättningar som övriga marknadsaktörer och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:554 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för förbättrad mobiltäckning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:603 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mobiltäckning i områden dit marknadskrafterna inte når och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:606 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av krav på operatörer i fråga om mobiltäckning och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:734 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förutsättningarna och kostnaderna för ett vässat mål för fiberutbyggnaden i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:825 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att samordna statens egna fibernät för att snabbare göra det möjligt med snabbt bredband till alla och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mobil telefoni och mobilt bredband ska finnas där man bor, jobbar, färdas och spenderar den större delen av sin fritid och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:840 av Serkan Köse (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en ny strategi mot digitalt utanförskap och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:845 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgradera målet i bredbandsstrategin till tillgång till höghastighetsbredband och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en nationell strategi för ett operatörsoberoende nät och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1086 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa transparens i telebranschen genom att teleoperatörer måste tillkännage på vems nät man agerar med syfte att komma åt oseriösa företag samt att säkra konkurrens på lika villkor, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1256 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge () i uppdrag att kontinuerligt och långsiktigt se till att säkerheten för boende inte försämras när det fasta telefonnätet stängs av och läggs ned och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1470 av m.fl. (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om it och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1934 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgången till bredband i hela och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1942 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det digitala samhället måste nå ut till fler äldre människor och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2188 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att ge tillgång till bredband i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2351 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny bredbandsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för hur it kan hanteras som det femte transportslaget jämte andra transportslag vid planering av infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av 700-bandet förenas med ett täckningskrav och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2441 av (C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitaliseringen bör ta en framskjuten plats i utvecklingen av landsbygd och glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2454 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar på bredbandsutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna till mobil kommunikation i hela landet, bl.a. genom att frigöra utrymmet på det s.k. 700 MHz-bandet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att underlätta för människor att bo och arbeta i hela landet genom att skapa rätt bredbandsförutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra nödvändiga justeringar i kommunallagen så att lokaliseringsprincipen inte står i vägen för att bygga bredband över kommungränser i de fall då det är den samhällsekonomiskt bästa lösningen och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de olika fibernäten i statlig ägo ska tillgängliggöras för marknaden, och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en europeisk digital inre marknad där roamingavgifter avskaffas samt att grossistpriser regleras , och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3147 av m.fl. (KD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta satsningen på bredbandskoordinatorer och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3148 av m.fl. (KD): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta satsningen på bredbandskoordinatorer och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3208 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om se över möjligheterna till ytterligare insatser för bredbandsutbyggnad och mobiltelefoni och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att it ses som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjö- och luftfart och tillkännager detta för regeringen. Vi ska alltså debattera trafikutskottets betänkande nr 19 om it-frågor. It-frågor är en ny och viktig kugge i det politiska maskineriet. De blir än viktigare och tar sig än fler uttryck. För den som lyssnar på denna debatt kan det te sig märkligt att det är trafikutskottet som debatterar it-frågor, så för tydlighetens skull ska jag klargöra att it-frågor i denna kontext framför allt handlar om it-kommunikationsfrågor och inte så mycket om digitalisering som man hade kunnat önska. Men det finns många andra utskott som hjälper oss att ta vara på de delarna av it-revolutionens fördelar. Mycket viktigt i kommunikationsdelen är utbyggnaden av bredband. Här finns en bred samsyn. I mycket av det vi debatterar finns det en bred samsyn, men det finns möjligen vissa skillnader i ambition. Vi delar alla uppfattningen att det är viktigt att fiberutbyggnaden eller utbyggnaden av motsvarande hastighet av bredband kommer alla till del. Vi har ett bredbandsmål om att av våra hushåll och företag ska ha möjlighet att koppla upp sig mot eller mer, och vi har kommit en god bit på väg. Det finns en del hinder som vi diskuterar i detta betänkande. Ett av dessa hinder är den så kallade lokaliseringsprincipen. Det är den regel som säger att kommunalt bolag, till exempel ett stadsnät, endast har rätt och möjlighet att bedriva sin verksamhet inom den kommuns geografiska område som äger bolaget. Det här är kanske inte riktigt anpassat efter hur man bygger effektiva datanät och hur man på ett effektivt sätt når ut med höghastighetsbredband till platser som ligger nära en kommungräns. På ena sidan om kommungränsen finns det ett stadsnät men inte på den andra, och det är långt till centralorten. Den sortens administrativa gränser ska självfallet inte få utgöra ett hinder för en effektiv bredbandsutbyggnad. Därför finns det förslag från Alliansen om att se över lokaliseringsprincipen. Tyvärr avslås detta av utskottsmajoriteten. Det finns också fiber utlagt i vårt land som ägs av statliga bolag men som inte kommer samhället till del fullt ut. Två sådana bolag är och . Man har lagt ut stora mängder datafiber för att kontrollera anläggningarna inom dessa organisationer. Det handlar om järnväg och högspänningsledningar. Det är isolerade system som bara till viss del kommer marknaden och konsumenterna till del. Alliansen lägger i betänkandet fram ett förslag om hur det ska kunna ske ännu snabbare, och det finns en utredning på området. Tyvärr fick vi inte stöd för detta i utskottet. Datakommunikation sker inte bara med fiber utan allt oftare trådlöst. Den trådlösa tekniken gör ständiga tekniksprång, och det går att överföra framför allt data allt snabbare. Det nya 5G-bandet är på väg fram, och operatörer säger att man kan ha de första delarna uppe och i bruk 2018. 5G-bandet kommer i huvudsak att behöva använda sig av frekvensutrymmena 700-bandet och 800-bandet. Det pågår därför en process med att frigöra 700-bandet från marksänd tv så att det kan användas för denna sorts kommunikation i stället. Det är viktigt att den auktion som genomförs av får fortlöpa. Det är också viktigt att det sker på ett sätt som främjar god konkurrens på telekommarknaden och som gör att kan fortsätta att vara en framgångsnation vad gäller utbyggnad av it-kommunikationsinfrastruktur och användning av våra frekvensspektrum. Detta måste vi göra tillsammans med våra grannländer eftersom radiosignaler har en tendens att inte respektera nationella gränser och störa ut varandra om de inte samordnas. Även ett sådant arbete är på gång. Det är också angeläget att täckningskraven i den auktion som ska göra fortsätter att vara en viktig del. Det kan vara en ledstjärna även inför framtida auktioner. Så till det riktigt intressanta europeiska fenomenet som håller på att stävjas: dataroaming. Här ser vi gärna att regeringen har en tydligare linje gentemot och i de diskussioner som förekommer där så att vi kan få en ordentlig reglering av grossistpriserna. Även om vi sätter ett pristak för vad det får kosta att ringa, sms:a, mms:a och använda datatrafik utomlands riskerar det att komma på allas våra telefonräkningar i alla fall om frågan inte hanteras på grossistnivå. Det är ett viktigt steg vi måste fortsätta att ta. Regeringen måste vara tydlig i sin kommunikation om detta, och vi kan inte tappa fart. It-politiken är som en haj, och slutar hajen att simma börjar den att sjunka. Slutar vi att komma med nya djärva förslag och vara aktiva i itpolitiken kommer vi att börja sjunka i rankningar och bli sämre jämfört med andra länder och nationer. Vi måste vara en nation i framkant i dessa frågor. Då krävs det tydliga ambitioner. Jag vet dock inte vart de har tagit vägen. Samförståndet mellan regeringspartier och opposition är bra, men om det bara bygger på att nuvarande regering förvaltar den politik som förra regeringen drog igång är det inte att hålla jämna steg med teknikutvecklingen och digitaliseringen, som just nu håller en väldigt hög takt. Jag ser fram emot att en ny it-minister tar tag i detta och att vi kan ha en bra dialog i god anda mellan regeringspartier och oppositionspartier för att lyfta detta framåt. Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. I detta anförande instämde , och (alla M), (C) samt (L). Jag yrkar bifall till reservation 2. "Hallå!" eller "Det var bättre förr" sa de alltid till mig när jag började i hamnen. Men är det så? Jag kommer ihåg när jag var och hade sparat min veckopeng så att jag kunde köpa en 64 från . Jag hade en kassettbandspelare och fick med hjälp av nummerräknaren spela fram så att jag kunde få rätt spel. Det var häftigt. Mina kompisar hade en 128 med diskett, men det hade jag inte råd med. Men jag fick vara där av ren avund. , ungefär i moppeåldern, hade jag sparat ihop ännu mer pengar och hade råd att köpa en Amiga 500 med floppydisk som man kunde köra rätt in i datorn. Det var ruskigt häftig teknik. Det fanns också en Atari som var konkurrent. Men mina kompisar hade en Amiga, så jag körde på samma sätt. var det rena speldatorer. Något internet hade jag inte tillgång till. Ungefär som jag köpte en Amiga var min morbror snickare och egenföretagare. Han hade köpt ett jättepaket, en telefon med NMT-teknik. Jag förstår varför det hette biltelefon. Man orkade inte ha den med sig. senare, ungefär när jag var och hade börjat i hamnen, hade jag sparat ihop så pass mycket pengar att jag kunde köpa mig en egen telefon. Jag slapp sitta hemma och vänta på samtal eller ringa till folk som aldrig var hemma. Det var riktigt häftigt. , 1995-1996, hade staten en ambition om att it-tekniken skulle utvecklas och att människor skulle ha tillgång till internet. Då hade de ett skattefinansierat köp av hyrdatorer via arbetsplatsen. Jag köpte min första dator för . Jag tror att den hade ett minne på . Då hade man dessutom modemuppkoppling som var fruktansvärt osäkert och långsamt. kom sedan med Bredbandsbolaget. Då började det hända . skrev kontrakt med HSB. Ungefär 350 000 hushåll hade avtal med Bredbandsbolaget. Det var av det totala antalet flerfamiljsbostäder som fick tillgång till bra internet. såg detta med förskräckelse och kontrade genast med att investera 1,4 miljarder i it-projektet. , , startade ett företag som hette 3 som körde hårt med 3G-tekniken. Jag var lyrisk, eftersom jag älskar teknik. Jag köpte en telefon med 3G-teknik så att jag kunde titta på den jag pratade med. Man behövde inte ha den vid örat, utan man kunde se. Problemet var att jag var så tidig med tekniken att jag inte hade någon att prata med och titta på. Så jag köpte en telefon till. Det var ju jättehäftigt. Min sambo hade en, och jag hade en. Problemet var att täckningsgraden var så ruskigt dålig att när jag var i hamnen och jobbade hade jag ingen mottagning, så de var helt värdelösa. Det har blivit bra mycket bättre. Var det bättre förr? Nej, det vill jag inte påstå. I varje fall inte inom it-industrin. Vi måste ha höga ambitioner för betaltjänster så att näringsidkare kan klara av sina affärer på nätet. Likt biltrafiken bör vi ha en nollvision. Det ska kanske inte vara just en nollvision inom it, för det blir jättefel. Det ska vara åt andra hållet, en ambitionsnivå på . Vi kan i varje fall ha det som en vision. Den nationella bredbandsstrategin lades fast . Det var regeringens målsättning att skulle ha bredband om minst . Vi sverigedemokrater ser gärna att man höjer den ambitionsnivån även om det ser väldigt osäkert ut. Jag har med mig en liten tabell från PTS som jag har tittat på. De bästa uppkopplingarna finns i med omnejd. har , och överlag har . Även i och ligger det på . Det ligger redan vid målen. Stora delar av har hyfsat hög kapacitet. Men vi har även skräckexempel. I till exempel och är det . Där har vi ett ganska stort behov av just internet för affärdikare med flera med tanke på skidindustri med mera. Det är som har . Det finns att göra. I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). Tack, , för en intressant historisk tillbakablick. Det är förvisso historia, men det är en mycket nära historia som vi just fick beskriven. En väl utbyggd bredbandsinfrastruktur är helt avgörande för att människor ska kunna driva företag, arbeta, delta i kulturaktiviteter och studera på distans. I dagens mycket digitaliserade samhälle är just tillgång till bredband i många avseenden en absolut förutsättning för att kunna kommunicera, få tillgång till information, bli delaktig i ett informationsflöde och att kunna dra fördel av ett ständigt växande utbud av internetbaserade tjänster. Kort uttryckt: En stabil och kapacitetsstark uppkoppling är en förutsättning för arbete, utbildning, kulturupplevelser, kontakt med andra människor men också säkerhet i vardagen. Det är en förutsättning som gäller i hela landet. Vi har kunnat bevittna en mycket stark utveckling som gett stora delar av befolkningen en allt bättre och alltmer utvecklad service men som också varit av avgörande betydelse för ett framgångsrikt näringsliv. Mot bakgrund av det måste vi självklart göra fler ansträngningar för att alla invånare - i , på svensk landsbygd men även i ytterkantsområdena i de större befolkningscentrumen - ska få ännu bättre tillgång till bredband. Om vi inte ställer oss bakom det och inte tillerkänner alla delar av landet och alla människor i detta land samma rätt till tillgänglighet avseende uppkoppling till tele- och datakommunikation är det detsamma som att inte tillerkänna alla delar av landet eller alla människor i detta land samma rätt och förutsättningar till arbete, utbildning, kultur, sociala kontakter, säkerhet etcetera. Jag kan inte tänka mig att någon i kammaren skulle säga att inte alla delar av landet och inte alla människor som bor i detta land ska ha samma förutsättningar. Internet som rubrik på teknikområdet och bredband som uttryck för detsamma handlar om just de förutsättningarna och bristen på dem. Det gäller att ta bort den. Det är mot bakgrund av detta jag som företrädare för i debatten vill att informationsteknik, it, ska komma att betraktas som det femte och nya transportslaget i vårt land jämte väg, järnväg, sjöfart och flyg när vi planerar och fördelar anslag till samhällsbyggande transportinfrastruktur. Ty, det är ju av samma skäl vi i denna kammare anslår mångmiljardbelopp - 50, 60 och 70 miljarder - för att bygga vägar, järnvägar, med mera. Det är av precis samma skäl som vi också behöver få upp anslagen och kraften och ge samma människor tillgång till internet. Det handlar om att ge alla människor och företag i detta land samma förutsättningar. Utvecklingen på it-området är sådan att den på ett mycket genomgripande sätt påverkar alla övriga transportslag. Den är i många avseenden också en förutsättning för den framtida utvecklingen av de traditionella transportslagen. Bredband och mobiltelefoni minskar avstånden mellan människor och möjliggör tjänster.